Справа № 640/8346/21
Суддя: Добрянська Я.І.
Дата ухвалення: 2021-09-21 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

21 вересня 2021 року м. Київ № 640/8346/21

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі головуючого судді Добрянської Я.І., розглянувши у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін адміністративну справу

за позовом Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві (01601, м. Київ, вул. Володимирська, буд. 13, )

до Київського психоневрологічного інтернату (04075, м. Київ, вул. Юнкерова, буд. 37, )

про застосування заходів реагування,

ВСТАНОВИВ:

До Окружного адміністративного суду міста Києва звернулося Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві з позовом до Київського психоневрологічного інтернату, в якому просить суд:

- застосувати заходи реагування у вигляді повного зупинення роботи приміщень спального корпусу №1 шляхом зобов`язання Київського психоневрологічного інтернату, , відключити джерела електроживлення та накласти печатки на електрощит приміщення спального корпусу №1, розташованого за адресою: вул. Юнкерова, 37 у Оболонському районі м. Києва - до повного усунення порушень, зазначених в акті перевірки;

- обов`язок щодо забезпечення виконання судового рішення шляхом опечатування та відімкнення від джерел електроживлення покласти на Головне управління ДСНС України у м. Києві;

- контроль за виконанням судового рішення щодо усунення Відповідачем порушень вимог пожежної та техногенної безпеки та погодження термінів усунення порушень за письмовим зверненням суб`єкта господарювання, в тому числі право відтермінування зупинення експлуатації приміщень. Покласти на Головне управління ДСНС України у м. Києві.

В якості підстави позову позивач зазначив, що відповідачем порушено вимоги законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, у зв`язку з чим до відповідача необхідно застосувати заходи реагування, спрямовані на недопущення завдання шкоди життю і здоров`ю людей.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 31.03.2021 р. відкрито спрощене позовне провадження без повідомлення сторін.

Відповідачем подано відзив на позовну заяву Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві, в якому зазначає, що позивачем усунуто всі порушення, вказані в акті перевірки від №65 від 12.02.2021 року.

У свою чергу, позивач подав відповідь на відзив, в якій просить позовну заяву задовольнити в повному обсязі.

Розглянувши подані позивачем документи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив наступне.

На виконання вимог Кодексу цивільного захисту України, Закону України від 05 квітня 2007 р. №877-V «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», наказу МВС України від 17.01.2019 №22, зареєстрованого в Міністерстві юстиції 21.01.2019 №73/33044, доручення Прем`єр-міністра України від 27.01.2021 №2768/1/1-21 та доручення ДСНС України від 27.01.2021 №В-25 було видано наказ від 29.01.2021 №83 «Про проведення позапланових перевірок».

На підставі наказу Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві від 29.01.2021 №83 було видано посвідчення на проведення заходу державного нагляду (контролю) від 29.01.2021 №166 на проведення позапланової перевірки Київського психоневрологічного інтернату, що знаходиться за адресою: вул. Юнкерова, буд. 37, м. Київ. Копію посвідчення отримав інженер з охорони праці - ОСОБА_1 , про що зроблено відповідну відмітку в посвідченні від 29.01.2021 №166.

За результатами перевірки Київського психоневрологічного інтернату складено акт від 12.02.2021 №65 щодо дотримання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, в якому виявлені порушення, зокрема, 16 порушень:

1. В приміщенні допускається експлуатація тимчасових дільниць електромережі (порушення п. 1.8 глави 1 розділу IV Правил пожежної безпеки в Україні, далі - ППБУ).

2. Не надано підтвердження проходження навчання на курсах цивільного захисту керівного складу (порушення статті 20 Кодексу цивільного захисту України).

3. На об`єкті на доповнення до схематичного плану евакуації не розроблено інструкцію, що визначає дії персоналу щодо забезпечення безпечної та швидкої евакуації людей, за якою не рідше одного разу на півроку мають проводитися практичні тренування всіх задіяних працівників (порушення п. 5 розділу ІІ ППБУ).

4. У приміщеннях на видимих місцях біля телефонів не вивішені таблички із зазначенням номеру телефону для виклику пожежно-рятувальних підрозділів (порушення п. 7 розділу ІІ ППБУ).

