Справа № 160/12219/21
Суддя: Голобутовський Роман Зіновійович
Дата ухвалення: 2021-09-21 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого судді Голобутовського Р.З.
розглянувши у письмовому провадженні у місті Дніпро адміністративну справу за позовною заявою Приватного акціонерного товариства "Кривий Ріг Цемент" до Державної екологічної інспекції Придніпровського округу (Дніпропетровська і Кіровоградська області), третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору - Державна служба геології та надр України про визнання протиправними та скасування пунктів припису,
20.07.2021 року Приватне акціонерне товариство «Кривий Ріг Цемент» (далі - позивач) звернулось до Дніпропетровського окружного адміністративного суду з позовною заявою до Державної екологічної інспекції Придніпровського округу (Дніпропетровська та Кіровоградська області) (далі - відповідач), третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору - Державна служба геології та надр України, в якій позивач просить:
- визнати протиправними та скасувати пункти припису № 145/2.3-2.5-7/21 від 14.05.2021 року №№ 1-11, 13-19, 21, 23-52, 54-55.
Позовна заява обґрунтована тим, що оскаржуваний припис №145/2.3-2.5-7/21 від 14.05.2021 року в частині пунктів №№ 1-11, 13-19, 21, 23-52, 54-55, винесений Державною екологічною інспекцією у Дніпропетровській області, є протиправним та підлягає скасуванню, оскільки припис не може бути декларативним, тобто орган державного нагляду (контролю) не може посилатися на загальні норми, яких підприємство повинно дотримуватися повсякчасно під час здійснення своєї діяльності і без наявності такої вимоги контролюючого органу. Такі дії порушують права та законні інтереси товариства на провадження господарської діяльності. На думку позивача, є неприпустимим винесення припису з вказівкою на дотримання загальних норм чинного законодавства, що в свою чергу призведе до втручання у господарську діяльність підприємства та створить підстави для постійних позапланових перевірок останнього. Позивач вказує, що відповідачем не враховано заперечення на акт перевірки та стверджує про відсутність порушення законодавства та помилковість висновків перевіряючих.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 21.07.2021 року позовну заяву залишено без руху та надано строк для усунення недоліків.
22.07.2021 року позивачем подано заяву про забезпечення позову.
- заборони робочій групі з питань надрокористування Державної служби геології та надр України розглядати питання щодо зупинення дії, анулювання, чи визнання недійсним дії Спеціального дозволу на користування надрами № 936 виданий 26.06.1997 року, на видобування вапняків та глин, придатних як високо кремнеземистий і карбонатний компоненти в шихті для виробництва портландцементу марок 400 і 500. Жовтокам`янське родовище ділянка № 3.
09.08.2021 року позивачем усунуто недоліки позовної заяви.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 10.08.2021 року відкрито провадження у справі та справу призначено до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами.
31.08.2021 року представником відповідача подано відзив на позовну заяву, в якому позовні вимоги не визнає та просить суд відмовити у задоволенні позову. В обґрунтування правової позиції зазначає, що судження позивача про декларативність норм спеціального законодавства мають оціночний характер та не можуть бути покладені в основу судового рішення, оскільки до компетенції територіальних та міжрегіональних територіальних органів Держекоінспекції не входить внесення змін до норм чинного законодавства. Крім того, з урахуванням повного дотримання Державною екологічною інспекцією Придніпровського округу (Дніпропетровська та Кіровоградська області) принципу невтручання органу державного нагляду (контролю) у діяльність суб`єкта господарювання, якщо вона здійснюється в межах закону під час здійснення заходів державного нагляду (контролю), у тому числі відносно позивача, Держекоінспекція не має правових підстав вимагати від суб`єкта господарювання вчинення будь-яких дій у розширеному тлумаченні, крім тих, що передбачені нормативно-правовими актами. Відповідач також вказує, що інформація, зазначена у запереченнях до акту перевірки, що полягає в інформуванні органу державного нагляду (контролю) про усунення виявлених порушень після закінчення заходу державного нагляду (контролю) не є допустимим та достатнім доказом усунення порушення, оскільки такі дії були вчинені суб`єктом господарювання після закінчення строку для проведення відповідного заходу, а державні інспектори з охорони навколишнього природного середовища, за умови відсутності від позивача відповідної заяви у порядку ст. 6 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» позбавлені правових підстав для перебування на території підприємства та можливості зафіксувати факт усунення виявленого порушення вимог природоохоронного законодавства. Відповідач наполягає на порушенні позивачем вимог природоохоронного законодавства, усунення яких вимагається оскаржуваними пунктами припису №145/2.3-2.5-7/21 від 14.05.2021 року, та з огляду на вказане, просить відмовити у задоволенні позову.
31.08.2021 року представником відповідача подано заяву про залучення до участі у справі в якості співвідповідача Державну екологічну інспекцію України.
Представником третьої особи - Державної служби геології та надр України не подано до суду пояснень в обґрунтування правової позиції. Про розгляд справи Дніпропетровським окружним адміністративним судом представник третьої особи повідомлений належним чином 12.08.2021 року, що підтверджується повідомленням про вручення поштового відправлення.
Згідно з ч. ч. 5, 8 ст. 262 Кодексу адміністративного судочинства України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. При розгляді справи за правилами спрощеного позовного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи.
Дослідивши матеріали справи, суд встановив наступні обставини.
На підставі направлення від 20.04.2021 року №4-531-22 Державною екологічною інспекцією Придніпровського округу (Дніпропетровська та Кіровоградська області) у період з 21.04.2021 року по 06.05.2021 року проведено планову перевірку Приватного акціонерного товариства Кривий Ріг Цемент.
За результатами перевірки Інспекцією складено акт від 06.05.2021 року № 145/2.3-2.5-7/21.
Не погоджуючись з висновками, викладеними в акті, позивачем 14.05.2021 року подано заперечення вих. № 0901 до акту, про що свідчить відповідна відмітка на документі.
На підставі висновків акту перевірки відповідачем прийнято припис від 14.05.2021 № 145/2.3-2.5-7/21.
Згідно з приписом зобов`язано Приватне акціонерне товариство «Кривий Ріг Цемент»:
- пункт № 6: вжити заходи щодо попередження забруднення зливової поверхні території проммайданчика Жовтокам`янського кар`єру - не допускати наявності проливів ПММ на зливовій поверхні (територія проммайданчика Жовтокам`янського кар`єру);
- пункт № 7: отримати висновок з оцінки впливу на довкілля до робочого проекту Коригування технічного проекту відпрацювання балансових запасів Жовтокам`янського кар`єру ПрАТ ХайдельбергЦемент Україна;
- пункт №8: проведення робіт по рекультивації на ділянці Жовтокам`янського родовища здійснювати за наявності висновку з оцінки впливу на довкілля;
- пункт №9: надати на розгляд до Держекоінспекції проектну документацію та документи, передбачені Законом України Про оцінку впливу на довкілля щодо діяльності паливно-заправного модуля на території структурного підрозділу Жовтокам`янський кар`єр СП Криворізький завод ПрАТ Кривий Ріг Цемент (вул. Цементників, с. Жовте, Апостолівський район, Дніпропетровська область);
- пункт № 10: надати на розгляд Держекоінспекцї проектну документацію та документи, передбачені Законом України Про оцінку впливу на довкілля щодо діяльності автозаправної станції на промисловому майданчику Кам`янського заводу ПрАТ Кривий Ріг Цемент;
- пункт № 11: вжити достатніх заходів з контролю за власними сировинними ресурсами та впливом забруднюючих речовин (нафтопродукту) на навколишнє природне середовище, за кількістю і складом цих забруднюючих речовин на території автозаправної станції Кам`янського заводу ПрАТ Кривий Ріг Цемент;
- пункт № 13: розробити інвентаризацію джерел викидів забруднюючих речовин в атмосферне повітря відповідно до фактичного стану структурного підрозділу Жовтокам`янський кар`єр СП Криворізький завод ПрАТ Кривий Ріг Цемент та структурного підрозділу Кам`янський завод ПрАТ Кривий Ріг Цемент з урахуванням всіх джерел утворення викидів та обсягів викидів;
- пункт № 14: отримати дозвіл на викиди забруднюючих речовин в атмосферне повітря з урахуванням всіх джерел викидів структурного підрозділу Жовтокам`янський кар`єр СП Криворізький завод ПрАТ Кривий Ріг Цемент та структурного підрозділу Кам`янський завод ПрАТ Кривий Ріг Цемент;
- пункт № 15: не допускати здійснення викидів в атмосферне повітря від джерел утворення викидів забруднюючих речовин, обсяги викидів від яких не обліковано у матеріалах інвентаризації викидів та у діючому дозволі СП Жовтокам`янський кар`єр СП Криворізький завод ПрАТ Кривий Ріг Цемент та СП Кам`янський завод ПрАТ Кривий Ріг Цемент;
- пункт № 16: забезпечити складання статистичної звітності по формі 2-ТП (повітря) в повному обсязі у відповідності до вимог чинного законодавства;
- пункт № 17: забезпечити ведення паспортів ПГОУ Кам`янського заводу ПрАТ Кривий Ріг Цемент у відповідності до вимог Правил технічної експлуатації установок очистки газу;
- пункт № 18: усунути порушення Правил технічної експлуатації установок очистки газу, виявлені під час перевірки (ПГОУ від ДВ № 1 (пакувальна машина Ventomatic AE/4) та ДВ № 49 (пакувальна машина Флюкс) Кам`янського заводу ПрАТ Кривий Ріг Цемент);
- пункт № 19: вжити заходи щодо запобігання утворення просипів сировини під конвеєрами транспортування шлаку до бункеру цементних млинів (ДВ № 37) Кам`янського заводу ПрАТ Кривий Ріг Цемент;
- пункт № 21: забезпечити безперебійну ефективну роботу підтримання у справному стані споруд, устаткування і апаратури для відведення та очищення викидів, контроль відсутності пошкоджень металу і обладнання з метою попередження передчасного виходу їх з ладу, в тому числі за рахунок використання зносостійких матеріалів;
- пункт № 30: усунути порушення Правил технічної експлуатації установок очистки газу, виявлені під час перевірки ПГОУ ДВ № 3 (силос сировинної суміші № 1) СП Криворізький завод ПрАТ Кривий Ріг Цемент;
- пункт № 31: надати інформацію щодо усунення перевищення дозволених обсягів викидів забруднюючих речовин в атмосферне повітря по оксидах азоту від ДВ № 1 (випалювальна обертова піч) виявлених під час попередньої перевірки проведеної на підприємстві Державною екологічною інспекцією у Дніпропетровській області в період з 17.09.2019 по 27.09.2019 та надати інформацію щодо кількості годин роботи джерела викидів в наднормативному режимі ДВ № 1 (випалювальна обертова піч) в період з 23.09.2019 до моменту усунення порушення (з наданням підтверджуючих документів);
- пункт № 32: забезпечити виконання заходів та умов, передбачених Дозволом на спецводокористування № 47/ДП/49д-20 від 31.03.2020 - не допускати скид зворотних вод підприємства в поверхневі водойми з перевищенням нормативів ГДС, а саме випуску № 2 дренажних вод після споруд механічного очищення через обвідний канал у р. Інгулець;
- пункт № 33: забезпечити виконання заходів та умов, передбачених Дозволом на спецводокористування № 47/ДП/49д-20 від 31.03.2020 не допускати скидання стічних вод на рельєф місцевості на території проммайданика Жовтокам`янського кар`єру;
- пункт № 34: забезпечити виконання заходів та умов, передбачених Дозволом на спецводокористування № 47/ДП/49д-20 від 31.03.2020 - забезпечити наявність п`єзометричних трубок для вимірів рівнів води в свердловині;
- пункт № 35: забезпечити належне функціонування мережі водовідведення стічних вод, споруд і пристроїв - усунути негерметичність оглядових колодязів комунікаційної мережі випуску № 1 та випуску № 2;
- пункт № 36: усунути порушення правил експлуатації водогосподарських споруд/пристроїв - випуск № 1 привести в задовільний санітарно-технічний стан;
- пункт № 37: усунути порушення правил експлуатації водогосподарських споруд/пристроїв - здійснити очистку зливової каналізації в районі складу тіл для подрібнення;
- пункт № 38: забезпечити дотримання умов наданого спеціального дозволу на користування надрами від 26.06.1997 № 936 зокрема в частині дотримання вимог природоохоронного законодавства при здійсненні виробничої діяльності на території Жовтокам`янського кар`єру СП Криворізький завод ПрАТ Кривий Ріг Цемент;
- пункт № 39: забезпечити збирання, очищення та відведення зливових стоків з території Кам`янського заводу ПрАТ Кривий Ріг Цемент у відповідності до вимог законодавства;
