Справа № 400/114/21
Суддя: Шеметенко Л.П.
Дата ухвалення: 2021-09-20 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

П`ЯТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
___________________________________________________________________________________
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

20 вересня 2021 р.м. ОдесаСправа № 400/114/21

Головуючий в І інстанції: Лебедєва Г.В.

Дата та місце ухвалення рішення: 31.05.2021 р. м. Миколаїв

П`ятий апеляційний адміністративний суд в складі колегії суддів:

судді-доповідача Шеметенко Л.П.

судді Стас Л.В.

судді Турецької І.О.

розглянувши в порядку письмового провадження в м. Одесі апеляційні скарги Головного управління ДПС у Миколаївській області, Державної податкової служби України на рішення Миколаївського окружного адміністративного суду від 31 травня 2021 року по справі за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «ТОРГОВИЙ ДІМ АЛЕС» до Державної податкової служби України про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії, -

В С Т А Н О В И В:

У січні 2021 року до Миколаївського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява Товариства з обмеженою відповідальністю «ТОРГОВИЙ ДІМ АЛЕС» до Державної податкової служби України, в якій позивач просить суд: визнати протиправним та скасувати рішення Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних про реєстрацію або відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку від 08.10.2020 року № 2016827/43609311; зобов`язати Державну податкову службу України здійснити дії щодо реєстрації у Єдиному реєстрі податкових накладних ПН № 16 від 15.09.2020 року.

Рішенням Миколаївського окружного адміністративного суду від 31 травня 2021 року позов задоволено. Визнано протиправним та скасовано рішення Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних за № 2016827/43609311 від 08.10.2020 року. Зобов`язано Державну податкову службу України зареєструвати податкову накладну ТОВ «ТОРГОВИЙ ДІМ АЛЕС» № 16 від 15.09.2020 року.

Не погоджуючись із зазначеним рішенням суду першої інстанції, відповідач подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати вказане судове рішення та ухвалити нове про відмову у задоволенні позову, наголошуючи на неповному з`ясуванні судом першої інстанції всіх обставин, що мають значення для вирішення справи, неправильному застосуванні норм матеріального права та порушенні норм процесуального права. Зокрема, апелянт вказує, що ДПС України не може виступати відповідачем у частині заявлених вимог щодо скасування рішення про відмову у реєстрації податкової накладної, оскільки на центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику, покладений лише обов`язок щодо реєстрації податкових накладних. В свою чергу, обов`язок прийняття рішень щодо відмови в реєстрації податкових накладних в ЄРПН покладений на комісії регіонального рівня - ГУ ДПС у Миколаївській області.

Також, не погоджуючись із зазначеним рішенням суду першої інстанції, Головне управління ДПС у Миколаївській області подало апеляційну скаргу, в якій апелянт просить скасувати вказане судове рішення та ухвалити нове про відмову у задоволенні позову, наголошуючи на неповному з`ясуванні судом першої інстанції всіх обставин, що мають значення для вирішення справи, неправильному застосуванні норм матеріального права та порушенні норм процесуального права. Зокрема, апелянт вказує, що оскаржуване у даній справі рішення про відмову у реєстрації податкової накладної прийнято комісією регіонального рівня - Комісією ГУ ДПС у Миколаївській області, проте, позивачем вимог до ГУ ДПС у Миколаївській області у даній справі не заявлено та судом першої інстанції останній не залучався до участі у справі, тобто, судом першої інстанції вирішено питання про обов`язки особи, яка не брала участі у справі.

Апеляційний розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 311 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України), згідно якого суд апеляційної інстанції може розглянути справу без повідомлення учасників справи (в порядку письмового провадження) за наявними у справі матеріалами, якщо справу може бути вирішено на підставі наявних у ній доказів, у разі подання апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції, які ухвалені в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (у порядку письмового провадження).

Вислухавши суддю-доповідача, переглянувши справу за наявними в ній доказами, перевіривши законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційних скарг, колегія суддів приходить до наступних висновків.

З матеріалів справи вбачається, що позивачем була складена та направлена на реєстрацію у Єдиному реєстрі податкових накладних ПН: № 16 від 15.09.2020 року (покупець - ТОВ «Захист-З-Нами»).

Комісією з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних прийнято рішення від 08.10.2020 року № 2016827/43609311 про відмову в реєстрації в ЄРПН вказаної ПН № 16 від 15.09.2020 року.

Не погоджуючись із вказаним рішенням, позивач звернувся до суду з даним позовом.

Вирішуючи справу, суд першої інстанції виходив з того, що податкова накладна сформована позивачем у відповідності до умов договору та підтверджується первинними документами, відповідно є необґрунтованим та таким, що підлягає скасуванню рішення Комісії № 2016827/43609311 від 08.10.2020 року.