5. Стіни коридору на першому поверсі адміністративного корпусу виконано матеріалом з вищою пожежною небезпекою, ніж Г2, В2, Д2, Т2 в порушення вимог ДБН В.1.1-7 (порушення п.п. 2.23, 2.17 глави 2 розділу ІІІ ППБУ).

6. Для гасіння пожеж при загорянні жиру в зонах з кухонним обладнанням (плити, системи витяжної вентиляції) у будівлі харчоблоку, відсутні модульні системи локального пожежогасіння, спеціалізовані для такого виду загорянь в порушення ДБН В.2.5-56:2014 (порушення п. 1.2 глави 1 розділу V ППБУ).

7. Вогнегасники не навішуванні на вертикальні конструкції на висоті не більше 1,5 м від рівня підлоги до нижнього торця вогнегасника і на відстані від дверей, достатній для її повного відчинення, або установлені в шафи пожежних кран-комплектів, або на підставки, що надійно закріплені на підлозі (порушення п. 3.10 глави 3 розділу VППБУ).

8. Відсутні акти проведення прихованих робіт на прокладання електропроводи за підвісними стелями (порушення п. 1.12 глави 1 розділу IV ППБУ).

9. Пожежні кран-комплекти не перевірені на працездатність шляхом пуску води з реєстрацією результатів перевірки у спеціальному журналі обліку технічного обслуговування (порушення п. 2.2 глави 2 розділу V ППБУ).

10. Несучі металеві конструкції та вузли жорсткості, які забезпечують загальну стійкість житлового корпусу не виконані з нормованим класом вогнестійкості для цих конструкцій, не оброблені вогнезахисною сумішшю в порушення ДБН В.1.1-7 (порушення п. 4 розділу І, п.п. 1, 11 розділу ІІ, п. 2.23 розділу ІІІ ППБУ).

11. В приміщенні клубу допускається складування горючих матеріалів ближче 1 метру до розподільчих щитів, електроприладів (порушення п. 1.18 розділу IV ППБУ).

12. В приміщеннях електрощитової клас вогнестійкості елементів заповнення прорізів у протипожежних перешкодах не відповідає класу вогнестійкості цих перешкод (порушення п. 2.3 глави 2 розділу ІІІ ППБУ).

13. З`єднання жил проводів здійснено не за допомогою опресування, зварювання, паяння або затискачів (порушення п. 1.6 глави 1 розділу IV ППБУ).

14. В адміністративному корпусі електророзетки встановлені на горючі основи (конструкції) без підкладання під них суцільного негорючого матеріалу, що виступає за габарити апарата не менше ніж на 0,01 метра (порушення п. 1.18 глави 1 розділу IV ППБУ).

15. Не забезпечено відповідно до законодавства своїх працівників засобами колективного та індивідуального захисту (порушення пункту 2 статті 20 Кодексу цивільного захисту України).

16. Не організовується та не здійснюється від час виникнення надзвичайних ситуацій евакуаційних заходів щодо пацієнтів працівників та майна суб`єкта господарювання (порушення пункту 4 статті 20 Кодексу цивільного захисту України).

Примірник акту від 12.02.2021 №65 отримав провідний інженер ОСОБА_2 , про що зроблено відмітку в акті перевірки.

За порушення вимог статті 175 Кодексу України про адміністративні правопорушення на особу відповідальну за пожежну безпеку ОСОБА_2 притягнуто до адміністративної відповідальності, про що свідчить протокол серії КИ №058179 від 12.02.2021.

Посадовими особами контролюючого органу була проведена позапланова перевірка за результатами якої складений акт від 11.08.2021 №512 щодо дотримання Київським психоневрологічним інтернатом вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, в якому виявлено 10 порушень:

1. В приміщеннях допускається експлуатація тимчасових дільниць електромережі (порушення п. 1.8 глави 1 розділу IV ППБУ).

2. Не надано підтвердження проходження навчання на курсах цивільного захисту керівного складу (порушення статті 20 Кодексу цивільного захисту України).