- пункт № 40: вжити заходи щодо попередження забруднення зливової поверхні території Кам`янського заводу ПрАТ Кривий Ріг Цемент;
- пункт № 41: запровадити контроль за якістю та кількістю стічних (зливових) вод на території Кам`янського заводу ПрАТ Кривий Ріг Цемент;
- пункт № 42: забезпечити здійснення контролю за станом та впливом на ґрунти та підземні водоносні горизонти на території Кам`янського заводу ПрАТ Кривий Ріг Цемент в районі складу ГСМ;
- пункт № 43: надати на розгляд до Держекоінспекції Придніпровського округу інформацію та копії документів, які розглядаються в ході інспекційної перевірки в повному обсязі;
- пункт №44: надати на розгляд до Державної екологічної інспекції інформацію та підтверджуючі документи (стосовно етапу/закінчення будівельних робіт, щодо здійснення пуско-налагоджувальних робіт) щодо об`єкту планованої діяльності згідно висновку з оцінки впливу на довкілля від 04.09.2019 № 76/0/490-19 Технічне переоснащення системи енергозабезпечення сушильних барабанів №№ 1, 2, 3 сушильного відділення Криворізького заводу ПрАТ ХАЙДЕЛЬБЕРГЦЕМЕНТ УКРАЇНА з метою заміщення природного газу твердим альтернативним паливом;
- пункт № 45: розробити інвентаризацію відходів, що утворюються при діяльності підприємства, відповідно до фактичного стану підприємства; визначити склад і властивості всіх видів відходів та ступінь їх небезпечності для навколишнього природного середовища та здоров`я людини, розробити та погодити згідно вимог законодавства нормативи граничних показників утворення всіх видів відходів, що утворюються при діяльності підприємства (ПрАТ Кривий Ріг Цемент);
- пункт № 46: розробити технічні паспорти відходів (ТПВ) на всі види відходів, що утворюються при діяльності підприємства (СП Криворізький завод ПрАТ Кривий Ріг Цемент);
- пункт № 47: розробити реєстрові картки ОУВ (об`єкти утворення відходів) згідно чинного законодавства на всі види відходів, що утворюються при діяльності Товариства (СП Криворізький завод ПрАТ Кривий Ріг Цемент);
- пункт № 48: забезпечити ведення первинного поточного обліку кількості відходів за формою 1-ВТ в повному обсязі згідно вимог законодавства (СП Криворізький завод ПрАТ КРИВИЙ РІГ ЦЕМЕНТ);
- пункт № 49: статистичну звітність складати у повному обсязі (СП Криворізький завод ПрАТ Кривий Ріг Цемент);
- пункт № 50: забезпечити роздільне збирання та зберігання відходів різного морфологічного складу в СП Криворізький завод ПрАТ Кривий Ріг Цемент: на контейнерному майданчику біля будівлі їдальні; на території дозувального блоку; в районі основного виробництва - біля сушильного барабану № 4, в районі цементних силосів №№ 8, 10; на території складу ОД-1; на території ремонтно-механічного цеху; на території складу відходів брухту вогнетривів;
- пункт № 51: забезпечити роздільне збирання та належне зберігання відходів різних за складом небезпеки на території СП Криворізький завод ПрАТ Кривий Ріг Цемент: біля першого сушильного барабану; біля другої опори печі;
- пункт № 52: забезпечити роздільне збирання та зберігання відходів різного морфологічного складу на промисловому майданчику Кам`янський завод ПрАТ Кривий Ріг Цемент;
- пункт № 54: забезпечити здійснення моніторингу місць утворення та зберігання відходів по структурному підрозділу Кам`янський завод ПрАТ Кривий Ріг Цемент у повному обсязі відповідно до вимог законодавства;
- пункт № 55: укласти договори щодо видалення та утилізації всіх відходів та забезпечити заходи для їх максимальної утилізації, реалізації чи передачі їх іншим споживачам або підприємствам, установам, що займаються збиранням, обробленням та утилізацією відходів у відповідності до вимог законодавства по структурному підрозділу Кам`янський завод ПрАТ Кривий Ріг Цемент.
Вважаючи пункти припису 1-11, 13-19, 21, 23-52, 54-55 протиправними та такими, що підлягають скасуванню, позивач звернувся до суду з цим позовом.
Надаючи правову оцінку спірним відносинам, суд виходить з наступного.
Відповідно до статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Згідно з п. 1 Положення про Державну екологічну інспекцію України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 19.04.2017 № 275 (далі - Положення № 275), Державна екологічна інспекція України (Держекоінспекція) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра захисту довкілля та природних ресурсів і який реалізує державну політику із здійснення державного нагляду (контролю) у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів.
Держекоінспекція здійснює свої повноваження безпосередньо і через утворені в установленому порядку територіальні органи (пункт 7 Положення № 275).
Діяльність Державної екологічної інспекції у Дніпропетровській області регламентується Положенням про територіальні та міжрегіональні територіальні органи Держекоінспекції, яке затверджено наказом Міністерства енергетики та захисту довкілля України від 07.04.2020 року № 230 (надалі - Положення).
Відповідно до Положення, Державна екологічна інспекція відповідної області (далі - Інспекція) є територіальним органом Державної екологічної інспекції України (далі - Держекоінспекція) та їй підпорядковується.
Повноваження Інспекції поширюються на територію Автономної Республіки Крим, відповідних областей, міст Києва та Севастополя, внутрішні морські води, територіальне море, виключну (морську) економічну зону України, континентальний шельф України та лимани.
Відповідно до п. 2 розділу II Положення № 230 Держекоінспекція здійснює державний нагляд (контроль) за додержанням територіальними органами центральних органів виконавчої влади, місцевими органами виконавчої влади, органами місцевого самоврядування в частині здійснення делегованих їм повноважень органів виконавчої влади, підприємствами, установами та організаціями незалежно від форми власності і господарювання, громадянами України, іноземцями та особами без громадянства, а також юридичними особами - нерезидентами вимог законодавства: 1) про екологічну та радіаційну безпеку; 2) про охорону земель, надр; 3) про охорону, раціональне використання вод та відтворення водних ресурсів; 4) про охорону атмосферного повітря; 5) про охорону, захист, використання та відтворення лісів; 6) про раціональне використання, відтворення і охорону об`єктів тваринного світу; 7) про охорону, використання і відтворення риби та інших водних живих ресурсів; 8) щодо наявності дозволів, лімітів та квот на спеціальне використання природних ресурсів, дотримання їх умов; 9) про охорону, утримання і використання зелених насаджень; 10) про використання, охорону і відтворення об`єктів рослинного світу; 11) щодо дотримання правил створення, поповнення, зберігання, використання та державного обліку зоологічних, ботанічних колекцій і торгівлі ними; 12) з питань дотримання положень Конвенції про міжнародну торгівлю видами дикої фауни і флори, що перебувають під загрозою зникнення (CITES); 13) під час ведення мисливського господарства та здійснення полювання; 14) про збереження об`єктів рослинного та тваринного світу, занесених до Червоної та Зеленої книг України, формування, збереження і використання екологічної мережі; 15) про охорону і використання територій та об`єктів природно-заповідного фонду; 16) з питань поводження з відходами; 17) у сфері хімічних джерел струму в частині забезпечення екологічної безпеки виробництва хімічних джерел струму та утилізації відпрацьованих хімічних джерел струму, ведення обліку обсягів накопичення відпрацьованих хімічних джерел струму та передачі їх для утилізації; 18) щодо дотримання вимог реєстрації в суднових документах операцій із шкідливими речовинами та сумішами; 19) щодо дотримання заходів біологічної і генетичної безпеки стосовно біологічних об`єктів природного середовища під час створення, дослідження та практичного використання генетично модифікованих організмів у відкритій системі; 20) у сфері озоноруйнівних речовин та фторованих парникових газів.
Правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов`язки та відповідальність суб`єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) визначає, зокрема, Закон України Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності від 05.04.2007 № 877-V(далі - Закон № 877-V).
В абз. 2, 3 частини першої статті 1 вказаного Закону визначено, що державний нагляд (контроль) - діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, місцевих державних адміністрацій, органів місцевого самоврядування (далі - органи державного нагляду (контролю)) в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб`єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, допустимого рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища.
Заходи державного нагляду (контролю) - планові та позапланові заходи, які здійснюються у формі перевірок, ревізій, оглядів, обстежень та в інших формах, визначених законом.
Згідно з абз. 1-6 частини першої статті 5 Закону № 877-V планові заходи здійснюються відповідно до річних планів, що затверджуються органом державного нагляду (контролю) не пізніше 1 грудня року, що передує плановому. Внесення змін до річних планів здійснення заходів державного нагляду (контролю) не допускається, крім випадків зміни найменування суб`єкта господарювання та виправлення технічних помилок. Плановим періодом вважається рік, який обчислюється з 1 січня по 31 грудня планового року. Плани здійснення заходів державного нагляду (контролю) на наступний плановий період повинні містити дати початку кожного планового заходу державного нагляду (контролю) та строки їх здійснення. Протягом планового періоду здійснення більш як одного планового заходу державного нагляду (контролю) щодо одного суб`єкта господарювання одним і тим самим органом державного нагляду (контролю) не допускається. За наявності у суб`єкта господарювання відокремлених підрозділів планові заходи державного нагляду (контролю) щодо такого суб`єкта господарювання можуть здійснюватися одночасно в усіх відокремлених підрозділах протягом строку здійснення одного планового заходу. Внесення одного й того самого суб`єкта господарювання до планів здійснення заходів державного нагляду (контролю) різних органів державного нагляду (контролю) є підставою для проведення щодо такого суб`єкта господарювання комплексного планового заходу державного нагляду (контролю).
За результатами здійснення планового або позапланового заходу посадова особа органу державного нагляду (контролю) складає акт (абз. 1 ч. 6 ст. 7 Закону № 877-V).
На підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду. У разі необхідності вжиття інших заходів реагування орган державного нагляду (контролю) протягом п`яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу (ч. 7 ст. 7 Закону № 877-V).
Припис - обов`язкова для виконання у визначені строки письмова вимога посадової особи органу державного нагляду (контролю) суб`єкту господарювання щодо усунення порушень вимог законодавства. Припис не передбачає застосування санкцій щодо суб`єкта господарювання. Припис видається та підписується посадовою особою органу державного нагляду (контролю), яка здійснювала перевірку (ч. 8 ст. 7 Закону № 877-V).
Відповідно до ч. 9 ст. 7 Закону № 877-V розпорядчі документи щодо усунення порушень вимог законодавства можуть бути оскаржені до відповідного центрального органу виконавчої влади або суду в установленому законом порядку.
З огляду на зміст положень статей 4, 7 Закону № 877-V припис органу державного нагляду (контролю) є розпорядчим документом, в якому, з урахуванням характеру спірних правовідносин, мають бути наведені конкретні порушення суб`єктом господарювання норм законодавства про охорону навколишнього природного середовища, які вже мали місце на момент проведення перевірки, та встановлені строки усунення цих порушень, оскільки метою видання приписів є саме усунення таких виявлених порушень.
Така спрямованість припису на усунення виявлених перевіркою порушень у встановлені органом державного нагляду (контролю) строки узгоджується і з положеннями абзацу 4 частини першої статті 6 Закону України Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, згідно з якими підставами для здійснення позапланових заходів є: перевірка виконання суб`єктом господарювання приписів, розпоряджень або інших розпорядчих документів щодо усунення порушень вимог законодавства, виданих за результатами проведення планових заходів органом державного нагляду (контролю).
Таким чином, до припису можуть включатися виключно вимоги, направлені на усунення виявлених у ході перевірки порушень.
Судом встановлено, що у пунктах 1-11 припису такі вимоги закону не дотримано, у зв`язку з наступним.
Позивач зазначає, що всі роботи в кар`єрі ведуться відповідно до вимог дозвільних документів та законодавства. Під час проведення перевірки водозбірники були в наявності, на підтвердження наведеного надано до суду та до заперечень на акт відповідні фотографії.