Також, суд першої інстанції дійшов висновку, що підлягають задоволенню вимоги позивача про зобов`язання ДПСУ зареєструвати в ЄРПН вказану податкову накладну.

При цьому, доходячи вказаних висновків, суд першої інстанції виходив з того, що ДПС України у даній справі є належним відповідачем, в тому числі, в частині вимог позивача про визнання протиправним та скасування рішення Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних про реєстрацію або відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку від 08.10.2020 року № 2016827/43609311.

Колегія суддів не погоджується з вказаними висновками суду першої інстанції з огляду на викладене.

Відповідно до пункту 201.1 статті 201 Податкового кодексу України (чинного та в редакції на момент виникнення спірних правовідносин) на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, кваліфікованого електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.

Пунктом 201.16 статті 201 Податкового кодексу України (чинного та в редакції на момент виникнення спірних правовідносин) визначено, що реєстрація податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути зупинена в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України.

Станом на момент направлення на реєстрацію в ЄРПН спірної податкової накладної та прийняття оскаржуваного рішення про відмову у реєстрації цієї ПН механізм прийняття рішень про реєстрацію/відмову в реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, реєстрацію яких відповідно до пункту 201.16 статті 201 Податкового кодексу України зупинено в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України, регулюється Порядком прийняття рішень про реєстрацію/відмову в реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 12 грудня 2019 року № 520 (зареєстровано в Міністерстві юстиції України від 13 грудня 2019 року за № 1245/34216, далі - Порядок № 520).

Так, згідно п.п. 2, 3, 10, 13 Порядку № 520 прийняття рішень про реєстрацію/відмову в реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Реєстрі, реєстрацію яких зупинено, здійснюють комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі головних управлінь Державної податкової служби України в областях, м. Києві та Офісу великих платників податків ДПС (далі - комісія регіонального рівня).

Комісія регіонального рівня протягом п`яти робочих днів, що настають за днем отримання пояснень та копій документів, поданих відповідно до пункту 4 цього Порядку, приймає рішення про реєстрацію або відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі та надсилає його платнику податку в порядку, встановленому статтею 42 Кодексу.

Комісія регіонального рівня приймає рішення про реєстрацію/відмову в реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Реєстрі за формою згідно з додатком до цього Порядку

Рішення комісії регіонального рівня про відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі може бути оскаржено в адміністративному або судовому порядку.

Таким чином, наведеними вимогами Порядку № 520 чітко передбачено, що рішення про відмову в реєстрації податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних приймають комісії регіонального рівня - комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі головних управлінь Державної податкової служби України в областях, м. Києві та Офісу великих платників податків ДПС.

Згідно матеріалів справи, оскаржуване рішення від 08.10.2020 року № 2016827/43609311 про відмову в реєстрації в ЄРПН податкової накладної № 16 від 15.09.2020 року прийнято Комісією з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних ГУ ДПС у Миколаївській області.

Тобто, Державна податкова службу України не приймала оскаржуване рішення про відмову в реєстрації податкової накладної позивача та відповідно ДПСУ є неналежним відповідачем у даній справі щодо заявлених позивачем вимог про визнання протиправним та скасування рішення Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних про реєстрацію або відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку від 08.10.2020 року № 2016827/43609311.

Відповідно до вимог ч.ч. 3-7 ст. 48 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) якщо позов подано не до тієї особи, яка повинна відповідати за позовом, суд до ухвалення рішення у справі за згодою позивача замінює первісного відповідача належним відповідачем, не закриваючи провадження у справі, якщо це не потягне за собою зміни підсудності адміністративної справи. Суд має право за клопотанням позивача до ухвалення рішення у справі залучити до участі у ній співвідповідача. Якщо позивач не згоден на заміну відповідача іншою особою, суд може залучити цю особу як другого відповідача. У разі відмови у задоволенні позову до такого відповідача понесені позивачем витрати відносяться на рахунок держави. Під час вирішення питання про залучення співвідповідача чи заміну належного відповідача суд враховує, зокрема, чи знав або чи міг знати позивач до подання позову у справі про підставу для залучення такого співвідповідача чи заміну неналежного відповідача. Після заміни сторони, залучення другого відповідача розгляд адміністративної справи починається спочатку. Заміна позивача допускається до початку судового розгляду справи по суті. Заміна відповідача допускається до ухвалення рішення судом першої інстанції.

Проте, під час розгляду справи суд першої інстанції не врахував, що в даній справі виступає неналежний відповідач в частині вимог та не залучив другого відповідача.

Разом з тим, слід зауважити, що суд апеляційної інстанції позбавлений можливості залучити другого відповідача під час апеляційного розгляду справи з огляду на вирішення судом першої інстанції спору саме відносно ДПС України.

Головною особливістю апеляційного розгляду є те, що апеляційна інстанція не розглядає справу з початку, а переглядає рішення суду першої інстанції, тобто, публічно-правовий спір вже вирішено.

