Справа № 440/10815/21
Суддя: Н.І. Слободянюк
Дата ухвалення: 2021-09-20 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПОЛТАВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

про відмову у відкритті провадження в адміністративній справі

20 вересня 2021 рокум. ПолтаваСправа № 440/10815/21

Суддя Полтавського окружного адміністративного суду Слободянюк Н.І., розглянувши матеріали позовної заяви Лубенської районної ради Полтавської області до голови комісії з припинення діяльності фінансового відділу Оржицької районної державної адміністрації Полтавської області Бабенка Олега Вікторовича та Оржицької районної державної адміністрації Полтавської області про визнання дій протиправними, -

В С Т А Н О В И Л А:

Лубенська районна рада Полтавської області звернулася до Полтавського окружного адміністративного суду з позовною заявою до голови комісії з припинення діяльності фінансового відділу Оржицької районної державної адміністрації Полтавської області Бабенка Олега Вікторовича та Оржицької районної державної адміністрації Полтавської області про визнання протиправними дій голови комісії з припинення діяльності фінансового відділу Оржицької районної державної адміністрації Полтавської області Бабенка Олега Вікторовича.

В обґрунтування позовних вимог зазначено, що всупереч норм чинного законодавства та без рішення сесії Лубенської районної ради Полтавської області голова комісії з припинення фінансового управління Оржицької районної державної адміністрації Полтавської області Бабенко Олег Вікторович безпідставно здійснив розподіл вільних залишків бюджету та згідно платіжних доручень №1, №2, 3 від 17 травня 2021 року фінансового управління Оржицької районної державної адміністрації перерахував їх на зазначені рахунки територіальних громад та районного бюджету Лубенського району.

Відповідно до пункту 4 частини першої статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи належить позовну заяву розглядати за правилами адміністративного судочинства і чи подано позовну заяву з дотриманням правил підсудності.

Вирішуючи питання, чи належить позовну заяву розглядати за правилами адміністративного судочинства, суддя виходить з наступного.

Частиною другою статті 124 Конституції України встановлено, що юрисдикція судів поширюється на будь-який юридичний спір та будь-яке кримінальне обвинувачення. У передбачених законом випадках суди розглядають також інші справи.

Європейський суд з прав людини у рішенні від 20 липня 2006 року у справі "Сокуренко і Стригун проти України" вказав, що фраза "встановлений законом" поширюється не лише на правову основу самого існування "суду", але й на дотримання таким судом певних норм, які регулюють його діяльність. Термін "судом, встановленим законом" у пункту 1 статті 6 Конвенції передбачає "усю організаційну структуру судів, включно з питаннями, що належать до юрисдикції певних категорій судів". Суд дійшов висновку, що національний суд не мав юрисдикції судити деяких заявників, керуючись практикою, яка не мала регулювання законом, і, таким чином, не міг вважатися судом, "встановлений законом".

Отже, поняття "суд, встановлений законом" зводиться не лише до правової основи самого існування "суду", але й дотримання таким судом певних норм, які регулюють його діяльність, тобто охоплює всю організаційну структуру судів, включно з питаннями, що належать до юрисдикції певних категорій судів.

Відповідно до частини першої статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Згідно із пунктами 1, 2 та 7 частини першої статті 4 КАС України адміністративна справа - це переданий на вирішення адміністративного суду публічно-правовий спір; публічно-правовий спір - спір, у якому: хоча б одна сторона здійснює публічно-владні управлінські функції, в тому числі на виконання делегованих повноважень, і спір виник у зв`язку із виконанням або невиконанням такою стороною зазначених функцій; або хоча б одна сторона надає адміністративні послуги на підставі законодавства, яке уповноважує або зобов`язує надавати такі послуги виключно суб`єкта владних повноважень, і спір виник у зв`язку із наданням або ненаданням такою стороною зазначених послуг; або хоча б одна сторона є суб`єктом виборчого процесу або процесу референдуму і спір виник у зв`язку із порушенням її прав у такому процесі з боку суб`єкта владних повноважень або іншої особи; а термін "суб`єкт владних повноважень" означає орган державної влади (у тому числі без статусу юридичної особи), орган місцевого самоврядування, їх посадова чи службова особа, інший суб`єкт при здійсненні ними публічно-владних управлінських функцій на підставі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень, або наданні адміністративних послуг .