Нагірна канава була візуально продемонстрована інспекторам (її фактичне місцерозташування в районі північно-східної частини кар`єру). Фото нагірної канави також додавалося до заперечень на акт, та додано позивачем до позовної заяви.
Відтак, суд робить висновок, що враховуючи фактичну наявність водозбірників, вказаний пункт припису винесено протиправно, а тому він підлягає скасуванню.
Як зазначено позивачем та не спростовано відповідачем, згідно з проектною документацією та фактичним виконанням робіт з видобутку корисних копалин не передбачено влаштування твердого покриття в кар`єрі, окрім проїзних доріг, оскільки це неможливо при видобутку корисних копалин відкритим способом.
Проектна документація передбачає планування рельєфу таким чином, щоб атмосферні води відводились в найнижчу частину кар`єру - дно, де влаштовані водозбірні ємності (про них було зазначено щодо пункту припису № 1). Дно кар`єру являє собою водоупор, що виключає подальшу міграцію зібраної води у нижчі горизонти.
Таким чином, збір атмосферних вод здійснюється в повній мірі.
Оскільки кількість атмосферних вод не значна (навіть за теоретичними проектними даними), то їх скид не здійснюється, а відбувається випаровування опадів, що, відповідно, виключає здійснення очистки такої води.
Моніторинг підземних вод здійснюється сторонньою організацією за договорами із Казенним підприємством Південьукргеологія: від 14.01.2020 № 1/20-07 (на 2020 рік); від 04.01.2021 № 1/21-07 (на 2021 рік).
Згідно з даними Післяпроектного моніторингу забруднення підземних горизонтів (підземних вод) не відбувається, що також підтверджується журналом пробної відкачки спостережної свердловини № 3 (здійснено на початку використання свердловини) та таблицями залягання строкових рівнів ґрунтових та підземних вод по спостережних свердловинах (виконані помісячно) та квартальними аналізами якості води Жовтокам`янського кар`єру ПрАТ Кривий Ріг Цемент.
У колонці «обґрунтування» відповідач посилається на статтю 51 Закону № 1264-XII та на статті 3, 9 Закону України Про оцінку впливу на довкілля від 23.05.2017 №2059-VIII (далі - Закон № 2059-VIII).
Стаття 51 Закону № 1264-XII визначає екологічні вимоги до розміщення, проектування, будівництва, реконструкції, введення в дію та експлуатації підприємств, споруд та інших об`єктів тощо.
Відповідно до ч. 1 ст. 3 Закону № 2059-VIII здійснення оцінки впливу на довкілля є обов`язковим у процесі прийняття рішень про провадження планованої діяльності, визначеної частинами другою і третьою цієї статті. Така планована діяльність підлягає оцінці впливу на довкілля до прийняття рішення про провадження планованої діяльності.
Висновок з оцінки впливу на довкілля є обов`язковим для виконання (ч. 2 ст. 9 Закону № 2059-VIII).
Відтак, сам припис змістовно є декларативним, оскільки дублює норми законодавства, яких товариство зобов`язане дотримуватися повсякденно, а в акті відсутнє будь-яке обґрунтування та опис обставин, які умови з висновку ОВД, виданого позивачу, ним не дотримуються, та в чому саме це полягає.
Разом з тим, Верховний Суд у постанові від 14.04.2020 року у справі №810/711/17 зазначає, що акт перевірки є носієм доказової інформації про виявлені контролюючим органом порушення вимог законодавства суб`єктами господарювання, документом, на підставі якого приймається відповідне рішення контролюючого органу, а тому оцінка акта (в тому числі й оцінка дій службових осіб контролюючого органу щодо його складання, викладення у ньому висновків перевірки) може бути надана судом при вирішенні спору щодо оскарження рішення, прийнятого на підставі такого акта, або у випадку можливого використання такого акта, як доказу вчинення правопорушення при розгляді відповідного спору.
Проте, акт не містить доказів неналежного дотримання позивачем умов провадження планової діяльності.
Положенням про Державну екологічну інспекцію передбачено, що державні інспектори під час здійснення перевірок наділені правом, зокрема, одержувати пояснення, довідки, документи, матеріали, відомості з питань, що виникають під час державного контролю, відповідно до закону. Проте, під час проведення перевірки інспекторами ні в усному, ні в письмовому порядку не порушувались питання щодо дотримання або недотримання екологічних умов в частині збору, очищення та відведення талих вод.
Отже, з огляду на декларативний зміст припису, відсутність доказового обґрунтування в акті, та враховуючи правові висновки Верховного Суду, викладені у постановах від 23.12.2020 у справі № 815/132/17 та від 14.04.2020 у справі № 810/711/17, суд робить висновок, що вказаний пункт припису підлягає скасуванню, оскільки суперечить суті та меті припису, та не містить вказівки до вчинення конкретних законодавчо встановлених дій.
Позивач стверджує, що місця тимчасового зберігання відходів на території кар`єру облаштовано згідно з вимогами законодавства.
Про те, що весь перелік відходів зберігається належним чином свідчить схема розташування місць тимчасового зберігання відходів Жовтокам`янського кар`єру, подана у додатку 1 до листа щодо стану виконання припису. Поводження з відходами здійснюється відповідно до вимог Порядку поводження з відходами на заводах ПрАТ ХайдельбергЦемент Україна (Процедура П32 - Порядок поводження з відходами на заводах ПрАТ Хайдельбергцемент Україна від 01.12.2017), що подано у додатку 2 до листа щодо стану виконання Припису, а також долучено до позову.
Отже, сам припис не встановлює конкретне порушення, та які конкретні дії позивачу необхідно вчинити для його усунення.
Відтак, враховуючи узагальненість формулювання змісту припису, та беручи до уваги правові висновки Верховного Суду, викладені у постановах від 23.12.2020 у справі № 815/132/17 (пункт 36 постанови) та від 05.06.2019 у справі № 816/581/19 (пункт 41 постанови), суд робить висновок, що цей пункт припису також підлягає скасуванню.
Враховуючи те, що підставою для прийняття відповідних пунктів припису є саме акт перевірки, відповідач при прийнятті вказаного пункту мав на увазі пункт 2 акту, де вказано, що інспекторами відповідача виявлено чисельні просипи сировини (глина, вапняк) вздовж автошляхів, які ведуть від кар`єру до виробничого майданчика.
Суд зазначає, що такі твердження відповідача є безпідставними з огляду на те, що як стверджує позивач, він належно здійснює утримання прилеглих до кар`єру автомобільних доріг, за допомогою яких здійснюється транспортування сировини, залишки якої іноді потрапляють на дороги з коліс автотранспорту під час дощів та підвищеної вологості. Однак, вони одразу прибираються спецтехнікою, здійснюється полив доріг водою в посушливі періоди для зменшення запилення тощо.
Разом з тим, посилання відповідача в обґрунтування прийняття цього пункту Припису на ст. 51 Закону № 1264-XII та на ст. 3, 9 Закону № 2059-VIII не є належним, оскільки положення вказаних законодавчих норм є декларативним, та встановлюють загальні обов`язки, яких позивач зобов`язаний дотримуватися щодня.
Відтак, вказаний пункт припису суперечить суті та меті припису, не конкретизує порушення, його зміст, та не визначає конкретні дії, які необхідно вчинити Товариству для його усунення, а тому суд робить висновок, що вказаний пункт припису підлягає скасуванню.
У запереченні (вих. № 0901 від 14.05.2021) на акт перевірки позивачем надавалися пояснення, що місцерозташування земельної ділянки, де було виявлено засмічення, знаходиться поза межами земельних ділянок, що належать позивачу, про що було одразу повідомлено інспекторів та надано відповідні докази (карта земельного та гірничого відводу, договори оренди земельних ділянок тощо).
Було здійснено повторний виїзд інспекторів відповідача та представників позивача на територію засміченої земельної ділянки, та за допомогою даних GPS встановлено (скріншот з вебсторінки кадастрової карти додається), що координати засміченої земельної ділянки виходять за межі земель позивача. Ця земельна ділянка є землями комунальної власності та належить Вакулівській сільській раді.
Отже, позивач зобов`язаний утримувати в належному стані лише ті землі, які перебувають у його власності або у користуванні. Відповідальність за стан земельної ділянки несе власник або користувач. У цьому випадку це Вакулівська сільська рада.
Посилання відповідача на ст. 164 Земельного кодексу України також жодним чином не обґрунтовує правомірність винесеного пункту припису, оскільки вона розкриває зміст дефініції охорона земель, та які конкретні заходи вона охоплює.
Відповідач не обґрунтовує правомірність винесення оскаржуваного пункту припису посилання на ст. 51 Закону № 1264-XII та ст. 3, 9 Закону № 2059-VIII, норми яких є декларативними.
А посилання відповідача на положення ст. 35 Закону України Про охорону земель є безпідставним, оскільки ця стаття встановлює вимоги для власників та користувачів земельних ділянок щодо їх охорони при здійсненні господарської діяльності.
Проте, позивач не є ані власником, ані користувачем засміченої земельної ділянки, тому цей пункт припису підлягає скасуванню, оскільки не стосується позивача.
Стосовно пункту Припису № 6: вжити заходи щодо попередження забруднення зливової поверхні території проммайданчика Жовтокам`янського кар`єру - не допускати наявності проливів ПММ на зливовій поверхні (територія проммайданчика Жовтокам`янського кар`єру), суд зазначає наступне.
У запереченні (вих. № 0901 від 14.05.2021) на акт перевірки позивачем повідомлено, що одразу після виявлення проливу паливно-мастильних матеріалів на зливовій поверхні проммайданчика Жовтокам`янського кар`єру вказаний пролив було негайно усунуто - забруднений матеріал (щебінь та пісок) вилучено та перенесено у ємності для тимчасового зберігання промасленого піску.
Інших фактів забруднення території кар`єру відповідачем встановлено не було. Також позивач зауважує, що контроль за станом зливової поверхні ним здійснюється постійно. Протилежного відповідачем не доведено.
У колонці «обґрунтування» припису відповідач посилається на ст. 164 Земельного кодексу України (зміст охорони земель), на статті 44 (обов`язки водокористувачів), 70 (умови скидання стічних вод у водні об`єкти), 105 (охорона підземних вод) Водного кодексу України.
З цього приводу необхідно зазначити, що наведені законодавчі норми стосуються загальних вимог щодо обов`язків земле- та водокористувачів, а включення до змісту припису вимог, які не спрямовані на усунення конкретних виявлених порушень законодавства, а носять загальний характер суперечить суті та меті припису як розпорядчого документа, що складається за результатами заходу державного нагляду (контролю) (пункт 36 постанови Верховного Суду від 23.12.2020 у справі № 815/132/17).
Аналогічний правовий висновок Верховного Суду викладено у справі №816/581/16 (пункт 41).
Отже, беручи до уваги те, що пролив ПММ було одразу усунуто та про це повідомлено відповідача, а також враховуючи відсутність належного обґрунтування для винесення цього пункту припису та узагальненість його формулювання, суд робить висновок, що вказаний пункт підлягає скасуванню.
Стосовно пункту Припису № 7: отримати висновок з оцінки впливу на довкілля до робочого проекту Коригування технічного проекту відпрацювання балансових запасів Жовтокам`янського кар`єру ПрАТ ХайдельбергЦемент Україна, суд зазначає наступне.
Отже, враховуючи те, що коригування фактично увійшло до складу екологічних умов провадження планової діяльності висновку з ОВД, то вказаний пункт припису підлягає скасуванню, як протиправний.
Стосовно пункту Припису № 8: проведення робіт по рекультивації на ділянці Жовтокам`янського родовища здійснювати за наявності висновку з оцінки впливу на довкілля, суд зазначає наступне.
Умова про здійснення рекультивації під час провадження планової діяльності слідує зі змісту п. 1.4.4, 1.4.7 Звіту з ОВД. Тобто без рекультивації неможливе проведення планової діяльності позивача.
Отже, суд вважає, що цей пункт припису також є протиправним та підлягає скасуванню.
Стосовно пункту Припису № 9: надати на розгляд до Держекоінспекції проектну документацію та документи, передбачені Законом України Про оцінку впливу на довкілля щодо діяльності паливно-заправного модуля на території структурного підрозділу Жовтокам`янський кар`єр СП Криворізький завод ПрАТ Кривий Ріг Цемент (вул. Цементників, с. Жовте, Апостолівський район, Дніпропетровська область), суд зазначає наступне.