3. Стіни коридору на першому поверсі адміністративного корпусу виконано матеріалом з вищою пожежною небезпекою, ніж Г2, В2, Д2, Т2 в порушення вимог ДБН В.1.1-7 (порушення п.п. 2.23, 2.17 глави 2 розділу ІІІ ППБУ).

4. Для гасіння пожеж при загорянні жиру в зонах з кухонним обладнанням (плити, системи витяжної вентиляції) у будівлі харчблоку, відсутні модульні системи локального пожежогасіння, спеціалізовані для такого виду загорянь в порушення ДБН В.1.5-56:2014 (порушення п. 1.2 глави 1 розділу V ППБУ).

5. Відсутні акти проведення прихованих робіт на прокладання електропроводи за підвісними стелями (порушення п. 1.12 глави 1 розділу IV ППБУ).

6. Несучі металеві конструкції та вузли жорсткості, які забезпечують загальну стійкість житлового корпусу не виконані з нормованим класом вогнестійкості для цих конструкцій, не оброблені вогнезахисною сумішшю в порушення ДБН В.1.1-7 (порушення п. 4 розділу І, п.п. 1, 11 розділу ІІ, п. 2.23 розділу ІІІ ППБУ).

7. В приміщеннях електрощитової клас вогнестійкості елементів заповнення прорізів у протипожежних перешкодах не відповідає класу вогнестійкості цих перешкод (порушення п. 2.3 глави 2 розділу ІІІ ППБУ).

8. В адміністративному корпусі електророзетки встановлені на горючі основи (конструкції) без підкладання під них суцільного негорючого матеріалу, що виступає за габарити апарата не менше ніж на 0,01 метра (порушення п. 1.18 глави 1 розділу IV ППБУ).

9. Не забезпечено відповідно до законодавства своїх працівників засобами колективного та індивідуального захисту (порушення пункту 2 статті 20 Кодексу цивільного захисту України).

10. Не організовується та не здійснюється від час виникнення надзвичайних ситуацій евакуаційних заходів щодо пацієнтів працівників та майна суб`єкта господарювання (порушення пункту 4 статті 20 Кодексу цивільного захисту України).

Розглядаючи справу по суті, суд виходить з наступного.

Правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов`язки та відповідальність суб`єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) визначаються Законом України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" від 05.04.2007 №877-V (в редакції, чинній на момент проведення перевірки).

Згідно з ст. 1 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» визначено, що державний нагляд (контроль) - діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, місцевих державних адміністрацій, органів місцевого самоврядування (далі - органи державного нагляду (контролю)) в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб`єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, допустимого рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища.

Відповідно до ст. 3 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» одними із основних принципів державного нагляду (контролю) є: пріоритетності безпеки у питаннях життя і здоров`я людини, функціонування і розвитку суспільства, середовища проживання і життєдіяльності перед будь-якими іншими інтересами і цілями у сфері господарської діяльності.

Відповідно до ч. 1, 4 ст. 4 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», державний нагляд (контроль) здійснюється за місцем провадження господарської діяльності суб`єкта господарювання або його відокремлених підрозділів, або у приміщенні органу державного нагляду (контролю) у випадках, передбачених законом.

Виключно законами встановлюються: органи, уповноважені здійснювати державний нагляд (контроль) у сфері господарської діяльності; види господарської діяльності, які є предметом державного нагляду (контролю); повноваження органів державного нагляду (контролю) щодо зупинення виробництва (виготовлення) або реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг; вичерпний перелік підстав для зупинення господарської діяльності; спосіб та форми здійснення заходів здійснення державного нагляду (контролю); санкції за порушення вимог законодавства і перелік порушень, які є підставою для видачі органом державного нагляду (контролю) припису, розпорядження або іншого розпорядчого документа.

Орган державного нагляду (контролю) не може здійснювати державний нагляд (контроль) у сфері господарської діяльності, якщо закон прямо не уповноважує такий орган на здійснення державного нагляду (контролю) у певній сфері господарської діяльності та не визначає повноваження такого органу під час здійснення державного нагляду (контролю).

В силу вимог ч. 7 ст. 7 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», на підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду. У разі необхідності вжиття інших заходів реагування орган державного нагляду (контролю) протягом п`яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу.