За приписами пунктів 1 та 3 частини першої статті 19 КАС України юрисдикція адміністративних судів поширюється на справи у публічно-правових спорах, зокрема: спорах фізичних чи юридичних осіб із суб`єктом владних повноважень щодо оскарження його рішень (нормативно-правових актів чи індивідуальних актів), дій чи бездіяльності, крім випадків, коли для розгляду таких спорів законом встановлено інший порядок судового провадження; спорах між суб`єктами владних повноважень з приводу реалізації їхньої компетенції у сфері управління, у тому числі делегованих повноважень.

Отже, до компетенції адміністративних судів належать, зокрема, спори фізичних чи юридичних осіб з органом державної влади, органом місцевого самоврядування, їх посадовою чи службовою особою, іншим суб`єктом при здійсненні ними публічно-владних управлінських функцій на підставі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень, або наданні адміністративних послуг, предметом яких є перевірка законності рішень, дій чи бездіяльності цих органів (осіб), прийнятих або вчинених ними під час здійснення владних управлінських функцій, крім спорів, для яких законом установлений інший порядок судового вирішення.

Публічно-правовий спір має особливий суб`єктний склад. Участь суб`єкта владних повноважень є обов`язковою ознакою для того, щоб класифікувати спір як публічно-правовий. Проте сама по собі участь у спорі суб`єкта владних повноважень не дає підстав ототожнювати спір з публічно-правовим та відносити його до справ адміністративної юрисдикції.

Публічно-правовим вважається, зокрема, спір, в якому сторони правовідносин виступають одна щодо іншої не як рівноправні і в якому одна зі сторін виконує публічно-владні управлінські функції та може вказувати або забороняти іншому учаснику правовідносин певну поведінку, давати дозвіл на передбачену законом діяльність тощо.

Необхідною ознакою суб`єкта владних повноважень є здійснення ним публічно-владних управлінських функцій. Ці функції суб`єкт повинен виконувати саме в тих правовідносинах, у яких виник спір.

До юрисдикції адміністративного суду належить спір, який виник між двома (кількома) суб`єктами стосовно їх прав та обов`язків у конкретних правових відносинах, в яких хоча б один суб`єкт законодавчо уповноважений владно керувати поведінкою іншого (інших) суб`єкта (суб`єктів), а останній (останні) відповідно зобов`язаний виконувати вимоги та приписи такого суб`єкта владних повноважень.

Аналогічний правовий висновок викладено в постанові Великої Палати Верховного Суду від 22 січня 2019 року у справі № 361/5591/17.

У цій справі позивач оскаржує дії голови комісії з припинення фінансового управління Оржицької районної державної адміністрації Полтавської області ОСОБА_1 , які вчинені ним при здійсненні ліквідації фінансового управління Оржицької районної державної адміністрації Полтавської області шляхом перерахування платіжними дорученнями №1, №2 та №3 від 17 травня 2021 року залишку коштів з рахунку фінансового управління Оржицької районної державної адміністрації Полтавської області на рахунки інших територіальних громад замість перерахування цих коштів на рахунок районного бюджету Лубенської районної ради Полтавської області.

Отже, оскаржуються дії голови комісії щодо переведення залишків коштів з рахунку особи, яка ліквідується.

Механізм здійснення заходів, пов`язаних з утворенням, реорганізацією або ліквідацією міністерств, інших центральних органів виконавчої влади (далі - органи виконавчої влади) та їх територіальних органів визначає Порядок здійснення заходів, пов`язаних з утворенням, реорганізацією або ліквідацією міністерств, інших центральних органів виконавчої влади, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 20 жовтня 2011 року № 1074 /далі Порядок №1074/.

Відповідно пункту 18 Порядку №1074 до комісії з припинення органу виконавчої влади або територіального органу (далі - комісія) з моменту затвердження її персонального складу переходять повноваження щодо управління справами у частині забезпечення здійснення заходів, пов`язаних з реорганізацією або ліквідацією відповідно органу виконавчої влади або територіального органу.

Згідно з пунктом 20 Порядку №1074 Комісія: 2) складає перелік підприємств, установ та організацій, які належать до сфери управління органу виконавчої влади, що припиняється, звертається у разі відсутності правонаступника до Кабінету Міністрів України щодо необхідності визначення суб`єкта управління зазначеними підприємствами, установами та організаціями; 3) здійснює заходи, пов`язані з: виявленням кредиторів та задоволенням відповідно до законодавства їх вимог; одержанням дебіторської заборгованості; закриттям рахунків в органах Казначейства та переведенням залишків коштів правонаступникові або до державного бюджету в установленому законодавством порядку; 4) здійснює інші повноваження відповідно до законодавства.