Отже, враховуючи те, що вказане джерело викидів вже було враховано у Звіті з ОВД, цей пункт припису щодо надання на це джерело нових документів є протиправним та підлягає скасуванню.
Крім того, вимога відповідача у приписі про надання документів суперечить суті та меті припису, оскільки припис має містити чітку вказівку на дію/дії, які необхідно вчинити для усунення тих чи інших конкретно визначених порушень, а вимагати/витребувати документи відповідач мав право під час проведення перевірки шляхом надіслання запитів.
Аналогічна правова позиція висловлена Верховним Судом у постанові від 28.04.2021 року у справі № 480/1752/19, де вказано, що Екоінспекція включаючи до припису вимоги про надання документів та інформації, виходить з хибного тлумачення відповідачем закону, оскільки єдиним призначенням припису, як розпорядчого документу, є вимога про усунення виявлених порушень законодавства.
Відтак, суд вважає, що вказаний пункт припису також підлягає скасуванню, з огляду на його протиправність.
Щодо пункту Припису № 10: надати на розгляд Держекоінспекції проектну документацію та документи, передбачені Законом України Про оцінку впливу на довкілля щодо діяльності автозаправної станції на промисловому майданчику Кам`янського заводу ПрАТ Кривий Ріг Цемент, суд зазначає наступне.
Обґрунтування відповідача при прийнятті вказаного пункту припису є неналежним, оскільки норми законодавства, які вказано в колонці «обґрунтування» припису є загальними, а саме: ст. 20-2 Закону 1264-XII визначає компетенцію центрального органу виконавчої влади, який реалізує державну політику у природоохоронній сфері, ст. 8 Закону № 2059-VIII - визначає процедурні питання щодо оголошення про початок громадського обговорення звіту з оцінки впливу на довкілля, ст. 11 Закону № 2059-VIII визначає врахування результатів оцінки впливу на довкілля у рішенні про провадження планової діяльності.
Так, обґрунтування є узагальненим, дублює норми законодавства у природоохоронній сфері, натомість відповідно до статті 68 Конституції України кожен зобов`язаний неухильно додержуватися Конституції України та законів України, не посягати на права і свободи, честь і гідність інших людей.
З цього приводу Верховний Суд у постанові від 23.12.2020 року у справі №815/132/17 вказав, що у разі, якщо пункти припису носять загальний характер, вони суперечать суті та меті припису, та підлягають скасуванню (пункт № 36, 41 та 42 постанови). Аналогічна правова позиція Верховного Суду наведена у постанові від 05.06.2019 року у справі № 816/581/16.
Вимога ж відповідача про надання документів та інформації є також безпідставною і також суперечить суті та меті припису, оскільки відповідач зобов`язаний був вимагати необхідні на його думку документи та інформацію під час здійснення перевірки (така правова позиція наведена у постанові Верховного Суду від 28.04.2021 у справі № 480/1752/19).
Відповідачем не спростовано того факту, що під час проведення перевірки ним проектна документація щодо автозаправної станції не запитувалась.
Отже, вказаний пункт припису також підлягає скасуванню як протиправний.
Стосовно пункту Припису № 11: вжити достатніх заходів з контролю за власними сировинними ресурсами та впливом забруднюючих речовин (нафтопродукту) на навколишнє природне середовище, за кількістю і складом цих забруднюючих речовин на території автозаправної станції Кам`янського заводу ПрАТ Кривий Ріг Цемент, суд зазначає наступне.
У запереченні вих. № 0901 від 14.05.2021 на акт перевірки надавалися пояснення, що позивачем здійснюються усі заходи, передбачені проектом, законодавством та внутрішніми документами: контроль обсягів нафтопродуктів здійснюється постійно - здійснюється первинний облік об`ємів завантажених у ємність та відпущених у транспортні засоби нафтопродуктів; раз на рік здійснюється інвентаризація нафтопродуктів у ємностях (випадків недостачі не спостерігалось, що свідчить про відсутність витоків за межі ємностей), а випадкові потрапляння нафтопродуктів на поверхню прибирається за допомогою піску у відповідності до інструкцій та нормативно-правових-актів, зокрема, Інструкції про порядок приймання, транспортування, зберігання, відпуску та обліку нафти і нафтопродуктів на підприємствах і організаціях України, затверджену спільним наказом Міністерства палива та енергетики України, Міністерства економіки України, Міністерства транспорту та зв`язку України, Державного комітету України з питань технічного регулювання та споживчої політики від 20.05.2008 року №281/171/578/155, та відповідно до внутрішньої Інструкції про готовність до аварійних ситуацій та реагування на них (процедура П5) від 27.07.2018.
Необхідно вказати, що формулювання цього пункту припису змістовно є неконкретним. Не визначено, яких саме заходів необхідно вжити, на думку відповідача, для здійснення відповідного контролю за сировинними ресурсами. Використання слова достатні в контексті припису дає йому зміст оціночного судження.
Посилання відповідача на статтю 51 Закону № 1264-VII жодним чином не обґрунтовує необхідність винесення такого пункту припису, оскільки вказане положення Закону визначає екологічні вимоги до розміщення, проектування, будівництва, реконструкції, введення в дію та експлуатації підприємств, споруд та інших об`єктів.
Так, змістовно цей пункт припису є загальним, і беручи до уваги правові позиції Верховного Суду, викладені у постановах від 23.12.2020 року у справі №815/132/17, від 05.06.2019 року у справі № 816/581/16, вказаний пункт підлягає скасуванню.
Стосовно пункту Припису № 13: розробити інвентаризацію джерел викидів забруднюючих речовин в атмосферне повітря відповідно до фактичного стану структурного підрозділу Жовтокам`янський кар`єр СП Криворізький завод ПрАТ Кривий Ріг Цемент та структурного підрозділу Кам`янський завод ПрАТ Кривий Ріг Цемент з урахуванням всіх джерел утворення викидів та обсягів викидів, суд зазначає наступне.
Твердження відповідача про необліковані джерела викидів в матеріалах інвентаризації Жовтокам`янського кар`єру не відповідають дійсності, оскільки всі перелічені в п. 6 Акту начебто необліковані джерела фактично відображено в матеріалах інвентаризації: підземна галерея зі стрічковим конвеєром, надземна (наколонна) галерея зі стрічковим конвеєром - ДВ № 4; відкритий стрічковий конвеєр перевантаження вапняку від дробильно-сортувального відділення на склад - ДВ № 5; тимчасовий склад зберігання вапняку біля паливно-заправного модуля - ДВ № 18.
В частині необлікованих джерел викидів забруднюючих речовин по СП Кам`янський завод пункт припису не оскаржується.
Отже, суд робить висновок, що пункт припису в частині СП Жовтокам`янський завод підлягає скасуванню.
Щодо пунктів припису:
- № 14: отримати дозвіл на викиди забруднюючих речовин в атмосферне повітря з урахуванням всіх джерел викидів структурного підрозділу Жовтокам`янський кар`єр СП Криворізький завод ПрАТ Кривий Ріг Цемент та структурного підрозділу Кам`янський завод ПрАТ Кривий Ріг Цемент;
- № 15: не допускати здійснення викидів в атмосферне повітря від джерел утворення викидів забруднюючих речовин, обсяги викидів від яких не обліковано у матеріалах інвентаризації викидів та у діючому дозволі СП Жовтокам`янський кар`єр СП Криворізький завод ПрАТ Кривий Ріг Цемент та СП Кам`янський завод ПрАТ Кривий Ріг Цемент, суд зазначає наступне.
Вказані пункти припису пов`язані із пунктом 13 та випливають з нього, оскільки як стверджує відповідач, ним виявлено необліковані джерела викидів забруднюючих речовин в атмосферне повітря.
Втім, беручи до уваги те, що усі джерела викидів по СП Жовтокам`янський кар`єр обліковано в матеріалах інвентаризації, відповідно, щодо них наявні усі дозволи на викиди.
У частині щодо СП Кам`янський завод позивач пункти припису не оскаржує.
Таким чином, вказані пункти припису підлягають скасуванню в частині структурного підрозділу Жовтокам`янський кар`єр.
Щодо пункту Припису № 16: забезпечити складання статистичної звітності по формі 2-ТП (повітря) в повному обсязі у відповідності до вимог чинного законодавства, суд зазначає наступне.
Вказаний пункт припису випливає з пункту 13 Припису, оскільки, за твердженням відповідача, ним виявлено необліковані джерела викидів забруднюючих речовин в атмосферне повітря. А тому вони, на його думку, не відображені у статистичній звітності.
Позивачем статистична звітність здійснюється у відповідності до норм законодавства, про що свідчить статистична звітність № 1-відходи (річна) Утворення та поводження з відходами за 2017-2020 роки та звіти про викиди забруднюючих речовин і парникових газів в атмосферне повітря від стаціонарних джерел викидів за 2020 рік форми № 2-ТП (повітря).
Відповідно до п. 3 Порядку державного обліку та паспортизації відходів, затв. Постановою КМУ від 01.11.1999 року № 2034 державний облік відходів ґрунтується на даних спостережень за утворенням відходів та здійсненням операцій поводження з ними і включає ведення первинного обліку відходів та державної статистичної звітності про них.
Відповідно до п. 7 Порядку № 2034 органи державної статистики в установленому порядку проводять статистичні спостереження за утворенням відходів і здійсненням операцій поводження з ними, а також забезпечують контроль за достовірністю ведення державної статистичної звітності та інформаційно-довідкового обслуговування користувачів.
Підпункт 6 пункту 6 Положення про Державну службу статистики України, затвердженого постановою КМУ від 23.09.2014 № 481, передбачає, що Держстат для виконання покладених на нього завдань має право вивчати стан первинного обліку та статистичної звітності, перевіряти достовірність первинних і статистичних даних, поданих респондентами.
Отже, вказані нормативно правові акти передбачають, що забезпечення контролю за достовірністю ведення державної статистичної звітності щодо вивчення інформації, викладеної у звітності про відходи, перевірка достовірності даних про них тощо належить до компетенції органів Держстату, а не відповідача. Саме такі правові висновки викладено у постанові Верховного Суду від 28.04.2021 року у справі № 480/1752/19.
Таким чином, цей пункт припису підлягає скасуванню як протиправний.
Щодо пункту № 17 Припису: забезпечити ведення паспортів ПГОУ Кам`янського заводу ПрАТ Кривий Ріг Цементу відповідності до вимог Правил технічної експлуатації установок очистки газу, суд зазначає наступне.
Ведення паспортів ПГОУ Кам`янського заводу ПрАТ Кривий Ріг Цемент здійснюється у відповідності до вимог Правил технічної експлуатації установок очистки газу, що затверджені наказом Мінприроди від 06.02.2009 року № 52 (далі - Правила №52).
В акті перевірки вказано, що паспорт установки очистки газу мобільна перевантажувальна установка Van Aalst bulk handling (джерело викидів № 2 вантажного причалу) складено з порушенням пункту 2.2.5 та пункту 4 Додатку 3 Правил - відсутня схема очистки газу.
Вказане твердження не підтверджено під час розгляду справи, оскільки схема, яка вимагається Правилами, наявна та виконана у відповідності до вимог додатку 3 Правил і була продемонстрована інспекторам під час перевірки.
Крім того, у цьому пункті припису стверджується, що позивачем не вноситься інформація до паспорту ГОУ про проведені ремонтні роботи (змін), що є порушенням пункту 3.4.3 Правил.
Однак, вимога пп. 3.4.3 п. 3.4 розділу 3 Правил стосується тільки капітального ремонту ГОУ. Втім, капітальний ремонт на газоочисних установках Кам`янського заводу не здійснювався, здійснювались технічний огляд, технічне обслуговування та поточний ремонт газоочисних установок, що не передбачають технічних змін у конструкції установок, а тому відсутня потреба вносити зміни у розділ 7 паспорту ГОУ.
Посилання відповідача в обґрунтуванні на ст. 10 Закону № 2707-XII (обов`язки підприємств, установ, організацій та громадян - суб`єктів підприємницької діяльності щодо охорони атмосферного повітря), пункт 2.2 розділу ІІ Правил, носять загальний характер та стосуються загальних вимог до обов`язків суб`єктів господарювання щодо дотримання норм законодавства, яких позивач в силу положень ст. 68 Конституції України зобов`язується дотримуватися повсякденно, та жодним чином не встановлює конкретне порушення норм чинного законодавства позивачем.
