Справа № 497/1487/2021
Суддя: Балан Я.В.
Дата ухвалення: 2021-09-21 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 497/1487/2021
УХВАЛА

21 вересня 2021 року м. Одеса

Суддя Одеського окружного адміністративного суду Балан Я.В., вивчивши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до судді Болградського районного суду Одеської області Раци Володимира Анатолійовича, судді Одеського апеляційного суду Драгомерецького Миколи Миколайовича про визнання протиправними дії, зобов`язання вчинити певні дії,-

В С Т А Н О В И В:

Ухвалою Болградського районного суду Одеської області по адміністративній справі №497/1487/2021 від 18 серпня 2021 року, позовну заяву ОСОБА_1 до судді Болградського районного суду Одеської області Раци Володимира Анатолійовича, судді Одеського апеляційного суду Драгомерецького Миколи Миколайовича про:

на період розгляду справи у суді, з метою уникнення втручання у судовий процес з боку відповідачів з використанням статусу судді з боку суддів відповідачів, відсторонення від роботи судді Болградського райсуду Раци В.А. та судді апеляційної інстанції Драгомерецького М.М.;

визнання протиправними дії суддів першої та апеляційної інстанції. Надання коментаря їх діям та направлення до Вищої ради правосуддя, Міністерства юстиції України, Вищої кваліфікаційної комісії суддів. Визнання їх винними, у тому числі у порушенні Конституції України, законодавства та конституційних прав;

згідно законодавства України та людського ставлення до позивача та його сім`ї постановити рішення, яким виправити судові помилки та захистити від наклепу, протиправних дій з боку суддів. Надання можливості повернутися до гідного життя;

визнання протиправною та скасування постанови Болградського районного суду №497/183/2020 від 30.04.2020 року;

визнання протиправною та скасування постанови апеляційного суду по справі №497/183/20 від 12.11.2020 року;

повернення протиправно вилученого посвідчення водія передано на розгляд Одеського окружного адміністративного суду.

Відповідно до частини 1 статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи: 1) подана позовна заява особою, яка має адміністративну процесуальну дієздатність; 2) має представник належні повноваження (якщо позовну заяву подано представником); 3) відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу; 4) належить позовну заяву розглядати за правилами адміністративного судочинства і чи подано позовну заяву з дотриманням правил підсудності; 5) позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними); 6) немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Розглянувши позовну заяву, суд дійшов висновку, що вона підлягає залишенню без руху з наступних підстав.

Відповідно до частини 2 статті 122 КАС України, для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Суд зазначає, що початок перебігу шестимісячного строку у процесуальному законі визначено альтернативно це день, коли особа або дізналася або повинна була дізнатися про порушення свого права.

При визначенні початку перебігу строку звернення до суду суд з`ясовує момент, коли особа фактично дізналася або мала реальну можливість дізнатися про наявність відповідного порушення (рішення, дії, бездіяльності), а не коли вона з`ясувала для себе, що певні рішення, дії чи бездіяльність стосовно неї є порушенням.

Так, порівняльний аналіз термінів «дізнався» та «повинен був дізнатись», що містяться у статті 122 КАС України, дає підстави для висновку про встановлення чинним процесуальним законодавством презумпції можливості та обов`язку особи знати про стан своїх прав, а тому самого лише посилання на момент, коли особа для себе з`ясувала, що певні рішення, дії чи бездіяльність стосовно неї є порушенням її прав у сфері публічних правовідносин, недостатньо.

Виходячи із закріпленої у КАС України презумпції можливості та обов`язку особи знати про стан своїх прав, доведенню також підлягає факт, що позивач не міг дізнатися про порушення свого права, що прямо випливає із загального правила про обов`язковість доведення стороною спору тих обставин, на котрі вона посилається як на підставу своїх вимог та заперечень.

З матеріалів позовної заяви ОСОБА_1 вбачається, що оскаржувані правовідносини з відповідачами виникли у листопаді 2020 року, проте, з позовною заявою до суду позивач звернувся 17 серпня 2021 року, тобто з пропуском встановленого законодавством шестимісячного строку.

Відповідно до статті 123 КАС України, у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому, протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Разом з позовною заявою ОСОБА_1 заяви про поновлення пропущеного строку звернення до суду надано не було.

