Справа № 640/7798/20
Суддя: Вєкуа Н.Г.
Дата ухвалення: 2021-09-21 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

21 вересня 2021 року м. Київ №640/7798/20

Суддя Окружного адміністративного суду міста Києва Вєкуа Н.Г., розглянувши у порядку письмового провадження заяву позивача про відвід судді Добрянської Я.І. від розгляду адміністративної справи

за позовом ОСОБА_1

до Головного управління Державної податкової служби у м. Києві

про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення №, -

В С Т А Н О В И В:

До Окружного адміністративного суду міста Києва звернувся ОСОБА_1 з позовом до Головного управління Державної податкової служби у м. Києві про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення від 13.03.2020р. №, зобов`язання відповідача включити до податкової знижки суми витрат, сплачених позивачем за навчання користь вітчизняних закладів освіти у 2018 році.

Ухвалою судді Окружного адміністративного суду міста Києва Добрянської Я.І. від 09.04.2020 відкрито спрощене позовне провадження у справі, без повідомлення сторін.

Позивачем 09.09.2021 подано заяву про відвід судді Добрянської Я.І., яка мотивована тривалим розглядом справи. Вказані обставини, на думку позивача, викликають сумнів у неупередженості та об`єктивності судді і свідчать про зацікавленість судді в негативних для позивача результатах розгляду справи, або про умисне затягування прийняття остаточного рішення, що порушує права позивача.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 14 вересня 2021 року (суддя Добрянська Я.І.) суд дійшов висновку про необґрунтованість заявленого відводу судді та вирішив відповідно до статті 40 Кодексу адміністративного судочинства України передати розгляд заяви про відвід судді для вирішення іншим складом суду у порядку, встановленому частиною першою статті 31 Кодексу адміністративного судочинства України.

Приписами частини четвертої статті 40 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу і заява про такий відвід надійшла до суду за три робочі дні (або раніше) до наступного засідання, вирішення питання про відвід здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першою статті 31 цього Кодексу. Такому судді не може бути заявлений відвід.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу від 17.09.2021 вирішення питання про відвід судді Добрянської Я.І. здійснюється суддею Вєкуа Н.Г., яка не входить до складу суду, що розглядає справу №640/7798/20, і визначена у порядку, встановленому частиною першою статті 31 Кодексу адміністративного судочинства України.

За приписами ч. 8 ст. 40 Кодексу адміністративного судочинства України суддя, якому передано на вирішення заяву про відвід, вирішує питання про відвід в порядку письмового провадження. За ініціативою суду питання про відвід може вирішуватися у судовому засіданні з повідомленням учасників справи. Неявка учасників справи у судове засідання, в якому вирішується питання про відвід, не перешкоджає розгляду судом питання про відвід.

Враховуючи викладене, суд дійшов висновку про можливість розгляду заяви ОСОБА_1 про відвід судді Добрянської Я.І. у справі №640/7798/20 у письмовому провадженні.

Вирішуючи по суті вказану заяву суд виходить з наступного.

Статтею 36 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що суддя не може брати участі в розгляді адміністративної справи і підлягає відводу (самовідводу): 1) якщо він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав правничу допомогу стороні чи іншим учасникам справи в цій чи іншій справі; 2) якщо він прямо чи опосередковано заінтересований в результаті розгляду справи; 3) якщо він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу; 4) за наявності інших обставин, які викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності судді; 5) у разі порушення порядку визначення судді для розгляду справи, встановленого статтею 31 цього Кодексу. Суддя підлягає відводу (самовідводу) також за наявності обставин, встановлених статтею 37 цього Кодексу. До складу суду не можуть входити особи, які є членами сім`ї, родичами між собою чи родичами подружжя. Незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Частиною третьою статті 39 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що відвід (самовідвід) повинен бути вмотивованим і заявленим протягом десяти днів з дня отримання учасником справи ухвали про відкриття провадження у справі, але не пізніше початку підготовчого засідання або першого судового засідання, якщо справа розглядається за правилами спрощеного позовного провадження. Заявляти відвід (самовідвід) після цього дозволяється лише у виняткових випадках, коли про підставу відводу (самовідводу) заявнику не могло бути відомо до спливу вказаного строку, але не пізніше двох днів з дня, коли заявник дізнався про таку підставу.

Як зазначено Верховним Судом України, суддя також не може брати участі у розгляді адміністративної справи і за наявності інших обставин, які можуть викликати сумнів у його неупередженості, однак конкретного і вичерпного переліку цих підстав не передбачено. Тобто, із змісту закону вбачається, що особа, яка заявляє відвід судді, має навести конкретні обставини, які можуть викликати сумнів у неупередженості (постанова Верховного Суду України від 11.10.2006).

Водночас, для того, що б ці обставини можливо було покласти в основу заяви про відвід, вони повинні бути доведеними.

Рівень завантаженості суддів Окружного адміністративного суду міста Києва є одним з найвищих серед адміністративних судів по Україні.

