Справа № 260/689/21
Суддя: Калинич Я.М.
Дата ухвалення: 2021-09-15 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЗАКАРПАТСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про скасування заходів забезпечення позову

15 вересня 2021 рокум. Ужгород№ 260/689/21

Закарпатський окружний адміністративний суд у складі:

головуючої судді Калинич Я.М.,

при секретарі судового засідання Попович М.М.,

за участі:

представник позивача Левицький А.О.,

представник відповідача не з`явився,

представник третьої особи Радь І.І.,

розглянувши у підготовчому засіданні клопотання представника третьої особи про скасування заходів забезпечення позову у справі за позовом державного підприємства «Ужгородське лісове господарство» до Ужгородської міської ради, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача ОСОБА_1 , про визнання протиправним та скасування рішення,-

В С Т А Н О В И В:

На розгляд Закарпатського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява державного підприємства «Ужгородське лісове господарство» з вимогами до Ужгородської міської ради про визнання протиправним та скасування пункту 1.26 п.1 рішення Ужгородської міської ради від 04.06.2020 №1988 «Про надання та відмову у наданні дозволів на розробку проектів землеустрою щодо відведення земельних ділянок», яким надано гр. ОСОБА_1 дозвіл на підготовку проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки з подальшою передачею її у власність площею 0,1000 га для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд по АДРЕСА_1 .

Ухвалою Закарпатського окружного адміністративного суду від 25.02.2021 року відкрито провадження в адміністративній справі за правилами загального позовного провадження з одночасним залученням до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору на боці відповідача ОСОБА_1 .

Ухвалою суду від 25.03.2021 року заяву представника позивача про вжиття заходів забезпечення адміністративного позову задоволено та вжито заходи забезпечення позову шляхом встановлення заборони Ужгородській міській раді та її виконавчим органам приймати будь які рішення щодо земельної ділянки з кадастровим номером :49:001:0462, в тому числі приймати рішення про її передачу у власність (оренду тощо); заборони проведення державної реєстрації права власності на земельну ділянку з кадастровим номером :49:001:0462, до набрання рішенням суду у даній справі законної сили.

Копія ухвали суду від 25.03.2021 року була надіслана всім учасникам справи, зокрема третій особі була вручена 09 квітня 2021 року, про що свідчить наявне в матеріалах справи рекомендоване повідомлення про вручення поштового відправлення.

Ухвала суду від 25.03.2021 року сторонами не оскаржувалась та набрала законної сили.

14 вересня 2021 за вх. №22682/21 від представника третьої особи надійшло клопотання про скасування заходів забезпечення позову.

Як вбачається зі змісту клопотання про скасування заходів забезпечення позову, 12.07.2021 року представником ОСОБА_1 - адвокатом Радь І.І., в межах справи №260/689/21 разом із клопотанням про долучення до матеріалів справи висновку експерта та закриття провадження у справі, було додано складений 05.07.2021 року судовим експертом Закарпатського науково - дослідного експертно - криміналістичного центру Стаховою Каріною Олександрівною висновок експерта №СЕ-19/107-21/5543-ЗТ згідно заключної частини якого вказано, що: «...Земельна ділянка з кадастровим номером :49:001:0462, що розташована в м. Ужгород, по вул. Запоріжській не входить до земель Ужгородського державного лісового господарства, межі яких визначені Державним актом постійного користування землею серії ІЗК №000387 від 24.12.1996...».

Також, представник у поданій заяві вказує, що факти на які посилався суд застосовуючи заходи забезпечення позову по справі №260/689/21, спростовуються як результатом експертного дослідження так і комплексними топографо-геодезичними роботами з топографічного знімання земельної ділянки за кадастровим номером :49:001:0462. Вжитті заходи ухвалою суду просить скасувати.

Представник позивача в підготовчому засіданні заперечував проти поданого клопотання та просив суд відмовити у задоволенні такого. Зазначив, що таке скасування заходів забезпечення позову погіршить становище позивача, буде необхідно докласти зусиль для відновлення становища позивача та буде, фактично, вирішено спір по суті. Також зауважив, що таке скасування заходів забезпечення позову може потягнути за собою зміну юрисдикції, в подальшому.

Відповідач явку свого представника в підготовче засідання не забезпечив, проте до суду надійшла заява про проведення підготовчого засідання у відсутності представника відповідача.

Представник третьої особи клопотання підтримав, просив суд таке задовольнити та скасувати заходи забезпечення позову.