Оскільки ст. 48 КАС України, як наслідок заміни неналежного відповідача чи залучення належного відповідача у якості другого відповідача, передбачає розгляд справи спочатку, апеляційний суд позбавлений такої процесуальної можливості як заміна неналежної сторони/залучення другого відповідача, такі дії суд першої інстанції має вчинити до ухвалення рішення.

Таким чином, апеляційному перегляду підлягає справа в частині вимог, відповідачем по якій є неналежний відповідач, та публічно-правовий спір вже вирішено.

З урахуванням викладеного, апеляційний суд вважає, що у задоволенні адміністративного позову про визнання протиправним та скасування рішення Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних про реєстрацію або відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку від 08.10.2020 року № 2016827/43609311 має бути відмовлено саме з тих підстав, що відповідач - ДПС України є неналежним відповідачем у даній справі в частині наведених вимог позивача.

Що стосується вимог про зобов`язання Державну податкову службу України здійснити дії щодо реєстрації у Єдиному реєстрі податкових накладних ПН № 16 від 15.09.2020 року, колегія суддів зазначає, що вказані вимоги позивача є похідними від вимог щодо визнання протиправним та скасування рішення про відмову у реєстрації вказаної податкової накладної. Таким чином, оскільки у даній справі вимоги про визнання протиправним та скасування рішення про відмову у реєстрації податкової накладної № 16 від 15.09.2020 року заявлені до неналежного відповідача та судом першої інстанції в якості другого відповідача ГУ ДПС у Миколаївській області не залучено, що є підставою для прийняття судом апеляційної інстанції рішення про відмову у задоволенні позову у цій частині вимог, колегія суддів приходить до висновку, що позов в частині вимог про зобов`язання Державну податкову службу України здійснити дії щодо реєстрації у Єдиному реєстрі податкових накладних ПН № 16 від 15.09.2020 року також задоволенню не підлягає.

Згідно ч.ч. 1-3 ст. 317 КАС України підставами для скасування судового рішення суду першої інстанції повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни рішення є: 1) неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи; 2) недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими; 3) невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи; 4) неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права.

Неправильним застосуванням норм матеріального права вважається: неправильне тлумачення закону або застосування закону, який не підлягає застосуванню, або незастосування закону, який підлягав застосуванню.

Порушення норм процесуального права може бути підставою для скасування або зміни рішення, якщо це порушення призвело до неправильного вирішення справи.

Порушення норм процесуального права є обов`язковою підставою для скасування судового рішення та ухвалення нового рішення суду, якщо: 1) справу розглянуто неповноважним складом суду; 2) в ухваленні судового рішення брав участь суддя, якому було заявлено відвід, і підстави його відводу визнано судом апеляційної інстанції обґрунтованими, якщо апеляційну скаргу обґрунтовано такою підставою; 3) справу розглянуто адміністративним судом за відсутності будь-якого учасника справи, не повідомленого належним чином про дату, час і місце судового засідання, якщо такий учасник справи обґрунтовує свою апеляційну скаргу такою підставою; 4) суд прийняв рішення про права, свободи, інтереси та (або) обов`язки осіб, які не були залучені до участі у справі; 5) судове рішення не підписано будь-ким із суддів або підписано не тими суддями, які зазначені у судовому рішенні; 6) судове рішення ухвалено суддями, які не входили до складу колегії, що розглядала справу; 7) суд розглянув за правилами спрощеного позовного провадження справу, яка підлягала розгляду за правилами загального позовного провадження.

Враховуючи викладені обставини та з огляду на наведені положення законодавства, оскільки судом першої інстанції неповно з`ясовано обставини, що мають значення для справи, а також судом першої інстанції порушено норми процесуального права, що призвело до розгляду справи за відсутності належного відповідача, колегія суддів приходить до висновку, що апеляційні скарги підлягають задоволенню, рішення суду першої інстанції скасуванню із прийняттям нового судового рішення про відмову у задоволенні позову.

Керуючись ст.ст. 241, 243, 250, 308, 311, 315, 317, 321, 322, 325, 328, 329 КАС України, суд,

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційні скарги Головного управління ДПС у Миколаївській області, Державної податкової служби України задовольнити.

Рішення Миколаївського окружного адміністративного суду від 31 травня 2021 року скасувати та прийняти нове судове рішення, яким у задоволенні позову Товариства з обмеженою відповідальністю «ТОРГОВИЙ ДІМ АЛЕС» до Державної податкової служби України про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії відмовити.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку у випадках, визначених ст. 328 КАС України, протягом тридцяти днів з дня складення постанови в повному обсязі безпосередньо до Верховного Суду.

Судове рішення складено у повному обсязі 20.09.2021 р.

Суддя-доповідач: Л.П. Шеметенко

Суддя: Л.В. Стас

Суддя: І.О. Турецька