З цього приводу Верховний Суд у постанові від 23.12.2020 року у справі №815/132/17 вказав, що у разі, якщо пункти припису носять загальний характер, вони суперечать суті та меті припису, а тому підлягають скасуванню (пункт № 36, 41 та 42 постанови). Аналогічна правова позиція ВС наведена у постанові від 05.06.2019 у справі № 816/581/16.
Таким чином, з боку ПрАТ «Кривий Ріг Цемент» відсутнє порушення, зазначене у п. 17 Припису, тому цей пункт припису підлягає скасуванню.
Щодо пункту Припису № 18: усунути порушення Правил технічної експлуатації установок очистки газу, виявлені під час перевірки (ПГОУ від ДВ № 1 (пакувальна машина Ventomatic AE/4) та ДВ № 49 (пакувальна машина Флюкс) Кам`янського заводу ПрАТ Кривий Ріг Цемент), суд зазначає наступне.
Змістовно пункт Припису не конкретизує саме порушення, з огляду на узагальненість формулювання.
Підставою для винесення цього пункту припису є мотиви, наведені в п. 33 акту, а саме: негерметизовано вимірювальний порт на газоході ПГОУ від ДВ № 51 (пакувальна машина Ventomatic AE/4) та газохід від технологічного обладнання до ПГОУ віл ДВ № 49 (пакувальна машина Флюкс).
У запереченні позивача на акт перевірки від 14.05.2021 року вих. № 0901 надано пояснення, що вказані порушення, наведені у п. 33 акту, одразу були усунуті: герметизовано трубовідбірний отвір на газоході ПГОУ від ДВ № 51 (пакувальна машина Ventomatic AE/4) та газохід від технологічного обладнання до ПГОУ від ДВ № 49 (пакувальна машина Флюкс).
Однак, вказану інформацію не враховано при винесенні цього пункту припису.
Разом з тим, посилання відповідача в обґрунтуванні пункту припису на ст. 10 Закону № 2707-XII (обов`язки підприємств, установ, організацій та громадян - суб`єктів підприємницької діяльності щодо охорони атмосферного повітря) та на Правила № 52 носять загальний характер та визначають широке коло обов`язків суб`єктів господарювання, що з огляду на правову позицію Верховного Суду, викладену у постанові від 23.12.2020 року у справі № 815/132/17, є неприпустимим при винесенні припису, який має містити чіткі вказівки на усунення конкретних порушень законодавства. Відтак, цей пункт Припису підлягає скасуванню.
Стосовно пункту припису № 19: вжити заходи щодо запобігання утворення просипів сировини під конвеєрами транспортування шлаку до бункеру цементних млинів (ДВ № 37) Кам`янського заводу ПрАТ Кривий Ріг Цемент, суд зазначає наступне.
Позивач стверджує, що просипи, що виявлені відповідачем, відбулись на тверде покриття, не здійснюючи засмічення земельної ділянки. Всі просипи одразу прибираються. Протилежного відповідачем не доведено.
В умовах зазначеного дозволу (як і інших) в Умовах п. 3 до технологічного процесу визначено, що суб`єкт господарювання (оператор) повинен забезпечити, щоб всі роботи на об`єкті робились таким чином, щоб викиди в атмосферу не призводили до суттєвих незручностей за межами об`єкту або до суттєвого впливу на навколишнє середовище.
Враховуючи викладене, а також узагальненість формулювання пункту припису, який не визначає які конкретні заходи необхідно вчинити позивачу, цей пункт припису також підлягає скасуванню.
Стосовно пункту припису № 21: забезпечити безперебійну ефективну роботу підтримання у справному стані споруд, устаткування і апаратури для відведення та очищення викидів, контроль відсутності пошкоджень металу і обладнання з метою попередження передчасного виходу їх з ладу, в тому числі за рахунок використання зносостійких матеріалів, суд зазначає наступне.
Саме формулювання пункту припису є узагальненим, не конкретизує які конкретні дії необхідно вчинити позивачу задля виконання цього пункту припису.
Тому, з огляду на правові висновки Верховного Суду, викладені у постанові від 23.12.2020 року у справі № 815/132/17, цей пункт припису підлягає скасуванню.
Позивач у запереченні на акт від 14.05.2021 року вих. № 0901 повідомляв відповідача, що вказане порушення усунуто одразу після його виявлення, а саме: герметизовано газохід технологічного обладнання до ПГОУ ДВ № 1 в районі сировинних силосів. Проте, вказана інформація не врахована відповідачем при винесенні припису.
Експлуатація вказаного пристрою здійснюється згідно з Правилами № 52, умовами діючих дозволів на викиди забруднюючих речовин в атмосферне повітря стаціонарними джерелами та інших вимог чинного законодавства.
Посилання відповідачем на ст. 10 Закону № 2707-XII носить загальний характер (обов`язки підприємств, установ, організацій та громадян - суб`єктів підприємницької діяльності щодо охорони атмосферного повітря), не конкретизують зміст порушення. А тому, з огляду на правові висновки Верховного Суду (постанова від 23.12.2020 року у справі № 815/132/17) цей пункт припису підлягає скасуванню.
У запереченні на акт перевірки від 14.05.2021 вих. № 0901 позивачем повідомлено про усунення виявлених просипів, втім інформація не врахована відповідачем при винесенні припису. Протилежного відповідачем не доведено.
Стаття 10 Закону № 2707-XII, на яку посилається відповідач в якості обґрунтування винесення цього пункту припису, носить загальний характер, не конкретизує зміст виявленого порушення.
Тому, враховуючи фактичне усунення позивачем просипів сировини до винесення припису та узагальнене формулювання цього пункту припису, його також необхідно скасувати.
У запереченні на акт перевірки від 14.05.2021 року вих. № 0901 позивач повідомив відповідача про усунення виявлених порушень, однак, відповідачем при винесені цього пункту припису цієї інформації не враховано.
Посилання у приписі в якості обґрунтування на статтю 10 Закону № 2707-XII, яка передбачає обов`язки підприємств, установ, організацій та громадян - суб`єктів підприємницької діяльності щодо охорони атмосферного повітря, носить загальний характер.
Саме формулювання припису також є узагальненим, не визначає, які конкретні дії необхідно вчинити суб`єкту господарювання, а дублює умови Дозволу.
Отже, цей пункт припису суперечить суті та меті припису, та беручи до уваги правову позицію Верховного Суду, викладену у постанові від 23.12.2020 року у справі №815/132/17, підлягає скасуванню.
Позивач у запереченнях на акт перевірки від 14.05.2021 року вих. № 0901 повідомив відповідача про факт негайного усунення виявлених під час перевірки просипів. Ця інформація не врахована відповідачем при винесенні цього пункту припису.
Посилання у приписі в якості обґрунтування на статтю 10 Закону № 2707-XII, яка передбачає обов`язки підприємств, установ, організацій та громадян - суб`єктів підприємницької діяльності щодо охорони атмосферного повітря, носить загальний характер.
Саме формулювання припису також є узагальненим, не визначає, які конкретні дії необхідно вчинити суб`єкту господарювання, а дублює умови Дозволу.
Отже, цей пункт припису суперечить суті та меті припису, та беручи до уваги правову позицію Верховного Суду, викладену у постанові від 23.12.2020 року у справі №815/132/17, підлягає скасуванню.
Позивач у запереченнях на акт перевірки від 14.05.2021 року вих. № 0901 повідомив відповідача про факт негайного усунення виявлених під час перевірки просипів, а саме: герметизовано газохід від технологічного обладнання до ПГОУ ДВ № 38 (цех відвантаження готової продукції). Ця інформація не врахована відповідачем при винесенні цього пункту припису.
Посилання у приписі в якості обґрунтування на статтю 10 Закону № 2707-XII, яка передбачає обов`язки підприємств, установ, організацій та громадян - суб`єктів підприємницької діяльності щодо охорони атмосферного повітря, носить загальний характер.
Саме формулювання припису також є узагальненим, не визначає, які конкретні дії необхідно вчинити суб`єкту господарювання, а дублює умови Дозволу.
Отже, цей пункт припису суперечить суті та меті припису, та беручи до уваги правову позицію Верховного Суду, викладену у постанові від 23.12.2020 року у справі №815/132/17, підлягає скасуванню.
Позивач у запереченні на акт перевірки від 14.05.2021 року вих. № 0901 повідомив відповідача про негайне усунення виявленого підтікання ПММ з обладнання ДВ № 1 Криворізького заводу (опорах обертової печі).
Вказана інформація не врахована відповідачем при винесенні цього пункту припису.
Посилання у приписі в якості обґрунтування на статтю 10 Закону № 2707-XII, яка передбачає обов`язки підприємств, установ, організацій та громадян - суб`єктів підприємницької діяльності щодо охорони атмосферного повітря, носить загальний характер.
Саме формулювання припису також є узагальненим, не визначає, які конкретні дії необхідно вчинити суб`єкту господарювання, а дублює умови Дозволу.
Отже, цей пункт припису суперечить суті та меті припису, та беручи до уваги правову позицію Верховного Суду, викладену у постанові від 23.12.2020 року у справі №815/132/17, підлягає скасуванню.
У запереченні на акт перевірки від 14.05.2021 року вих. № 0901 позивач повідомив відповідача про те, що виявлені просипи сировини були негайно усунуті.
Натомість ця інформація не врахована відповідачем при винесенні цього пункту припису.
Посилання у приписі в якості обґрунтування на статтю 10 Закону № 2707-XII, яка передбачає обов`язки підприємств, установ, організацій та громадян - суб`єктів підприємницької діяльності щодо охорони атмосферного повітря, носить загальний характер.
Саме формулювання припису також є узагальненим, не визначає, які конкретні дії необхідно вчинити суб`єкту господарювання, а дублює умови Дозволу.
Отже, цей пункт припису суперечить суті та меті припису, та беручи до уваги правову позицію Верховного Суду, викладену у постанові від 23.12.2020 року у справі №815/132/17, підлягає скасуванню.
Стосовно пункту Припису № 30: усунути порушення Правил технічної експлуатації установок очистки газу, виявлені під час перевірки ПГОУ ДВ № 3 (силос сировинної суміші № 1) СП Криворізький завод ПрАТ Кривий Ріг Цемент, суд зазначає наступне.
Відповідач вказує на п. 16 Опису порушень акту перевірки, а саме: за візуальним оглядом виявлено вибивання пилу з повітроходу до ПГОУ ДВ № 3 (силоси сировинної суміші № 1).
Позивач у запереченнях на акт перевірки від 14.05.2021 року вих. № 0901 повідомив відповідача про факт негайного усунення виявлених під час перевірки просипів, а саме: герметизовано газохід від технологічного обладнання до ПГОУ ДВ № 3 (силос сировинної суміші № 1).
Ця інформація не врахована відповідачем при винесенні цього пункту припису.
Посилання у приписі в якості обґрунтування на статтю 10 Закону № 2707-XII, яка передбачає обов`язки підприємств, установ, організацій та громадян - суб`єктів підприємницької діяльності щодо охорони атмосферного повітря, носить загальний характер.
Саме формулювання припису також є узагальненим, не визначає, які конкретні дії необхідно вчинити суб`єкту господарювання, а дублює умови Дозволу.
Отже, цей пункт припису суперечить суті та меті припису, та беручи до уваги правову позицію Верховного Суду, викладену у постанові від 23.12.2020 року у справі №815/132/17, підлягає скасуванню.
Щодо пункту № 31 Припису: надати інформацію щодо усунення перевищення дозволених обсягів викидів забруднюючих речовин в атмосферне повітря по оксидах азоту від ДВ № 1 (випалювальна обертова піч) виявлених під час попередньої перевірки проведеної на підприємстві Державною екологічною інспекцією у Дніпропетровській області в період з 17.09.2019 по 27.09.2019 та надати інформацію щодо кількості годин роботи джерела викидів в наднормативному режимі ДВ № 1 (випалювальна обертова піч) в період з 23.09.2019 до моменту усунення порушення (з наданням підтверджуючих документів), суд вказує на наступне.