Дослідивши матеріали справи, заслухавши думку представників позивача та третьої особи, виходячи з меж заявленого клопотання, системного аналізу положень чинного законодавства України і матеріалів справи, суд приходить до наступних висновків.

Відповідно до положень частини першої та восьмої статті 157 Кодексу адміністративного судочинства України суд може скасувати заходи забезпечення позову з власної ініціативи або за вмотивованим клопотанням учасника справи. Заходи забезпечення позову, вжиті судом до подання позову, скасовуються судом також у разі: 1) неподання заявником відповідної позовної заяви згідно з вимогами частини другої статті 153 цього Кодексу; 2) повернення позовної заяви; 3) відмови у відкритті провадження у справі.

За положеннями частини 2 статті 157 КАС України клопотання про скасування заходів забезпечення позову розглядається в судовому засіданні не пізніше п`яти днів з дня надходження його до суду.

За загальним правилом, заходи забезпечення позову скасовуються судом у випадку усунення обставин, які були підставою для вжиття таких заходів.

Отже, заява про скасування заходів забезпечення позову повинна містити доводи, які вказують на усунення обставин, які були підставою для вжиття таких заходів судом відповідною ухвалою або наявність підстав, зазначених у частині восьмій статті 157 Кодексу адміністративного судочинства України.

Виходячи із сутності інституту забезпечення позову, скасування вжитих заходів забезпечення позову може мати місце у випадку якщо відпали підстави, з якими закон пов`язує можливість застосування таких заходів.

У мотивувальній частині ухвали Закарпатського окружного адміністративного суду від 25.03.2021 року підставами для вжиття заходів забезпечення позову визначено таке: в разі не вжиття заходів забезпечення позову позивачеві може бути заподіяна шкода його правам та інтересам, оскільки подальші дії із передачею земельної ділянки з кадастровим номером :49:001:0462 у власність третій особі істотно ускладнить ефективний захист і поновлення порушених та оспорюваних прав і інтересів ДП «Ужгородське ЛГ», за захистом яких позивач звернувся суду.

Суд вважає, що заходи забезпечення позову скасовуються судом, який їх застосував, якщо відпали підстави, з якими закон пов`язує можливість застосування таких заходів.

Так, заходи забезпечення позову вжиті судом є розумними та адекватними, а також такими, що забезпечать збалансованість інтересів сторін, а також прав та інтересів позивача в цілому, а не вжиття таких заходів створить очевидну небезпеку істотного ускладнення чи унеможливлення виконання рішення суду, та, відповідно, ефективного захисту (поновлення) порушених чи оспорюваних прав та інтересів позивачів, за захистом яких він звернувся до суду, що відповідає меті застосування правового інституту забезпечення позову. Окрім того, суд надав можливість позивачу у справі вживати заходи до виконання вимог припису, щодо усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил.

В той же час, суд, вирішуючи клопотання про скасування заходів забезпечення позову, вважає за необхідне звернути увагу на необхідності дотримання принципів правової визначеності та передбачуваності законодавства, на важливості та необхідності застосування яких неодноразово наголошувалося у практиці Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ).

Судом встановлено, що представником третьої особи подано до суду висновок судового експерта від 05.07.2021 року за №СЕ-19/107-21/5543-ЗТ, в якому зроблено висновок, що земельна ділянка з кадастровим номером :49:001:0462, що розташована в м. Ужгород, по вул. Запоріжській не входить до земель Ужгородського державного лісового господарства, межі яких визначені Державним актом постійного користування землею серії І ЗК №000387 від 24.12.1996 року. На дослідження експерту надавалось, зокрема, матеріали лісовпорядкування Ужгородського лісового господарства; матеріали топографічних робіт (збірно кадастровий план) складений за результатами топографічно-геодезичних робіт земельної ділянки за кадастровим номером :49:001:0462 з відображенням меж земель лісового фонду. Дослідженням необхідно було встановити чи входить земельна ділянка з кадастровим номером :49:001:0462, що розташована в м. Ужгород, по вул. Запоріжській до земель Ужгорордського державного лісового господарства, межі яких визначеніДержавним актом постійного користування землею серії І ЗК №000387 від 24.12.1996 року.

Надаючи оцінку наданому представником третьої особи висновку експерта, суд виходить з наступного.

Відповідно до ч. 1 ст. 101 Кодексу адміністративного судочинства України висновок експерта - це докладний опис проведених експертом досліджень, зроблені у результаті них висновки та обґрунтовані відповіді на питання, поставлені перед експертом, складений у порядку, визначеному законодавством.

