Справа № 300/3171/21
Суддя: Могила А.Б.
Дата ухвалення: 2021-09-17 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ІВАНО-ФРАНКІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
"17" вересня 2021 р. справа № 300/3171/21
м. Івано-Франківськ
Івано-Франківський окружний адміністративний суд у складі судді Могили А.Б., розглянувши у порядку письмового провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Держгеокадастру в Івано-Франківській області про визнання протиправними дій, зобов`язання вчинити певні дії,-
ВСТАНОВИВ:
Ухвалою Івано-Франківського окружного адміністративного суду від 02.07.2021 відкрито провадження в даній адміністративній справі за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами.
Відповідач скористався правом на подання відзиву на позовну заяву, за змістом якого вбачається, що відповідно до пункту 18 Методики нормативної грошової оцінки земель сільськогосподарського призначення та населених пунктів, затвердженого постановою КМУ від 23.03.1995 №213 (в редакції котра діяла на момент затвердження Технічної документації) нормативна грошова оцінка окремої земельної ділянки (території сільськогосподарських угідь, що знаходяться у власності або користуванні юридичних та фізичних осіб, в тому числі земельних ділянок для ведення особистого селянського господарства, садівництва, городництва, сінокосіння та випасання худоби) визначається на основі шкал нормативної грошової оцінки агровиробничих груп ґрунтів. Оскільки у Технічній документації відсутні коефіцієнти, які застосовуються для обчислення нормативної грошової оцінки земельної ділянки сільськогосподарського призначення, в тому числі за кодом 01.13 «для іншого сільськогосподарського використання», Витяг з технічної документації про нормативно грошову оцінку земельної ділянки був сформований шляхом застосування коефіцієнту Кф=1,0 (землі житлової забудови, транспорту, зв`язку, промисловості). Зазначає, що Головне управління діяло лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України, а тому є безпідставним визнання дій щодо формування Витягу з технічної документації від 25.05.2021 №953. Просив в задоволенні позову відмовити (а.с.191-196).
У відповіді на відзив позивач, посилаючись на практику Верховного Суду вказав, що зміна коду цільового використання землі є підставою для перегляду встановленого розміру орендної плати (а.с.203-206).
У запереченні на відповідь на відзив, відповідач зазначив, що цільове призначення земельної ділянки змінено з 11.03 «для розміщення та експлуатації основних, підсобних та допоміжних будівель та споруд будівельних організацій та підприємств» на 01.13 «для іншого сільськогосподарського використання», проте згідно даних Державного земельного кадастру склад земельних угідь залишився без змін «землі під будівлями та спорудами промислових підприємств», відповідно Витяг із технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки був сформований шляхом застосування коефіцієнту Кф=1,0 (землі житлової забудови, транспорту, зв`язку, промисловості) (а.с.207-210).
Суд, розглянувши у відповідності до вимог статті 262 Кодексу адміністративного судочинства України справу за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними матеріалами справи, дослідивши письмові докази, зазначає наступне.
Рішенням Отинійської селищної ради Коломийського району Івано-Франківської області від 09.04.2021 №241-6/2021 внесено зміни в попереднє рішення та затверджено проект землеустрою щодо відведення земельної ділянки з кадастровим номером :01:003:0671 площею 1,7690 га із зміною цільового призначення з 11.03 «для розміщення та експлуатації основних, підсобних та допоміжних будівель та споруд будівельних організацій та підприємств» на 01.13 «для іншого сільськогосподарського призначення».

Пунктом 2 цього рішення передано в оренду ОСОБА_1 земельну ділянку площею 1,7690 га з кадастровим номером :01:003:0671 для іншого сільськогосподарського призначення терміном на 7 (сім) років та встановлено орендну плату у розмірі 6% від нормативно грошової оцінки (а.с.10).

На звернення позивача Міськрайонне управління у Коломийському районі та м.Коломиї Головного управління Держгеокадастру в Івано-Франківській області надало Витяг з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки від 25.05.2021 №953, згідно якого нормативно грошова оцінка запитуваної земельної ділянки становить 1463383,3 грн. (а.с.11-12).

Вищезазначений Витяг розроблено відповідно до «Технічної документації з нормативно грошової оцінки земель населеного пункту смт. Отинія Отинійської селищної ради Коломийського району Івано-Франківської області», затвердженої рішенням сесії Отинійської селищної ради від 17.06.2015 за №1255-29/2015 та введеної в дію з 01.01.2016.