За змістом статті 1 Кодексу цивільного захисту України цим Кодексом врегульовано відносини, пов`язані із захистом населення, територій, навколишнього природного середовища та майна від надзвичайних ситуацій, реагуванням на них, функціонуванням єдиної державної системи цивільного захисту, та визначає повноваження органів державної влади, Ради міністрів Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування, права та обов`язки громадян України, іноземців та осіб без громадянства, підприємств, установ та організацій незалежно від форми власності.

Згідно зі ст. 67 Кодексу цивільного захисту України, до повноважень центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, належить, зокрема: здійснення державного нагляду (контролю) у сфері техногенної та пожежної безпеки, цивільного захисту щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства органами та суб`єктами господарювання, аварійно-рятувальними службами, зазначеними у статті 65 цього Кодексу; складення актів перевірок, приписів про усунення порушень вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки у разі виявлення таких порушень; звернення до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, експлуатації будівель, об`єктів, споруд, цехів, дільниць, а також машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, зупинення проведення робіт, у тому числі будівельно-монтажних, випуску і реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту, надання послуг, якщо ці порушення створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей.

З системного аналізу вищенаведених правових норм вбачається, що Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у місті Києві, як територіальний орган Державної служби України з надзвичайних ситуацій, уповноважений здійснювати державний нагляд (контроль) у сфері техногенної та пожежної безпеки.

Приписами ч. 1, 2 ст. 68 Кодексу цивільного захисту України передбачено, що посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, у разі порушення вимог законодавства з питань техногенної та пожежної безпеки, у тому числі невиконання їх законних вимог, зобов`язані застосовувати санкції, визначені законом.

У разі встановлення порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створює загрозу життю та здоров`ю людей, посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки, звертаються до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, споруд, окремих приміщень, випуску та реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту у порядку, встановленому законом.

Згідно зі ст. 70 Кодексу цивільного захисту України, підставою для звернення центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів є: 1) недотримання вимог пожежної безпеки, визначених цим Кодексом, іншими нормативно-правовими актами, стандартами, нормами і правилами; 2) порушення вимог пожежної безпеки, передбачених стандартами, нормами і правилами, під час будівництва приміщень, будівель та споруд виробничого призначення; 3) випуск і реалізація вибухопожежонебезпечної продукції та продукції протипожежного призначення з відхиленням від стандартів чи технічних умов або без даних щодо відповідності такої продукції вимогам пожежної безпеки; 4) нездійснення заходів щодо захисту персоналу від шкідливого впливу ймовірних надзвичайних ситуацій; 5) відсутність на виробництвах, на яких застосовуються небезпечні речовини, паспортів (формулярів) на обладнання та апаратуру або систем із забезпечення їх безперебійної (безаварійної) роботи; 6) невідповідність кількості засобів індивідуального захисту органів дихання від небезпечних хімічних речовин нормам забезпечення ними працівників суб`єкта господарювання, їх непридатність або відсутність; 7) порушення правил поводження з небезпечними речовинами; 8) відсутність або непридатність до використання засобів індивідуального захисту в осіб, які здійснюють обслуговування потенційно небезпечних об`єктів або об`єктів підвищеної небезпеки, а також в осіб, участь яких у ліквідації наслідків надзвичайної ситуації передбачена планом локалізації і ліквідації наслідків аварій; 9) відсутність на об`єкті підвищеної небезпеки диспетчерської служби або її неготовність до виконання покладених на неї завдань, у тому числі через відсутність відповідних документів, приладів, обладнання або засобів індивідуального захисту; 10) неготовність до використання за призначенням аварійно-рятувальної техніки, засобів цивільного захисту, а також обладнання, призначеного для забезпечення безпеки суб`єктів господарювання; 11) проведення робіт з будівництва будинків та споруд, розміщення інших небезпечних об`єктів, інженерних і транспортних комунікацій, які порушують встановлений законодавством з питань техногенної безпеки порядок їх проведення або проведення яких створює загрозу безпеці населення, суб`єктам господарювання, обладнанню та майну, що в них перебувають.

Повне або часткове зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, виконання робіт, надання послуг здійснюється виключно за рішенням адміністративного суду.