Частиною 2 ст. 101 КАС України регламентовано, що предметом висновку експерта може бути дослідження обставин, які входять до предмета доказування та встановлення яких потребує наявних у експерта спеціальних знань.

Предметом висновку експерта не можуть бути питання права.

Висновок експерта може бути наданий на замовлення учасника справи або на підставі ухвали суду про призначення експертизи (ч. 3 ст. 101 КАС України).

Частиною 6 ст. 101 КАС України передбачено, що у висновку експерта повинно бути зазначено: коли, де, ким (ім`я, освіта, спеціальність, а також, за наявності, свідоцтво про присвоєння кваліфікації судового експерта, стаж експертної роботи, науковий ступінь, вчене звання, посада експерта), на якій підставі була проведена експертиза, хто був присутній при проведенні експертизи, питання, що були поставлені експертові, які матеріали експерт використав. Інші вимоги до висновку експерта можуть бути встановлені законодавством.

У висновку експерта має бути зазначено, що він попереджений (обізнаний) про відповідальність за завідомо неправдивий висновок, а у випадку призначення експертизи судом - також про відповідальність за відмову без поважних причин від виконання покладених на нього обов`язків (ч.7 ст. 101 КАС України).

Стосовно долученого до матеріалів справи висновку судового експерта від 05.07.2021 року за №СЕ-19/107-21/5543-ЗТ, суд зазначає, що такий відповідає вимогам ст. 110 КАС України, та є належним та допустимим доказом, що може враховуватись судом.

Відповідно до ч. 1 ст. 79-1 Земельного кодексу України формування земельної ділянки полягає у визначенні земельної ділянки як об`єкта цивільних прав. Формування земельної ділянки передбачає визначення її площі, меж та внесення інформації про неї до Державного земельного кадастру.

Згідно з ч.4 ст.20 ЗКУ при внесенні до Державного земельного кадастру відомостей про встановлення або зміну цільового призначення земельної ділянки належність земельної ділянки до відповідної функціональної зони визначається за даними Державного земельного кадастру.

Відомості про цільове призначення земельної ділянки вносяться до Державного земельного кадастру.

Статтею 20 Закону України «Про Державний земельний кадастр» передбачено, що відомості Державного земельного кадастру є офіційними (ч.1). Внесення до Державного земельного кадастру передбачених цим Законом відомостей про об`єкти Державного земельного кадастру є обов`язковим (ч.2).

Разом з тим судом встановлено, що відомості щодо спірної земельної ділянки позивачем не внесені до Публічної кадастрової карти. Така перебуває у користуванні позивача, проте відомості щодо цільового призначення такої офіційно не внесені.

Отже, розглянувши подане клопотання про скасування заходів забезпечення адміністративного позову, суд дійшов висновку, що наведені у клопотанні твердження спростовують обставин, на підставі яких вжито заходи забезпечення позову.

Суд зазначає, що у вирішені питання про скасування заходів забезпечення позову, суд оцінює обґрунтованість доводів заявника з урахуванням, імовірного ускладнення виконання або невиконання рішення суду в разі невжиття таких заходів.

За таких обставин та враховуючи, що вжиті судом заходи забезпечення позову наразі не можуть забезпечити виконання тієї мети, з якою вони застосовувалися судом, суд доходить висновку про обґрунтованість поданого представником третьої особи клопотання та наявність підстав для скасування вжитих ухвалою суду від 25.03.2021 року заходів забезпечення позову у даній адміністративній справі.

Керуючись ст.ст. 2, 7, 9, 11, 44, 72-78, 79, 157, 241-248, 293-297 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

У Х В А Л И В:

Клопотання представника ОСОБА_1 про скасування заходів забезпечення адміністративного позову - задовольнити.

Скасувати заходи забезпечення позову вжиті ухвалою Закарпатського окружного адміністративного суду від 25 березня 2021 року у адміністративній справі №260/689/21.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала суду може бути оскаржена до Восьмого апеляційного адміністративного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення за правилами, встановленими статтями 293-297 Кодексу адміністративного судочинства України, з урахуванням приписів пп. 15.5 п. 15 Розділу VII «Перехідні положення» Кодексу адміністративного судочинства України.

Повний текст ухвали виготовлено та підписано 20 вересня 2021 року, у зв`язку з перебуванням головуючої судді Калинич Я.М. у відпустці з 16 вересня 2021 року по 19 вересня 2021 року.

Суддя Я. М. Калинич