Повноваження голови комісії визначені пунктом 21 Порядку №1074, зокрема, голова комісії: 1) затверджує у семиденний строк після утворення комісії план заходів, пов`язаних з реорганізацією або ліквідацією органу виконавчої влади або територіального органу, та кошторис витрат, пов`язаних з роботою комісії; 2) утворює комісію з інвентаризації майна органу виконавчої влади або територіального органу; 2-1) у разі ліквідації органу виконавчої влади або територіального органу вносить Кабінетові Міністрів України у місячний строк після утворення комісії пропозиції щодо подальшого використання нерухомого майна органу виконавчої влади або територіального органу, що ліквідується, та визначення суб`єкта управління підприємств, установ та організацій, що належать до сфери управління відповідного органу, що ліквідується; 3) визначає у разі потреби з числа членів комісії уповноваженого представника, який представляє на підставі його доручення комісію у відповідних підприємствах, установах та організаціях; 4) забезпечує дотримання порядку звільнення працівників, зокрема тих, що є членами комісії, у тому числі письмово попереджає їх не пізніше ніж за два місяці до звільнення, повідомляє державну службу зайнятості про звільнення працівників із зазначенням їх чисельності, звільняє працівників і забезпечує своєчасний розрахунок з ними під час звільнення, видає відповідні накази та підписує необхідні документи; 5) подає державному реєстраторові в установленому законодавством порядку документи, необхідні для внесення до Єдиного державного реєстру юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців запису про прийняття Кабінетом Міністрів України рішення про припинення органу виконавчої влади або територіального органу; 6) звертається до органу державної податкової служби та органу Пенсійного фонду України з метою одержання відповідно довідки про відсутність заборгованості із сплати податків і зборів (обов`язкових платежів) та довідки про відсутність заборгованості. У разі проведення реорганізації або ліквідації органу виконавчої влади або територіального органу, структурний підрозділ та/або відокремлене майно якого розташовано на тимчасово окупованій території та/або на території проведення антитерористичної операції, видача відповідних довідок здійснюється без проведення документальних позапланових перевірок зазначених органів; 7) затверджує передавальний акт чи розподільчий або ліквідаційний баланс; 8) подає державному реєстраторові документи, необхідні для державної реєстрації припинення органу виконавчої влади або територіального органу. У разі проведення реорганізації або ліквідації органу виконавчої влади або територіального органу, структурний підрозділ та/або відокремлене майно якого розташовано на тимчасово окупованій території та/або на території проведення антитерористичної операції, до довідки архівної установи не включається інформація про документи, які відповідно до закону підлягають тривалому зберіганню; 9) забезпечує в установленому законодавством порядку на підставі виписки з Єдиного державного реєстру юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців про проведення державної реєстрації припинення органу виконавчої влади або територіального органу знищення печаток і штампів такого органу; 10) передає виписку з Єдиного державного реєстру юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців про проведення державної реєстрації припинення органу виконавчої влади або територіального органу та документацію такого органу його правонаступникові, а у разі його відсутності - державній архівній установі в установленому Мін`юстом порядку; 11) надсилає розподільчий баланс чи передавальний акт правонаступникові органу виконавчої влади або територіального органу.

Повноваження, зазначені в підпунктах 5, 6, 8 - 10 цього пункту, можуть здійснюватися уповноваженим представником на підставі доручення голови комісії.

Голова комісії з припинення органу виконавчої влади інформує за погодженням з керівником органу виконавчої влади, до якого перейшли права та обов`язки органу виконавчої влади, що припиняється, Кабінет Міністрів України про проведення державної реєстрації припинення органу виконавчої влади.

Таким чином, спір між Лубенською районної радою Полтавської області та головою комісії з припинення фінансового управління Оржицької районної державної адміністрації Полтавської області Бабенком Олегом Вікторовичем не має публічно-правового характеру, оскільки дії, пов`язані з закриттям рахунків в органах Казначейства та переведенням залишків коштів правонаступникові або до державного бюджету в установленому законодавством порядку, які оскаржує у цій справі позивач, фактично є заходами з ліквідації органу. Голова комісії з припинення фінансового управління Оржицької районної державної адміністрації Полтавської області, дії якого оскаржує позивач, не здійснює владних управлінських функцій щодо органу місцевого самоврядування - Лубенської районної ради Полтавської області. Даний спір також не є компетенційним спором, оскільки між сторонами відсутній спір з приводу реалізації їх компетенції у сфері управління та позивач у прохальній частині позову не просить встановити наявність чи відсутність компетенції (повноважень) суб`єкта владних повноважень.