Аналогічні положення викладено в ч. 5 ст. 4 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», згідно з якими виробництво (виготовлення) або реалізація продукції, виконання робіт, надання послуг суб`єктами господарювання можуть бути зупинені повністю або частково виключно за рішенням суду.

Разом з тим, згідно зі ст. 69 Кодексу цивільного захисту України, посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, у межах своїх повноважень видають відповідно приписи, розпорядження чи постанови, зокрема, з питань пожежної безпеки у разі, поміж іншого, недотримання вимог пожежної безпеки, визначених цим Кодексом, іншими нормативно-правовими актами, стандартами, нормами і правилами, та з питань техногенної безпеки.

Таким чином, ст.ст. 69 та 70 Кодексу цивільного захисту України передбачені різні санкції за порушення вимог пожежної безпеки, визначених цим Кодексом, іншими нормативно-правовими актами, стандартами, нормами і правилами.

При цьому, з аналізу вищенаведеного вбачається, що застосування заходів реагування можливо у разі виявлення порушень, які створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей.

Так, у відповідності до п. 26 ч. 1 ст. 2 Кодексу цивільного захисту України, небезпечним чинником є складова частина небезпечного явища (пожежа, вибух, викидання, загроза викидання небезпечних хімічних, радіоактивних і біологічно небезпечних речовин) або процесу, що характеризується фізичною, хімічною, біологічною чи іншою дією (впливом), перевищенням нормативних показників і створює загрозу життю та/або здоров`ю людини.

На думку суду, повне зупинення роботи приміщень спального корпусу №1 Київського психоневрологічного інтернату є пропорційним з урахуванням наведених порушень, збиткам, яких може зазнати суб`єкт господарювання в зв`язку з забороною та можливими негативними наслідками для життя та здоров`я людей в разі виникнення пожежі. Надзвичайна подія за таких обставин може призвести до незворотних наслідків. У даному випадку наявність обґрунтованого побоювання, що підтверджено доказами, є достатнім для вжиття заходів реагування шляхом повного зупинення експлуатації приміщень.

З огляду на викладене, підлягають задоволенню позовні вимоги Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві про застосування заходів реагування у вигляді повного зупинення роботи приміщень спального корпусу №1 шляхом зобов`язання Київського психоневрологічного інтернату, , відключити джерела електроживлення та накласти печатки на електрощит приміщення спального корпусу №1, розташованого за адресою: вул. Юнкерова, 37 у Оболонському районі м. Києва - до повного усунення порушень, зазначених в акті перевірки.

На думку суду, обов`язок щодо забезпечення виконання судового рішення в цій частині може бути покладено на контролюючий орган. Водночас це не повинно перешкоджати облаштуванню приміщень з метою усунення встановлених недоліків, відповідні роботи повинні проводитись з дотриманням правил безпеки.

Згідно з платіжним дорученням від 19.03.2021 №241 позивачем сплачено судовий збір в розмірі 2270,00 грн.

Частиною другою статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що при задоволенні позову суб`єкта владних повноважень з відповідача стягуються виключно судові витрати суб`єкта владних повноважень, пов`язані із залученням свідків та проведенням експертиз. У адміністративній справі свідки не допитувалися та експертизи не призначалися, а тому витрати присудженню не підлягають.

Керуючись статтею 246 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ВИРІШИВ:

Позов задовольнити повністю.

Застосувати застосувати заходи реагування у вигляді повного зупинення роботи приміщень спального корпусу №1 шляхом зобов`язання Київського психоневрологічного інтернату, , відключити джерела електроживлення та накласти печатки на електрощит приміщення спального корпусу №1, розташованого за адресою: вул. Юнкерова, 37 у Оболонському районі м. Києва - до повного усунення порушень, зазначених в акті перевірки.

Покласти обов`язок щодо забезпечення виконання судового рішення шляхом опечатування та відімкнення від джерел електроживлення покласти на Головне управління ДСНС України у м. Києві.

Рішення набирає законної сили відповідно до статті 255 КАС України та може бути оскаржене до суду апеляційної інстанції за правилами, встановленими статтями 293, 295, 296 КАС України.

Суддя Я.І. Добрянська