Позивач вказує, що у Витязі з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки за № 953 від 25.05.2021 відповідачем зазначено категорію земель - землі сільськогосподарського призначення та цільове призначення - 01.13 для іншого сільськогосподарського використання. В той же час, відповідачем не враховано коефіцієнти, які повинні застосовуватися до вказаної категорії земель, а застосовано відповідні коефіцієнти для земель промисловості, що у свою чергу значно завищують розмір нормативно грошової оцінки та відповідно розмір орендної плати.

З огляду на те, що на думку позивача вказаний Витяг складено з порушенням вимог чинного законодавства, є необґрунтованим і не може слугувати підставою для визначення нового розміру орендної плати, позивач звернувся до суду із зазначеним позовом.

Відповідно до ст. 206 Земельного кодексу України використання землі в Україні є платним. Об`єктом плати за землю є земельна ділянка. Плата за землю справляється відповідно до закону.

Згідно з п. 286.1 ст. 286 Податкового кодексу України підставою для нарахування земельного податку є дані державного земельного кадастру.

За правилом п. 289.1 ст. 289 Податкового кодексу України для визначення розміру податку та орендної плати використовується нормативна грошова оцінка земельних ділянок. Центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері земельних відносин здійснює управління у сфері оцінки земель та земельних ділянок.

Правові засади проведення оцінки земель, професійної оціночної діяльності у сфері оцінки земель в Україні визначені Законом України "Про оцінку земель" від 11.12.2003 року, який спрямований на регулювання відносин, пов`язаних з процесом оцінки земель, забезпечення проведення оцінки земель, з метою захисту законних інтересів держави та інших суб`єктів правовідносин у питаннях оцінки земель, інформаційного забезпечення оподаткування та ринку земель.

Законом України "Про оцінку земель" визначені види грошової оцінки земельних ділянок залежно від призначення та порядку проведення - нормативна та експертна. Нормативна грошова оцінка земельних ділянок використовується, у тому числі, для визначення розміру земельного податку, орендної плати за земельні ділянки державної та комунальної власності. Експертна грошова оцінка земельних ділянок та прав на них проводиться з метою визначення вартості об`єкта оцінки. Експертна грошова оцінка земельних ділянок використовується при здійсненні цивільно-правових угод щодо земельних ділянок та прав на них, крім випадків, визначених цим Законом, а також іншими законами (стаття 5 Закону). Нормативну грошову оцінку земельних ділянок проводять юридичні особи, які є розробниками документації із землеустрою. Експертну грошову оцінку земельних ділянок здійснюють суб`єкти оціночної діяльності у сфері оцінки земель відповідно до вимог цього Закону, Закону України "Про оцінку майна, майнових прав і професійну оціночну діяльність в Україні", а також інших нормативно-правових актів. Підставою для проведення оцінки земель (бонітування ґрунтів, економічної оцінки земель та нормативної грошової оцінки земельних ділянок) є рішення органу виконавчої влади або органу місцевого самоврядування. Нормативна грошова оцінка земельних ділянок може проводитися також на підставі договору, який укладається заінтересованими особами в порядку, встановленому законом (стаття 15 Закону). За результатами економічної оцінки земель та нормативної грошової оцінки земельних ділянок складається технічна документація, а за результатами проведення експертної грошової оцінки земельних ділянок складається звіт. Дані про нормативну грошову оцінку окремої земельної ділянки оформляються як витяг з технічної документації з нормативної грошової оцінки земель (стаття 20 Закону).

Таким чином, витяг з технічної документації за своєю правовою природою є документом інформаційного характеру, в якому зазначаються певні показники земельної ділянки з технічної документації, у тому числі, про нормативну грошову оцінку.

Верховний Суд у постанові від 17.10.2019 року у справі № 817/1814/18 сформулював наступний правовий висновок.

Частиною 1 статті 4 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що рішення суб`єкта владних повноважень є нормативно-правовим або індивідуальним актом. Нормативно-правовий акт - акт управління (рішення) суб`єкта владних повноважень, який встановлює, змінює, припиняє (скасовує) загальні правила регулювання однотипних відносин, і який розрахований на довгострокове та неодноразове застосування. Індивідуальний акт - акт (рішення) суб`єкта владних повноважень, виданий (прийняте) на виконання владних управлінських функцій або в порядку надання адміністративних послуг, який стосується прав або інтересів визначеної в акті особи або осіб, та дія якого вичерпується його виконанням або має визначений строк.