У запереченні на акт перевірки від 14.05.2021 року вих. № 0901 позивач повідомив відповідача, що виявлене порушення усунуто до винесення припису, а саме: листом від 30.04.2021 року вих. № 0834. Цим листом повідомлялося про те, що на вказаному джерелі викидів встановлений газоаналізатор безперервного вимірювання концентрацій забруднюючих речовин, згідно з даними якого концентрації забруднюючих речовин знаходились в нормативних межах в період здійснення інспекторами екологічної інспекції вимірювань на джерелі викидів № 1.
Крім того, одразу після вимірювання інспекторами відповідача викидів по ДВ №1 виконано вимірювання лабораторією ПрАТ УкрНДІОгаз, за результатами яких встановлено, що всі значення викидів відповідало встановленим нормативам. Протокол вимірювань надавався у додатку до листа від 30.04.2021 року вих. № 0834, що підтверджується наданою до суду копією.
Крім того, посилання на ст. 10 Закону № 2707-XII, ст. 20-2 Закону № 1264-XII та статті 8, 11 Закону № 877-V носять загальний характер, та стосуються загальних вимог щодо обов`язків суб`єктів господарювання та повноважень суб`єкта контролю.
Разом з тим, вимога в приписі про надання документів суперечить суті та меті припису, який має містити чітку вказівку на вчинення дії суб`єкта господарювання. Право вимоги про надання документів інспектор має під час проведення перевірки шляхом надання запитів у порядку, визначеному законодавством.
Включення відповідачем до припису вимоги про надання документів та інформації, виходить з хибного тлумачення закону, оскільки єдиним призначенням припису, як розпорядчого документу, є вимога про усунення виявлених порушень законодавства. Саме така правова позиція наведена у постанові Верховного Суду від 28.04.2021 року у справі № 480/1752/19 та в інших постановах.
Таким чином, цей пункт припису винесено протиправно та він підлягає скасуванню.
Стосовно пункту Припису № 32: забезпечити виконання заходів та умов, передбачених Дозволом на спецводокористування № 47/ДП/49д-20 від 31.03.2020 - не допускати скид зворотних вод підприємства в поверхневі водойми з перевищенням нормативів ГДС, а саме випуску № 2 дренажних вод після споруд механічного очищення через обвідний канал у р. Інгулець, суд вказує наступне.
Як стверджує позивач, він постійно здійснює заходи та виконує умови, що передбачені Дозволом на спецводокористування.
Однією з таких умов є недопущення скидання стічних вод з перевищенням ГДС. Для цього здійснюється лабораторний контроль скидів.
Згідно з протоколами вимірювання показників складу властивостей скиду зворотних вод, копії яких надавалися відповідачу листом від 28.10.2020 року вих. № 3634, перевищень нормативів ГДС не зафіксовано.
У колонці «обґрунтування» припису відповідач дублює загальні положення законодавства - ст. 44 Водного кодексу України, яка передбачає обов`язки водокористувачів.
Саме формулювання припису також є узагальненим, не визначає, які конкретні дії необхідно вчинити суб`єкту господарювання для усунення начебто виявлених порушень, а дублює умови Дозволу.
Отже, суд робить висновок про необґрунтованість вказаного пункту припису, а тому він підлягає скасуванню.
Щодо пункту припису № 33: забезпечити виконання заходів та умов, передбачених Дозволом на спецводокористування № 47/ДП/49д-20 від 31.03.2020 - не допускати скидання стічних вод на рельєф місцевості на території проммайданика Жовтокам`янського кар`єру, суд вказує наступне.
Вказаний пункт припису дублює умови дозволу на спецводокористування №47/ДП/49д-20 від 31.03.2020 року, обов`язок постійного дотримання яких покладено на Товариство законодавством.
Інспекція при винесенні цього пункту припису керується п. 7 Опису порушень Акту, а саме: фактично на території проммайданчика Жовтокам`янського кар`єру, ліворуч від приміщення зберігання ПММ влаштовано земляну канаву для відведення поверхневого стоку в сторону залізничних колій.
З цього приводу у запереченні до акту перевірки вих. № 0901 від 14.05.2021 року відповідачу надано пояснення, що влаштування такої канави не здійснювалось, планування території та організація твердого покриття відповідає проектній документації, зокрема Коригування технічного проекту відпрацювання балансових запасів Жовтокам`янського кар`єру ПрАТ Кривий Ріг Цемент. Однак, така інформація не врахована під час винесення припису.
Крім того, відповідач при обґрунтуванні цього пункту припису обмежився посиланням на статті 44, 70, 105 Водного кодексу України, які носять загальний характер.
Верховний Суд у постанові від 23.12.2020 року у справі № 815/132/17 вказав, що включення до змісту припису вимог, які не спрямовані на усунення конкретних виявлених порушень законодавства, а носять загальний характер суперечить суті та меті припису як розпорядчого документа, що складається за результатами заходу державного нагляду (контролю). Аналогічна позиція викладена у постанові Верховного Суду від 05.06.2019 у справі № 816/581/16.
Таким чином, цей пункт припису винесено протиправно та він підлягає скасуванню.
Щодо пункту Припису № 34: забезпечити виконання заходів та умов, передбачених Дозволом на спецводокористування № 47/ДП/49д-20 від 31.03.2020 - забезпечити наявність п`єзометричних трубок для вимірів рівнів води в свердловині, суд зазначає наступне.
У запереченні до акту перевірки вих. № 0901 від 14.05.2021 року відповідачу надані пояснення, що п`єзометрична трубка є в наявності і використовується для вимірювання рівнів води (в цю трубку опускають спеціальне грузило для визначення глибини розташування води в свердловині №1). Натомість ця інформація не врахована під час винесення припису.
Вказані доводи позивача підтверджені долученими до матеріалів справи фотографіями п`єзометричної трубки.
Посилання у приписі на загальні норми законодавства, зокрема на статті 44, 49 Водного кодексу України, які визначають загальні обов`язки водокористувачів та спецводокористування, з огляду усталену правову позицію Верховного Суду з цього приводу, є неприпустимим.
Відтак, вказаний пункт припису підлягає скасуванню.
Стосовно пункту Припису № 35: забезпечити належне функціонування мережі водовідведення стічних вод, споруд і пристроїв - усунути негерметичність оглядових колодязів комунікаційної мережі випуску № 1 та випуску № 2, суд вказує наступне.
У запереченні до акту перевірки вих. № 0901 від 14.05.2021 року відповідачу повідомлено, що виявлені під час перевірки негерметичності оглядових колодязів комунікаційної мережі ліквідовано, однак, інформація не врахована при винесенні припису.
Отже, вказані порушення на момент розгляду справи судом не існують. Протилежного відповідачем не доведено.
Таким чином, суд вважає, що цей пункт припису підлягає скасуванню.
Стосовно пункту припису № 36: усунути порушення правил експлуатації водогосподарських споруд/пристроїв - випуск № 1 привести в задовільний санітарно-технічний стан, суд зазначає наступне.
У запереченні до акту перевірки вих. № 0901 від 14.05.2021 року відповідачу повідомлено, що виявлені під час перевірки порушення одразу ліквідовано - здійснена очистка ділянки обвідного каналу від опалих гілок, однак, інформація не врахована під час винесення припису.
Отже, вказані порушення на момент розгляду справи судом не існують. Протилежного відповідачем не доведено.
Таким чином, цей пункт припису підлягає скасуванню.
Стосовно пункту Припису № 37: усунути порушення правил експлуатації водогосподарських споруд/пристроїв - здійснити очистку зливової каналізації в районі складу тіл для подрібнення, суд зазначає наступне.
У запереченні до акту перевірки вих. № 0901 від 14.05.2021 року відповідача повідомлено, що виявлені під час перевірки порушення було одразу ліквідовано - здійснено очистку зливової каналізації в районі складу тіл для подрібнення, натомість ця інформація не врахована при винесенні припису.
Отже, вказані порушення на момент розгляду справи судом не існують. Протилежного відповідачем не доведено.
Відтак, цей пункт припису також підлягає скасуванню.
Щодо пункту Припису № 38: забезпечити дотримання умов наданого спеціального дозволу на користування надрами від 26.06.1997 року № 936, зокрема в частині дотримання вимог природоохоронного законодавства при здійсненні виробничої діяльності на території Жовтокам`янського кар`єру СП Криворізький завод ПрАТ Кривий Ріг Цемент, суд зазначає наступне.
Акт перевірки не містить доказів, які підтверджують недотримання позивачем умов спецдозволу. Отже, цей пункт припису є недоведеним та підлягає скасуванню.
Щодо пункту № 39 Припису: забезпечити збирання, очищення та відведення зливових стоків з території Кам`янського заводу ПрАТ Кривий Ріг Цемент у відповідності до вимог законодавства, суд зазначає наступне.
В акті перевірки відповідачем не доведено неналежне збирання, очищення та відведення зливових стоків з території СП Кам`янський завод.
Крім того, послуги зі збирання, очищення та відведення зливових стоків, а також контроль за якістю та кількістю стічних (зливових) вод виконуються за договором комунальним підприємством Містшляхсервіс Кам`янської міськради. Копія вказаного договору надавалася відповідачу під час перевірки, про що свідчать розписки про передані переліки запитуваних документів.
Отже, цей пункт припису також є недоведеним та підлягає скасуванню.
Стосовно пункту Припису № 40: вжити заходи щодо попередження забруднення зливової поверхні території Кам`янського заводу ПрАТ Кривий Ріг Цемент, суд зазначає наступне.
Як стверджує позивач, ним здійснюються усі належні заходи, які встановлені проектом та дозвільними документами щодо попередження забруднення зливової поверхні території Кам`янського заводу. Докази протилежного в акті перевірки відсутні, а також не надані суду.
Відтак, вказаний пункт припису підлягає скасуванню.
Щодо пункту Припису № 41: запровадити контроль за якістю та кількістю стічних (зливових) вод на території Кам`янського заводу ПрАТ Кривий Ріг Цемент, суд зазначає наступне.
Відповідно до п. 1.1 цього договору КП Містшляхсервіс надає послуги з прийняття поверхневих зливових та талих вод з території підприємства в міську зливово-меліоративну мережу.
Копію цього договору надано представникам відповідача під час проведення перевірки, про що свідчить перелік документів від 29.04.2021 року, що надавався інспекторам на їх усні запити про надання документів.
Крім того, про наявність такого договору з КП Містшляхсервіс позивачем повідомлялося в запереченнях на акт перевірки від 14.05.2021 року вих. № 0901.
З огляду на викладене, вказаний пункт припису також підлягає скасуванню.
Щодо пункту Припису № 42: забезпечити здійснення контролю за станом та впливом на ґрунти та підземні водоносні горизонти на території Кам`янського заводу ПрАТ Кривий Ріг Цемент в районі складу ГСМ, суд вказує наступне.
Проектом та дозвільними документами не встановлено обов`язку позивача здійснювати контроль за впливом підземних вод на ґрунти.
Позивач зазначає, що контроль можливого витоку нафтопродуктів в підземні горизонти здійснюється за рахунок постійного контролю обсягів нафтопродуктів (первинним обліком об`ємів завантажених у ємність та відпущених у транспортні засоби нафтопродукти, раз на рік здійснюється інвентаризація нафтопродуктів у ємності (випадків недостачі не спостерігалось, що свідчить про відсутність витоків за межі ємностей), випадкові незначні потрапляння нафтопродуктів на поверхню прибираються за допомогою піску згідно з інструкціями та ін.). Протилежного відповідачем не доведено.
Таким чином, цей пункт припису також підлягає скасуванню.
Стосовно пункту Припису № 43: надати на розгляд до Держекоінспекції Придніпровського округу інформацію та копії документів, які розглядаються в ході інспекційної перевірки в повному обсязі, суд зазначає наступне.
Позивач стверджує, що всі документи, запитані відповідачем (письмово чи усно) під час перевірки йому надано.
Крім того, як видно з цього пункту припису, відповідачем не конкретизовано, які саме документи необхідно надати.
Більше того, таке формулювання у приписі про вимогу надання документів та інформації ґрунтується на хибному тлумаченні законодавства, оскільки єдиним призначенням припису, як розпорядчого документу, є вимога про усунення виявлених порушень законодавства. Жодні інші вимоги до припису включатися не можуть, а їх включення до припису не є способом усунення порушень та суперечить тій меті, якій припис мав би слідувати.