Звертаючись з цим позовом, Лубенська районна рада Полтавської області у такий спосіб намагається захистити майновий інтерес районної громади на кошти, оскільки вважає, що головою комісії з припинення фінансового управління Оржицької районної державної адміністрації Полтавської області ОСОБА_1 неправомірно позбавлено позивача права на кошти внаслідок їх перерахування платіжними дорученнями №1, №2 та №3 від 17 травня 2021 року на рахунки інших територіальних громад. Оскільки в основі спору, що розглядається, лежать організаційні та майнові відносини, що склалися стосовно певного об`єкта права власності, то цей спір не є публічно-правовим та не відноситься до юрисдикції адміністративних судів.

Відповідно до частини першої статті 2 Господарського процесуального кодексу України завданням господарського судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів, пов`язаних зі здійсненням господарської діяльності, та розгляд інших справ, віднесених до юрисдикції господарського суду, з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав і законних інтересів фізичних та юридичних осіб, держави.

Згідно з частиною другою статті 4 ГПК України юридичні особи та фізичні особи - підприємці, фізичні особи, які не є підприємцями, державні органи, органи місцевого самоврядування мають право на звернення до господарського суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав та законних інтересів у справах, віднесених законом до юрисдикції господарського суду, а також для вжиття передбачених законом заходів, спрямованих на запобігання правопорушенням.

Пунктом 6 частини першої статті 20 ГПУ України визначено, що господарські суди розглядають інші справи у визначених законом випадках, зокрема, справи у спорах щодо права власності чи іншого речового права на майно (рухоме та нерухоме, в тому числі землю), реєстрації або обліку прав на майно, яке (права на яке) є предметом спору, визнання недійсними актів, що порушують такі права, крім спорів, стороною яких є фізична особа, яка не є підприємцем, та спорів щодо вилучення майна для суспільних потреб чи з мотивів суспільної необхідності, а також справи у спорах щодо майна, що є предметом забезпечення виконання зобов`язання, сторонами якого є юридичні особи та (або) фізичні особи підприємці.

Згідно зі статтею 2 Господарського кодексу України учасниками відносин у сфері господарювання є суб`єкти господарювання, споживачі, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, наділені господарською компетенцією, а також громадяни, громадські та інші організації, які виступають засновниками суб`єктів господарювання чи здійснюють щодо них організаційно-господарські повноваження на основі відносин власності.

Таким чином, за суб`єктним складом сторін та характером спірних відносин ця справа підлягає розгляду в порядку, визначеному Господарським процесуальним кодексом України, та не підлягає розгляду за правилами адміністративного судочинства.

Відповідно до пункту 1 частини першої статті 170 Кодексу адміністративного судочинства України суддя відмовляє у відкритті провадження в адміністративній справі, якщо позов не належить розглядати за правилами адміністративного судочинства.

Зважаючи на вищевикладене, суд доходить висновку про наявність підстав для відмови у відкритті провадження у даній справі.

На підставі викладеного, керуючись статтями 4, 19, 170, 248, 256, 294 Кодексу адміністративного судочинства України, -

У Х В А Л И Л А:

Відмовити у відкритті провадження у справі за позовом Лубенської районної ради Полтавської області до голови комісії з припинення фінансового управління Оржицької районної державної адміністрації Полтавської області Бабенка Олега Вікторовича та Оржицької районної державної адміністрації Полтавської області про визнання дій протиправними.

Роз`яснити позивачу, що справа підлягає розгляду судом у порядку господарського судочинства.

Роз`яснити, що повторне звернення тієї самої особи до адміністративного суду з адміністративним позовом з тих самих предмета і підстав та до тих самих відповідачів не допускається.

Копію ухвали направити особі, яка подала позовну заяву, разом із позовною заявою та усіма доданими до неї матеріалами.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту її підписання.

Ухвала може бути оскаржена до Другого апеляційного адміністративного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення шляхом подання апеляційної скарги у порядку, встановленому статтею 297 з урахуванням положень підпункту 15.5 пункту 15 Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя Н.І. Слободянюк