Так, у провадженні судді Добрянської Я.І. знаходиться понад 900 адміністративних справ та матеріалів. У той же час судові рішення мають бути вмотивованими. «Належна вмотивованість є обов`язковою вимогою, якою не можна нехтувати в інтересах швидкого розгляду справи»,- зазначено в висновку №11 (2008) Консультативної ради європейських суддів, - належна вмотивованість потребує, щоб судді мали достатньо часу на підготовку рішень.

Рішенням Ради судців України від 09.06.2016 №46 затверджено рекомендовані показники середніх витрат часу на розгляд справ окружними адміністративними судами.

Зважаючи на кількість справ, що надходять та вирішуються судом щомісячно (з урахуванням кількості робочих днів у місяці та призначених судових засідань), беручи до уваги надмірну навантаженість на суддю, та враховуючи рекомендовані показники часу для розгляду та вирішення справ, порушення визначеного КАС України строку розгляду та вирішення адміністративних справ спричинено об`єктивними причинами, а не навмисними діями головуючого судді.

Отже, враховуючи перевантаження суддів Окружного адміністративного суду міста Києва, розгляд адміністративної справи №640/7798/20 відбувається з урахуванням поточного навантаження судді.

При цьому, суд наголошує, що розгляд справи понад строк, визначений нормами Кодексу адміністративного судочинства України, не визначено як підставу для відводу судді.

Статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод передбачено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Поняття незалежності та об`єктивної безсторонності тісно пов`язані між собою.

З суб`єктивної точки зору, суд не повинен виявляти будь-яку упередженість або особисті переконання.

Об`єктивний підхід стосується надання судом необхідних гарантій для відсутності можливості будь-якого правомірного сумніву щодо безсторонності і незалежності суду

Суд звертає увагу на те, що для відведення судді необхідно обґрунтувати наявність обставин, які об`єктивно можуть вказувати на можливу упередженість.

Не є підставами для відводу суддів заяви, які містять лише припущення про існування відповідних обставин, не підтверджених належними і допустимими доказами, а також наявність скарг, поданих на суддю (суддів) у зв`язку з розглядом даної чи іншої справи, обставини, пов`язані з прийняттям суддями рішень з інших справ, у т.ч. подібних.

У рішенні Європейського суду з прав людини у справі "Газета Україна-центр" проти України" від 15 липня 2010 року зазначено, що відповідно до усталеної практики Суду існування безсторонності для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції повинно визначатись на підставі суб`єктивного і об`єктивного критеріїв. У контексті суб`єктивного критерію особиста безсторонність судді презюмується, поки не доведено протилежного. У контексті об`єктивного критерію слід визначити чи існували переконливі факти, які могли б викликати сумніви щодо безсторонності суддів. З огляду на це, навіть зовнішні прояви можуть бути важливими, або іншими словами, "правосуддя має не тільки чиниться, також має бути видно, що воно чиниться". На кону стоїть довіра, яку в демократичному суспільстві суди повинні вселяти в громадськість.

Також, щодо об`єктивної неупередженості зазначено у справі "Фей проти Австрії". Зокрема, Європейський суд з прав людини вказав, що вона полягає у відсутності будь-яких законних сумнівів в тому, що її забезпечено та гарантовано судом, а для перевірки на об`єктивну неупередженість слід визначити чи є факти, які не залежать від поведінки судді, що можуть бути встановлені та можуть змусити сумніватися у його неупередженості.

Відповідно до статті 72 Кодексу адміністративного судочинства України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

Частиною другою статті 74 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

Суд наголошує, що не є підставами для відводу суддів заяви, які містять лише припущення про існування відповідних обставин, не підтверджених належними і допустимими доказами, у контексті суб`єктивного критерію особиста безсторонність судді презюмується, поки не доведено протилежного. У контексті об`єктивного критерію слід визначити чи існували переконливі факти, які могли б викликати сумніви щодо безсторонності суддів.

На думку суду, наведені позивачем обставини не можуть бути підставою для відводу судді Добрянської Я.І. від розгляду адміністративної справи №640/7798/20, оскільки твердження про ймовірну упередженість судді під час розгляду справи базуються суто на припущеннях позивача, не підтверджених жодними доказами.

Враховуючи наведене, суд дійшов висновку, що позивачем в заяві про відвід не наведено обставин, передбачених статтею 36 Кодексу адміністративного судочинства України, які викликають сумнів у прямій чи опосередкованій заінтересованості у розгляді справи, неупередженості або об`єктивності судді Добрянської Я.І., або свідчать про існування інших визначених статтею 37 Кодексу адміністративного судочинства України підстав для відводу судді.

З огляду на викладене, суд дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення заяви ОСОБА_1 про відвід судді Добрянської Я.І. від розгляду адміністративної справи №640/7798/20.

Враховуючи викладене та керуючись положеннями статей 36, 37, 39, 40, 241-243, 248, 256 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

У Х В А Л И В:

1. У задоволенні заяви ОСОБА_1 про відвід судді Добрянської Я.І. від розгляду адміністративної справи №640/7798/20 - відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею, відповідно до статті 256 Кодексу адміністративного судочинства України та оскарженню не підлягає.

Суддя Вєкуа Н.Г.