Відповідна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду від 28.04.2021 року у справі № 480/1752/19, від 14.04.2020 року у справі № 810/711/17.
Відтак, суд вважає, що цей пункт припису є протиправним та підлягає скасуванню.
Щодо пункту 44 Припису: надати на розгляд до Державної екологічної інспекції інформацію та підтверджуючі документи (стосовно етапу/закінчення будівельних робіт, щодо здійснення пуско-налагоджувальних робіт) щодо об`єкту планованої діяльності згідно з висновком з оцінки впливу на довкілля від 04.09.2019 № 76/0/490-19 Технічне переоснащення системи енергозабезпечення сушильних барабанів №№ 1, 2, 3 сушильного відділення Криворізького заводу ПрАТ ХАЙДЕЛЬБЕРГЦЕМЕНТ УКРАЇНА з метою заміщення природного газу твердим альтернативним паливом, суд зазначає наступне.
Відтак, усі документи з приводу будівництва, запуску, експлуатації та погодження мають бути виконані ТОВ СМС ЕКО.
Пуско-налагоджувальні роботи проведені, однак, надати підтверджуючі документи позивач не має можливості, оскільки цей проект був реалізований ТОВ «СМС-ЕКО», яке є власником вказаного обладнання, і всі документи знаходяться саме у ТОВ «СМС-ЕКО». Наразі майно цієї юридичної особи перебувало/перебуває у заставі ПАТ АБ Укргазбанк, та як видно з відомостей Єдиного державного реєстру судових рішень ТОВ СМС ЕКО є боржником за кредитним договором та обладнання перебуває у заставі, на яке банком звернуто стягнення через виконавчий напис нотаріуса (справи №904/4498/21, № 904/4625/1).
У постанові від 14.04.2020 у справі № 810/711/17 Верховний Суд зазначає, що акт перевірки є носієм доказової інформації про виявлені контролюючим органом порушення вимог законодавства суб`єктами господарювання, документом, на підставі якого приймається відповідне рішення контролюючого органу, а тому оцінка акта (в тому числі й оцінка дій службових осіб контролюючого органу щодо його складання, викладення у ньому висновків перевірки) може бути надана судом при вирішенні спору щодо оскарження рішення, прийнятого на підставі такого акта, або у випадку можливого використання такого акта, як доказу вчинення правопорушення при розгляді відповідного спору.
Положенням «Про державну екологічну інспекцію України» передбачено право державних інспекторів під час здійснення перевірок, зокрема, одержувати пояснення, довідки, документи, матеріали, відомості з питань, що виникають під час державного контролю, відповідно до закону.
Проте, відповідач не звертався до позивача з листами з вимогою надати необхідні для перевірки Державною екологічною інспекцією документи під час здійснення заходу, а необхідність їх надання висвітлена безпосередньо в самому приписі, що не узгоджується з вимогами законодавства щодо суті та мети припису, як обов`язкового до виконання документу направленого на усунення виявлених порушень вимог природоохоронного законодавства.
Таким чином, цей пункт припису винесено протиправно, а тому він підлягає скасуванню.
Щодо пункту Припису № 45: розробити інвентаризацію відходів, що утворюються при діяльності підприємства, відповідно до фактичного стану підприємства; визначити склад і властивості всіх видів відходів та ступінь їх небезпечності для навколишнього природного середовища та здоров`я людини, розробити та погодити згідно вимог законодавства нормативи граничних показників утворення всіх видів відходів, що утворюються при діяльності підприємства (ПрАТ Кривий Ріг Цемент), суд вказує наступне.
В акті перевірки відповідачем стверджується, що в матеріалах інвентаризації враховано не всі види відходів, що утворюються, на його думку, на товаристві, а саме: фільтруючий матеріал хімічної очистки води відпрацьований, смоли іонообмінні відпрацьовані, конденсат компресорних станцій, тара з-під нафтопродуктів.
Вказане твердження не відповідає дійсності, виходячи з такого.
Позивач стверджує, що ним в матеріалах інвентаризації обліковано усі види відходів, які утворюються в процесі виробничої діяльності товариства. В процесі діяльності товариства не утворюється такий вид відходу як фільтруючий матеріал хімічної очистки води відпрацьованого та смол іоннобмінних відпрацьованих, оскільки для пом`якшення води товариством використовується катіоніт універсальний КУ-2, використання якого не призводить до утворення відходів, він зношується до мікрочастинок і виноситься з потоком води в каналізацію, катіоніт доповнюється до робочого об`єму.
Під час перевірки інформація щодо утворення такого виду відходів інспекторами відповідача не запитувалась.
Що стосується конденсату компресорних станцій, то такий вид відходу не утворюється на товаристві позивача, оскільки на товаристві використовуються тільки турбокомпресори і гвинтові компресори, контакт повітря з маслами відсутній і відходи конденсату не утворюються. Такий вид відходів наявний тільки у випадку використання поршневих компресорів, які не використовуються на товаристві.
Що стосується тари з-під нафтопродуктів, то такий вид відходу не утворюється на товаристві позивача, оскільки наявна тара з-під нафтопродуктів використовується з метою передачі спеціалізованим організаціям, що дозволяє безпечно перевести дані види відходів (шламу відстою нафтопродуктів, промасленого піску, промасленого ганчір`я тощо) на утилізацію відповідно до вимог чинного законодавства та договорів.
Протилежного відповідачем не доведено.
Таким чином, враховуючи те, що відповідачем в акті та під час розгляду справи не доведено наявність необлікованих видів відходів, вказаний пункт припису також підлягає скасуванню.
Щодо пункту Припису № 46: розробити технічні паспорти відходів (ТПВ) на всі види відходів, що утворюються при діяльності підприємства (СП Криворізький завод ПрАТ Кривий Ріг Цемент), суд зазначає наступне.
Вказаний пункт припису пов`язаний з пунктом 45, та випливає з нього, оскільки, як стверджує відповідач, позивачем не обліковано усі види відходів, що утворюються за результатами діяльності товариства.
Втім, з огляду на скасування пункту припису № 45, оскільки на товаристві не утворюються ті види відходів, на паспортизації яких наполягає відповідач, вказаний пункт припису також є необгрунтованим.
Більше того, формулювання припису є неконкретизованим, не визначає, на які саме види відходів, на думку відповідача, необхідно розробити ТПВ.
Під час перевірки інспекторами відповідача не запитувалися ТПВ.
В обґрунтуванні відповідач посилається на ст. 26 Закону України Про відходи від 05.03.1998 року № 187/98-ВР (далі - Закон № 187/98-ВР). Вказана стаття є декларативною, та містить загальні засади щодо державного обліку та паспортизації відходів, порядок реалізації яких визначається Кабінетом Міністрів України.
Також в обґрунтуванні відповідач вказує постанову Кабінету Міністрів України від 01.11.1999 року № 1360, якою затверджено Порядок ведення державного обліку та паспортизації відходів. Однак, відповідач не вказує, які пункти цього нормативного акту позивачем порушено.
Підсумовуючи викладене, цей пункт припису підлягає скасуванню, оскільки формулювання припису є узагальненим, в обґрунтуванні дублює загальні приписи законодавства, яких в силу ст. 68 Конституції України товариства зобов`язане дотримуватися повсякчасно. На думку Верховного Суду подібні формулювання припису є неприпустимими (постанова від 23.12.2020 № 815/132/17 та від 05.06.2019 у справі № 816/581/16).
Стосовно пункту Припису № 47: розробити реєстрові картки ОУВ (об`єкти утворення відходів) згідно чинного законодавства на всі види відходів, що утворюються при діяльності Товариства (СП Криворізький завод ПрАТ Кривий Ріг Цемент), суд зазначає наступне.
Вказаний пункт припису пов`язаний з пунктом 45, та випливає з нього, оскільки, як стверджує відповідач, позивачем не обліковано усі види відходів, що утворюються за результатами діяльності товариства.
Проте, з огляду на скасування пункту 45 припису, оскільки на підприємстві позивача не утворюються ті види відходів, щодо яких, на думку відповідача, необхідно розробити реєстрові карти ОУВ, такий пункт припису є необгрунтованим.
Більше того, формулювання припису є неконкретизованим, не визначає, на які саме види відходів, на думку відповідача, необхідно розробити реєстрові карти ОУВ.
Під час перевірки інспекторами відповідача не запитувалися реєстрові картки ОУВ.
В обґрунтуванні відповідач посилається на ст. 27 Закону України Про відходи. Вказання стаття є декларативною, та містить загальні засади щодо обов`язку суб`єктів господарювання вести реєстр об`єктів утворення, оброблення та утилізації відходів, порядок ведення яких визначається Кабінетом Міністрів України.
Також в обґрунтуванні відповідач посилається на постанову Кабінету Міністрів України від 31.08.1998, якою затверджено Порядок ведення реєстру об`єктів утворення, оброблення та утилізації відходів. Водночас відповідач не вказує, яке конкретне положення цього нормативного акту позивачем порушено чи не дотримано.
Підсумовуючи викладене, суд робить висновок, що цей пункт припису підлягає скасуванню.
Стосовно пункту Припису № 48: забезпечити ведення первинного поточного обліку кількості відходів за формою 1-ВТ в повному обсязі згідно з вимогами законодавства (СП Криворізький завод ПрАТ КРИВИЙ РІГ ЦЕМЕНТ), суд вказує наступне.
Вказаний пункт припису пов`язаний з пунктом 45, та випливає з нього, оскільки, як стверджує відповідач, позивачем не обліковано усі види відходів, що утворюються за результатами діяльності товариства.
Проте, з огляду на скасування пункту 45, оскільки на підприємстві позивача не утворюються ті види відходів, щодо яких відповідач наполягає на паспортизації, розробленні реєстрових карток ОУВ та відповідного внесення до Журналів форми 1-ВТ цей пункт припису також є необґрунтованим.
Більше того, формулювання припису є неконкретизованим, не визначає, в якому обсязі первинний та поточний облік позивачем не здійснюється. Тобто яких даних форма 1-ВТ не містить.
Під час проведення перевірки журнали обліку форми 1-ВТ було передано інспекторам відповідача, про що свідчать розписки про отримання запитуваних документів.
В обґрунтуванні відповідач посилається на статтю 17 Закону № 187/98-ВР, яка визначає обов`язки суб`єктів господарювання у сфері поводження з відходами. Змістовно ця норма є загальною.
Підсумовуючи викладене, суд робить висновок, що цей пункт припису підлягає скасуванню.
Щодо пункту Припису № 49: статистичну звітність складати у повному обсязі (СП Криворізький завод ПрАТ Кривий Ріг Цемент), суд зазначає наступне.
Вказаний пункт випливає з пункту 45 припису, внаслідок того, що, на думку відповідача, матеріали інвентаризації містять відомості не про всі види відходів, які було начебто виявлено під час проведення перевірки.
Позивачем статистичні звітність здійснюється у відповідності до норм законодавства, про що свідчить статистична звітність № 1-відходи (річна) Утворення та поводження з відходами за 2017-2020 роки, та звіти про викиди забруднюючих речовин і парникових газів в атмосферне повітря від стаціонарних джерел викидів за 2020 рік форми № 2-ТП (повітря), копії яких додані до позовної заяви.
Відповідно до п. 3 цього Порядку № 2034 державний облік відходів ґрунтується на даних спостережень за утворенням відходів та здійсненням операцій поводження з ними і включає ведення первинного обліку відходів та державної статистичної звітності про них.
Відповідно до п. 7 Порядку № 2034 органи державної статистики в установленому порядку проводять статистичні спостереження за утворенням відходів і здійсненням операцій поводження з ними, а також забезпечують контроль за достовірністю ведення державної статистичної звітності та інформаційно-довідкового обслуговування користувачів.
Підпункт 6 пункту 6 Положення про Державну службу статистики України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.09.2014 року № 481, передбачає, що Держстат для виконання покладених на нього завдань має право вивчати стан первинного обліку та статистичної звітності, перевіряти достовірність первинних і статистичних даних, поданих респондентами.
Отже, вказані нормативно правові акти передбачають, що забезпечення контролю за достовірністю ведення державної статистичної звітності щодо вивчення інформації, викладеної у звітності про відходи, перевірка достовірності даних про них тощо належить до компетенції органів Держстату, а не відповідача.