Також, згідно з частиною 5 статті 160 КАС України в позовній заяві зазначаються: 1) найменування суду першої інстанції, до якого подається заява; 2) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб); поштовий індекс; ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України); реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості відомі позивачу), відомі номери засобів зв`язку, офіційна електронна адреса або адреса електронної пошти; 3) зазначення ціни позову, обґрунтований розрахунок суми, що стягується, - якщо у позовній заяві містяться вимоги про відшкодування шкоди, заподіяної оскаржуваним рішенням, діями, бездіяльністю суб`єкта владних повноважень; 4) зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів; 5) виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; 6) відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору - у випадку, якщо законом встановлений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору; 7) відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися; 8) перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності), зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви; 9) у справах щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень - обґрунтування порушення оскаржуваними рішеннями, діями чи бездіяльністю прав, свобод, інтересів позивача; 10) у справах щодо оскарження нормативно-правових актів - відомості про застосування оскаржуваного нормативно-правового акта до позивача або належність позивача до суб`єктів правовідносин, у яких застосовується або буде застосовано цей акт; 11) власне письмове підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Позивачем вищевказані вимоги виконані не були.

Зокрема, у порушення пункту 2 частини 5 статті 160 КАС України, позивачем не зазначено: реєстраційних номерів облікової картки платника податків (за їх наявності) або номерів і серій паспортів сторін по справі; відомих номерів засобів зв`язку, офіційні електронні адреси або адреси електронної пошти відповідачів.

Також, статтею 5 КАС України закріплено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом: 1) визнання протиправним та нечинним нормативно-правового акта чи окремих його положень; 2) визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень; 3) визнання дій суб`єкта владних повноважень протиправними та зобов`язання утриматися від вчинення певних дій; 4) визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії; 5) встановлення наявності чи відсутності компетенції (повноважень) суб`єкта владних повноважень.

Вищевказане прямо кореспондується зі статтею 245 КАС України.

Однак, у порушення пункту 4 частини 5 статті 160 КАС України, позивачем не вказано зміст позовних вимог у відповідності до вимог статей 5, 245 КАС України. Зокрема, які дії відповідачів позивач просить суд визнати протиправними; кого з відповідачів позивач просить суд зобов`язати повернути вилучене посвідчення водія, тощо.

Крім того, позовні вимоги про визнання протиправною та скасування постанови Болградського районного суду №497/183/2020 від 30.04.2020 року; визнання протиправною та скасування постанови апеляційного суду по справі №497/183/20 від 12.11.2020 року; надання коментаря діям суддів, направлення його до Вищої ради правосуддя, Міністерства юстиції України, Вищої кваліфікаційної комісії суддів; визнання їх винними, у тому числі у порушенні Конституції України, законодавства; відсторонення суддів від роботи виходять за межі повноважень та юрисдикції Одеського окружного адміністративного суду.

Суд звертає увагу, що зміст позовних вимог впливає на з`ясування наявності підстав або перешкод для відкриття провадження у справі.

Під змістом позовних вимог розуміється визначення способу захисту свого права, свободи чи інтересу згідно частини 1 статті 5 КАС України, який має бути сформульований максимально чітко і зрозуміло.

Не дотримавшись пункту 5 частини 5 статті 160 КАС України, позивачем викладено обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, проте не зазначено доказів, що підтверджують вказані обставини.

Згідно частини 4 статті 161 КАС України, позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази - позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Відповідно до частини 4 статті 79 КАС України, якщо доказ не може бути поданий у встановлений законом строк з об`єктивних причин, учасник справи повинен про це письмово повідомити суд та зазначити: доказ, який не може бути подано; причини, з яких доказ не може бути подано у зазначений строк. Учасник справи також повинен надати докази, які підтверджують, що він здійснив усі залежні від нього дії, спрямовані на отримання відповідного доказу.

Позивачем не було надано достатньо доказів, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги. Серед іншого, оскаржуваної постанови апеляційної інстанції.

Всупереч пункту 8 частини 5 статті 160 КАС України, у позовній заяві не зазначено доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності).

Не дотримавшись пункту 9 частини 5 статті 160 КАС України, позивач у позовній заяві належним чином не обґрунтував, з посиланнями на норми чинного законодавства, яким чином оскаржувані дії порушують його права, свободи та інтереси у сфері публічно-правових відносин.

У порушення пункту 11 частини 5 статті 160 КАС України, відсутнє власне письмове підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Частиною 3 статті 161 КАС України визначено, що до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановленому розмірі і порядку або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до частини 2 статті 132 КАС України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

У свою чергу, правові засади справляння судового збору, платники, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначені Законом України «Про судовий збір» №3674-VІ від 08.07.2001 року (далі Закон України «Про судовий збір»).

Згідно частини 1 статті 2 Закону України «Про судовий збір», платники судового збору - громадяни України, іноземці, особи без громадянства, підприємства, установи, організації, інші юридичні особи (у тому числі іноземні) та фізичні особи - підприємці, які звертаються до суду чи стосовно яких ухвалене судове рішення, передбачене цим Законом.