Визначальною особливістю нормативного акта є його спрямованість на врегулювання відносин множинної кількості суб`єктів відповідних правовідносин двох чи більше учасників певного виду відносин. Тобто об`єктом правового регулювання є встановлення загальних правил поведінки між декількома суб`єктами, що беруть на себе права чи обов`язки, що призводить до виникнення, зміни чи припинення відповідних правовідносин. Адресата юридичних приписів нормативного акта неможливо чітко ідентифікувати, оскільки ним потенційно може бути кожна особа, що зацікавлена у реалізації свого суб`єктивного права або охоронюваного законом інтересу.

Тим часом, ненормативні акти мають своїм предметом вплив на чітко визначеного суб`єкта права, якому надаються певні права або на якого покладається певні обов`язки. І об`єктом правового регулювання тут виступає потреба закріплення певної суб`єктивної волі щодо конкретної особи, що зумовлює виникнення певних змін у правовому статусі цієї особи. Тож адресат юридичних приписів ненормативного акта завжди чітко визначений, і залежно від обставин, ініціатором його видання може бути як адресат, так і видавник відповідного акта.

На цій підставі Верховний Суд приходить до переконання в тому, що витяг з технічної документації про грошову оцінку землі не є рішенням суб`єкта владних повноважень, оскільки не зумовлює виникнення будь-яких прав і обов`язків для осіб, а лише носить інформаційний характер.

Аналогічна позиція викладена у Постановах Верховного Суду від 12.11.2018 у справі №814/789/17, від 27.11.2018 у справі №817/1819/17.

Суд зазначає, що оскаржуючи дії відповідача щодо застосування у витязі з технічної документації з нормативної грошової оцінки земельної ділянки конкретного коефіцієнту функціонального використання земельної ділянки, позивач фактично оскаржує зміст Витягу з технічної документації з нормативної грошової оцінки земельної ділянки, в той час як оформлення такого Витягу та його змістове наповнення належить до виключної компетенції відповідача. Вчинення дій щодо зазначення у витязі з технічної документації з нормативної грошової оцінки земельної ділянки певних приміток належить до повноважень управління Держгеокадастру. Тобто, такі дії є частиною процесу реалізації повноважень, наданих такому суб`єкту чинним законодавством, а саме, повноважень щодо визначення нормативної грошової оцінки земельних ділянок.

Результатом реалізації цих повноважень є затвердження відповідною сільською, селищною, міською радою виготовленої технічної документації нормативної грошової оцінки земельних ділянок у межах населених пунктів, яке породжує юридичні наслідки для позивача, як платника податків, оскільки нормативна грошова оцінка земельних ділянок є базою оподаткування земельним податком, у той час, як витяг з технічної документації з нормативної грошової оцінки земельної ділянки є тільки засобом (підставою) для встановлення такої оцінки.

Крім того, чинним законодавством встановлено форму здійснення контролю за достовірністю і правильністю відомостей, що викладені у Витязі з технічної документації з нормативної грошової оцінки земельної ділянки і такий контроль здійснюється під час проведення державної експертизи землевпорядної документації.

З огляду на викладене, виходячи із заявлених позовних вимог, системного аналізу положень чинного законодавства України та доказів, зібраних у справі, суд приходить до висновку, що позовні вимоги щодо протиправності дій відповідача щодо формування Витягу та, відповідно, зобов`язання здійснити певні дії, є необґрунтованими, отже, позовна заява задоволенню не підлягає.

На підставі статті 129-1 Конституції України, керуючись статтями 139, 241-246, 250 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ВИРІШИВ:

В задоволенні позову ОСОБА_1 (реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 , АДРЕСА_2 ) до Головного управління Держгеокадастру в Івано-Франківській області (, вул. Сахарова, 34, м. Івано-Франківськ) про визнання протиправними дій та зобов`язання до вчинення дій - відмовити.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку. Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня складання повного рішення суду.

Апеляційна скарга подається через Івано-Франківський окружний адміністративний суд або безпосередньо до Восьмого апеляційного адміністративного суду.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Строк на апеляційне оскарження також може бути поновлений в разі його пропуску з інших поважних причин, крім випадків, визначених частиною другою статті 299 Кодексу адміністративного судочинства України.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Суддя /підпис/ Могила А.Б.