Справа № 565/2127/18
Суддя: Бренчук Г.В.
Дата ухвалення: 2021-09-22 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 565/2127/18
Провадження № 2-а/565/31/21
У Х В А Л А

22 вересня 2021 року м. Вараш

Кузнецовський міський суд Рівненської області в особі судді Бренчук Г.В., вивчивши матеріали адміністративного позову ОСОБА_1 до поліцейського сектору реагування патрульної поліції Вараського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Рівненській області, сержанта поліції Башинського Андрія Вікторовича про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення,

в с т а н о в и в:

До Кузнецовського міського суду Рівненської області надійшла позовна заява ОСОБА_1 до поліцейського сектору реагування патрульної поліції Вараського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Рівненській області, сержанта поліції Башинського А.В. у якій позивач просить суд:

- поновити строк на оскарження постанови серії НК № 113735 від 22 вересня 2018 року у справі про адміністративне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 126 КУпАП;

- скасувати постанову серії НК № 113735 від 22 вересня 2018 року у справі про адміністративне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 126 КУпАП відносно ОСОБА_1 ;

- справу про адміністративне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 126 КУпАП відносно ОСОБА_1 закрити.

Рішенням Вищої ради правосуддя №1820/0/15-21 від 12 серпня 2021 року ОСОБА_2 звільнено з посади судді Кузнецовського міського суду Рівненської області у зв`язку з поданням заяви про відставку.

Розпорядженням керівника апарату Кузнецовського міського суду Рівненської області від 16 вересня 2021 року № 343 призначено повторний автоматизований розподіл справи № 565/2127/18.

Відповідно до протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 16 вересня 2021року справу № 565/2127/18 передано для розгляду судді Бренчук Г.В.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами. Для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Згідно з вимогами ст. 289 КУпАП скаргу на постанову по справі про адміністративне правопорушення може бути подано протягом десяти днів з дня винесення постанови, а щодо постанов по справі про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксовані в автоматичному режимі, та/або про порушення правил зупинки, стоянки, паркування транспортних засобів, зафіксовані в режимі фотозйомки (відеозапису), - протягом десяти днів з дня набрання постановою законної сили. В разі пропуску зазначеного строку з поважних причин цей строк за заявою особи, щодо якої винесено постанову, може бути поновлено органом (посадовою особою), правомочним розглядати скаргу.

З аналізу зазначених положень процесуального закону слідує, що законодавець виходить не тільки з безпосередньої обізнаності особи про факти порушення її прав, а й об`єктивної можливості цієї особи знати про такі факти.

Постанова серії НК № 113735 складена уповноваженою особою 22 вересня 2018 року. Із адміністративним позовом про скасування вказаної постанови позивач звернувся 05 листопада 2018 року.

Позивач, у заяві про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду зазначає, що про постанову серії НК № 113735 від 22 вересня 2018 року дізнався під час ознайомлення 31 жовтня 2018 року в приміщенні Кузнецовського міського суду Рівненської області з матеріалами, доданими до адміністративного протоколу серії СД № 331736 ч. 1 ст. 130 КУпАП, складеним відносно нього. Стверджує, що поліцейський Башинський А.В. приховав постанову, позбавивши позивача права на її оскарження.

Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Ці строки обмежують час, протягом якого публічно-правові відносини можуть вважатися спірними. Тому, якщо протягом законодавчо встановлено строку особа не звернулася до суду за вирішенням спору, відповідні відносини набувають ознаки стабільності.

Поважними причинами визнаються лише ті обставини, які були чи об`єктивно є непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, що звернулась з адміністративним позовом, пов`язані з дійсно істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливили своєчасне звернення до суду. Такі обставини мають бути підтверджені відповідними та належними доказами.

Поняття «особа повинна» слід тлумачити як неможливість незнання, припущення про високу вірогідність дізнатися, а не обов`язок особи дізнатися про порушення своїх прав. Зокрема, особа повинна була дізнатися про порушення своїх прав, якщо: особа знала про обставини прийняття рішення чи вчинення дій і не було перешкод для того, щоб дізнатися про те, яке рішення прийняте або які дії вчинені.

Така позиція викладена у постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду у справі № 360/4485/19 від 23 грудня 2020 року.

З доданих до позовної заяви матеріалів слідує, що позивач отримав копію оскаржуваної постанови 22 вересня 2018 року, про що свідчить його особистий підпис у графі «Підпис особи притягнутої до адміністративної відповідальності». Доказів протилежного суду не надано.

Враховуючи викладене вище, суд приходить до висновку, що позивач не навів та не довів належних обґрунтувань обставин та доказів, на підтвердження поважності причин пропуску строку звернення до суду з цим позовом, відтак відсутні поважні причини для поновлення строку звернення до суду.

Згідно ч. 1 ст. 123 КАС України, у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву (ч. 2 ст. 123 КАС України).

Відповідно до ч .4 ст. 161 КАС України, позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги

У ч. 1 ст. 72 КАС України передбачено, що доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Частиною 1 ст. 94 КАС України встановлено, що письмовими доказами є документи (крім електронних документів), які містять дані про обставини, що мають значення для правильного вирішення спору.

Письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не визначено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього (ч. 2 ст. 94 КАС України).

У ч. 4 ст. 94 КАС України зазначено, що копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством.

Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який знаходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

У постанові від 11 липня 2018 року у справі №904/8549/17 Верховним Судом висловлено правову позицію, що незасвідчені належним чином копії документів є належними, проте недопустимими доказами у справі та є підставою для скасування судового рішення.

У порушення вказаних вимог позивачем до позовної заяви додано копії документів, які не засвідченні у встановленому законодавством порядку.

Відповідно до ч. 1 ст. 169 КАС України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтею 161 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, у якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб їх усунення і встановлюється строк, достатній для усунення недоліків.

Недоліки позовної заяви слід усунути шляхом:

- подання до суду копій документів доданих до позовної заяви, засвідчених у встановленому законодавством порядку;

- подання до суду заяви про поновлення строку звернення до суду та доказів поважності причин його пропуску, вказавши інші підстави для поновлення строку.

Відповідно до ст. 169 КАС України позовна заява повертається позивачеві, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк та у випадках, передбачених частиною другою статті 123 цього Кодексу.

Керуючись ст.123, 160, 169, 171, 248, 256, суд,

у х в а л и в:

Позовну заяву ОСОБА_1 до поліцейського сектору реагування патрульної поліції Вараського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Рівненській області, сержанта поліції Башинського Андрія Вікторовича про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення - залишити без руху.

Надати позивачу строк десять днів з дня вручення копії даної ухвали для усунення недоліків зазначених в описовій частині ухвали

Ухвала не підлягає оскарженню окрема від рішення суду та набирає законної сили з моменту її підписання.

Суддя Г.В.Бренчук