Судовий збір справляється за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством (частина 1 статті 3 Закону України «Про судовий збір»).

Частиною 1 статті 4 Закону України «Про судовий збір» встановлено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно пункту 3 частини 2 статті 4 Закону України «Про судовий збір», за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру, який подано фізичною особою, встановлюється ставка судового збору 0,4 розміру прожиткового мінімуму на одну працездатну особу, за подання до адміністративного суду адміністративного позову майнового характеру, який подано фізичною особою або фізичною особою підприємцем, встановлюється ставка - 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму на одну працездатну особу та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму на одну працездатну особу.

Статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2021 рік» №1082-IX від 15.12.2020 року, з 01 січня 2021 року встановлено прожитковий мінімум працездатних осіб на місяць у розмірі 2270,00 гривень. Таким чином, сума судового збору за одну позовну вимогу немайнового характеру становить для фізичної особи 908,00 гривень.

Суд зазначає, що у разі коли у позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Наразі ОСОБА_1 заявлено шість позовних вимог немайнового характеру, проте доказів сплати судового збору у розмірі 5449,00 гривень до суду не надано.

У тексті позовної заяви ОСОБА_1 звернувся до суду з клопотання про звільнення від сплати судового збору у зв`язку з тим, що він постраждав від дій з боку посадових осіб.

Однак, суд зауважує, що статтею 5 Закону України «Про судовий збір» вказана позивачем підстава для звільнення від сплати судового збору не передбачена.

Відповідно до частини 1 статті 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Згідно з частини 2 статті 169 КАС України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Вищезазначені недоліки позовної заяви необхідно усунути шляхом надання до суду належним чином оформленого позову, відповідно до вимог статей 160, 161 КАС України, його копій та копій документів відповідно до кількості учасників справи, наданням відповідних, засвідчених належним чином доказів по справі, заяви про поновлення пропущеного строку звернення до суду з наданням відповідних доказів на підтвердження поважності причин, доказів сплати судового збору з урахування кількості заявлених позовних вимог (5449,00 гривень).

Суд вважає за доцільне також зазначити, що у разі своєчасного виконання ухвали суду, та направлення необхідних документів засобами поштового зв`язку, позивачу, з метою попередження повернення судом позовної заяви позивачеві з підстав невиконання вимог ухвали суду про залишення адміністративного позову без руху, необхідно завчасно повідомити суд відповідними засобами зв`язку (телефон, факс, електрона пошта, тощо) про надіслання матеріалів до суду, оскільки згідно з п.1 та п.2 розділу ІІ Нормативів і нормативних строків пересилання поштових відправлень, затверджених Наказом Міністерства інфраструктури України від 28 листопада 2013 року №958, зареєстрованих в Міністерстві юстиції України 28.01.2014 року за №173/24950, нормативні строки пересилання простої письмової кореспонденції операторами поштового зв`язку (без урахування вихідних днів об`єктів поштового зв`язку): 1) місцевої - Д+2, пріоритетної - Д+1; 2) у межах області та між обласними центрами України (у тому числі для міст Києва, Сімферополя, Севастополя) - Д+3, пріоритетної - Д+2; 3) між районними центрами різних областей України (у тому числі для міст обласного підпорядкування) - Д+4, пріоритетної - Д+3; 4) між іншими населеними пунктами різних областей України - Д+5, пріоритетної - Д+4, де Д - день подання поштового відправлення до пересилання в об`єкті поштового зв`язку або опускання простого листа чи поштової картки до поштової скриньки до початку останнього виймання; 1, 2, 3, 4, 5 - кількість днів, протягом яких пересилається поштове відправлення. При пересиланні рекомендованої письмової кореспонденції зазначені в пункті 1 цього розділу нормативні строки пересилання збільшуються на один день.

Керуючись статтями 2, 79, 94, 132, 133, 160, 161, 169, 171, 243, 248 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) до судді Болградського районного суду Одеської області Раци Володимира Анатолійовича (68702, м. Болград, вул. 25 Серпня 192), судді Одеського апеляційного суду Драгомерецького Миколи Миколайовича (65078, м. Одеса, вул. Івана та Юрія Лип 24-а) про визнання протиправними дії, зобов`язання вчинити певні дії - залишити без руху.

Встановити строк для усунення недоліків позовної заяви десять днів з дня отримання ухвали про залишення позовної заяви без руху позивачем. В іншому випадку позов буде повернутий позивачеві.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення (підписання) суддею в порядку статті 256 КАС України та відповідно до статті 294 КАС України оскарженню не підлягає.

Суддя Балан Я.В.