Такі правові висновки викладено у постанові Верховного Суду від 28.04.2021 року у справі №480/1752/19.
Відтак, вказаний пункт припису також підлягає скасуванню.
Стосовно пункту 50 припису: забезпечити роздільне збирання та зберігання відходів різного морфологічного складу в СП Криворізький завод ПрАТ Кривий Ріг Цемент
- на контейнерному майданчику біля будівлі їдальні;
- на території дозувального блоку;
- в районі основного виробництва - біля сушильного барабану № 4, в районі цементних силосів №№ 8, 10;
- на території складу ОД-1;
- на території ремонтно-механічного цеху;
- на території складу відходів брухту вогнетривів, суд зазначає наступне.
Роздільний збір здійснюється на підставі Порядку з поводження з відходами на заводах (Процедура П32) подана у додатку 2 до листа позивача щодо стану виконання приписів від 05.07.2021 вих. № 1255), фахівці відділу охорони навколишнього середовища здійснюють постійний контроль за додержанням вимог природоохоронного законодавства в сфері поводження з відходами, в т.ч. щодо роздільного збирання та зберігання різних видів відходів.
Крім того, позивач повідомляє, що таке порушення усунуто в день перевірки. Вказане відповідачем не спростовано.
Отже, вказані порушення на момент розгляду справи судом не існують.
Щодо виявленої тари з-під нафтопродуктів суд зазначає наступне.
Відповідно до ст. 1 Закону № 187/98-ВР відходи - це будь-які речовини, матеріали і предмети, що утворилися у процесі виробництва чи споживання, а також товари (продукція), що повністю або частково втратили свої споживчі властивості і не мають подальшого використання за місцем їх утворення чи виявлення і від яких їх власник позбувається, має намір або повинен позбутися шляхом утилізації чи видалення.
Відповідно до абз. 3 ч. 2 ст. 7 Закону України Про перевезення небезпечних вантажів від 06.04.2000 № 1644-ІІІ (далі - Закон № 1644-ІІІ) відправник небезпечних вантажів зобов`язаний забезпечувати підготовку вантажу до відправлення, подавати перевізнику небезпечний вантаж у відповідному пакуванні (тарі, крупногабаритній тарі, контейнерах середньої вантажопідйомності для масових вантажів), контейнері, цистерні та засобі пакування.
ДСТУ 4462.3.01:2006 Охрана природы. Обращение с отходами. Порядок выполнения операций передбачає:
1) 7.2.6: спосіб зберігання відходів визначають ступенем (класом) їх небезеки:
- відходи надзвичайно небезпечні (І класу) зберігають у герметичній, як правило, твердій тарі (контейнери тощо);
- відходи високонебезпечні (ІІ класу) зберігають у відкритій чи закритій тарі (ящиках, мішках, пакетах тощо);
- відходи помірнонебезпечні (ІІІ класу) зберігають у відкритій чи закритій тарі (ящиках, мішках, пакетах тощо).
- відходи малонебезпечні (ІV класу) можна зберігати відкрито навалом, насипом.
2) 7.3.1: транспортують відходи у непошкодженому пакуванні, використовуючи транспортні засоби, призначені для відходів відповідного класу небезпеки, з дотримуванням таких вимог:
- перевозять небезпечні відходи за межами підприємства за наявності ліцензії на поводження з ними та паспорта відходів і за порядком, визначеним чинним законодавством про перевезення небезпечних вантажів;
- транспортні засоби повинні бути спеціально устатковані таким чином, щоб під час їхньої експлуатації унеможливлювати втрати відходів і забруднення ними довкілля та негативний вплив на здоров`я людей;
- кількість перевезених відходів не повинна перевищувати вантажного об`єму відповідного транспортного засобу;
- усі процеси, пов`язані з навантажуванням, перевезенням і розвантажуванням найбільш небезпечних відходів (І-ІІІ класів), повинні бути максимально механізовані. Під час перевезення напіврідких (пастоподібних) відходів, які течуть, використовують транспортні засоби, що мають шланговий пристрій для зливання.
Позивачем стверджується, що вказана тара, що виявлена інспекторами відповідача під час проведення перевірки, використовується для транспортування відходів з нафтопродуктів, тому це не є порушенням з огляду на чинне законодавство. Протилежного відповідачем не доведено.
Отже, враховуючи те, що порушення усунуті в день перевірки - забезпечено роздільне збирання та зберігання відходів різного морфологічного складу, - вказаний пункт припису підлягає скасуванню.
Стосовно пункту Припису № 51: забезпечити роздільне збирання та належне зберігання відходів різних за складом небезпеки на території СП Криворізький завод ПрАТ Кривий Ріг Цемент:
- біля першого сушильного барабану;
- біля другої опори печі, суд зазначає наступне.
Роздільний збір здійснюється на підставі Порядку з поводження з відходами на заводах (Процедура П32) подана у додатку 2 до листа позивача щодо стану виконання приписів від 05.07.2021 вих. № 1255), фахівці відділу охорони навколишнього середовища здійснюють постійний контроль за додержанням вимог природоохоронного законодавства в сфері поводження з відходами, в т. ч. роздільного збирання та зберігання різних видів відходів.
Крім того, позивачем повідомлено суду, що таке порушення усунуто в день перевірки. Доказів протилежного суду не надано.
Отже, враховуючи те, що порушення усунуті в день перевірки та не існують на момент розгляду справи судом, вказаний пункт припису також підлягає скасуванню.
Щодо пункту Припису № 52: забезпечити роздільне збирання та зберігання відходів різного морфологічного складу на промисловому майданчику Кам`янський завод ПрАТ Кривий Ріг Цемент, суд вказує на наступне.
Роздільний збір здійснюється на підставі Порядку з поводження з відходами на заводах (Процедура П32) подана у додатку 2 до листа позивача щодо стану виконання приписів від 05.07.2021 року вих. № 1255), фахівці відділу охорони навколишнього середовища здійснюють постійний контроль за додержанням вимог природоохоронного законодавства в сфері поводження з відходами, в т. ч. роздільного збирання та зберігання різних видів відходів.
Крім того, позивачем повідомлено суду, що це порушення усунуто в день перевірки. Доказів протилежного суду не надано.
Отже, враховуючи те, що порушення усунуті в день перевірки та не існують на момент розгляду справи судом, вказаний пункт припису також підлягає скасуванню.
Стосовно пункту Припису № 54: забезпечити здійснення моніторингу місць утворення та зберігання відходів по структурному підрозділу Кам`янський завод ПрАТ Кривий Ріг Цемент у повному обсязі відповідно до вимог законодавства, суд вказує наступне.
Як стверджує позивач, моніторинг місць тимчасового зберігання здійснюється в повному обсязі.
З метою моніторингу місць тимчасового розміщення відходів здійснюється визначенням вмісту концентрації забруднюючих речовин в повітрі робочої зони, для місць зберігання відходів, що можуть виділяти газоподібні забруднюючи речовини, та концентрації цих речовин в ґрунті для місць зберігання відходів, що можуть виділяти рідкі забруднюючи речовини (ділянка, найближча до твердого покриття з контейнером). Виділення забруднюючих речовин у високих концентраціях (таких, що можуть бути зареєстровані приладами) можливе тільки для небезпечних відходів (І-ІІІ класу).
З метою моніторингу атмосферного повітря на межі СЗЗ та повітря на місцях тимчасового зберігання відходів позивачем укладено договір з відокремленим структурним підрозділом Кам`янський міський відділ лабораторних досліджень Державної установи Дніпропетровський обласний лабораторний центр Міністерства охорони здоров`я України про надання послуг від 09.12.2020 року № 2282-5/1.
Так, згідно з протоколами дослідження повітря від 03.03.2021 року № 108-113 та від 29.06.2021 року № 900-905 за результатами лабораторних досліджень перевищень ГДК забруднюючих речовин в повітрі на місцях тимчасового зберігання промислових відходів не виявлено. Вказані дослідження проведено на виконання умов договору від 09.12.2020 року №2282-5/1.
Щодо пункту припису № 55: укласти договори щодо видалення та утилізації всіх відходів та забезпечити заходи для їх максимальної утилізації, реалізації чи передачі їх іншим споживачам або підприємствам, установам, що займаються збиранням, обробленням та утилізацією відходів у відповідності до вимог законодавства по структурному підрозділу Кам`янський завод ПрАТ Кривий Ріг Цемент, суд вказує наступне.
Позивачем укладено договори на всі види відходів, що утворюються або можуть утворюватись на структурних підрозділах товариства, згідно із затвердженим звітом з інвентаризації відходів, копія якого надавалась відповідачу ще під час перевірки 2017 року, на підтвердження чого надано суду копії розписок про документи, отримані інспектором відповідача на його усний запит під час перевірки (позиція в списку 11).
Обґрунтування цього пункту припису у п. 39 акту перевірки у вигляді твердження є безпідставним, оскільки не містить опису договорів, які були запитані та дослідженні відповідачем щодо певних видів відходів у взаємозв`язку зі звітом з інвентаризації відходів тощо. А посилання в колонці «обґрунтування» на декларативні норми законодавства (ст. 17, 31, 33 та 34 Закону № 187/98-ВР) суперечить правовим висновкам Верховного Суду з цього приводу, які наведено у постановах від 23.12.2020 у справі № 815/132/17; від 05.06.2019 у справі № 816/581/16).
Відтак, вказаний пункт припису підлягає скасуванню як необґрунтований та винесений без достатніх правових підстав.
При ухваленні рішення суд виходить з того, що припис не може бути декларативним, тобто орган державного нагляду (контролю) не може посилатися на загальні норми, яких підприємство повинно дотримуватися повсякчасно під час здійснення своєї діяльності і без наявності такої вимоги контролюючого органу. Такі дії порушують права та законні інтереси товариства на провадження господарської діяльності.
На позивача, як на користувача природних ресурсів покладаються певні обов`язки. Такі обов`язки визначені, зокрема, статтями 10, 11 Закону України Про охорону атмосферного повітря, статтею 44 Водного кодексу України, статтею 17 Закону України Про відходи, та інших норм спеціального законодавства, у тому числі і дотримання умов отриманих підприємством Дозволів, встановлених нормами законодавства лімітів, нормативів і т. ін., передбачених прямою нормою законодавства.
У відповідності до статті 68 Конституції України кожен зобов`язаний неухильно дотримуватися Конституції України та законів України, не посягати на права і свободи, честь і гідність інших людей.
Отже, неприпустимим є винесення припису з вказівкою на дотримання загальних норм чинного законодавства, проте, як встановлено судом, більшість з перелічених пунктів припису не містять зазначення конкретного усунення порушення, а інші мають вказівку на усунення порушень, які самостійно усунуті позивачем.
У зв`язку з цим, суд робить висновок про протиправність пунктів №№ 1-11, 13-19, 21, 23-52, 54-55 припису №145/2.3-2.5-7/21 від 14.05.2021 року та наявність підстав для їх скасування.
Згідно з ч. 5 ст. 242 Кодексу адміністративного судочинства України суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладених в постановах Верховного Суду.
Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.
В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
Таким чином, виходячи із заявлених позовних вимог, системного аналізу положень чинного законодавства України та матеріалів справи, суд робить висновок, що позовна заява є обґрунтованою та підлягає задоволенню.
Частиною 1 ст. 139 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.
З огляду на задоволення позову, судові витрати понесені позивачем в розмірі 2270 грн. (платіжне доручення №2790 від 21.07.2021 року) підлягають стягненню за рахунок бюджетних асигнувань відповідача на користь позивача.
Керуючись ст.ст. 139, 242-246, 250, 262 Кодексу адміністративного судочинства України,

ВИРІШИВ:
Визнати протиправними та скасувати пункти припису Державної екологічної інспекції Придніпровського округу (Дніпропетровська та Кіровоградська області) № 145/2.3-2.5-7/21 від 14.05.2021 року №№ 1-11, 13-19, 21, 23-52, 54-55.
Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Державної екологічної інспекції Придніпровського округу (Дніпропетровська та Кіровоградська області) на користь Приватного акціонерного товариства «Кривий Ріг Цемент» судові витрати зі сплати судового збору у сумі 2270 (дві тисячі двісті сімдесят) грн.
Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи рішення суду оскаржується до Третього апеляційного адміністративного суду через Дніпропетровський окружний адміністративний суд відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 Розділу VII Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя Р.З. Голобутовський