Справа № 160/8562/21
Суддя: Врона Олена Віталіївна
Дата ухвалення: 2021-08-02 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
02 серпня 2021 року Справа № 160/8562/21
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі: головуючого судді Врони О.В., розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження без виклику учасників справи та проведення судового засідання (у письмовому провадженні) у місті Дніпрі адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Гідравлічні будівельна машини" до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії,-
ВСТАНОВИВ:
До Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява Товариства з обмеженою відповідальністю "Гідравлічні будівельні машини" до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області, у якій просить:
- визнати протиправним та скасувати рішення від 15.04.2021 № 2218 комісії Головного управління ДПС у Дніпропетровській області з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку;
- зобов`язати Головне управління ДПС у Дніпропетровській області виключити Товариство з обмеженою відповідальністю Гідравлічні будівельні машини з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.
В обґрунтування позову зазначено, що в електронному кабінеті платника податків позивачем виявлено інформацію про відповідність платника податку критеріям ризиковості, а саме на підставі рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість (ПДВ) критеріям ризиковості від 15.04.2021 №2218 зупинена реєстрація податкових накладних, що направлені позивачем на реєстрацію, через відповідність підприємства п. 8 Критеріїв ризиковості платника податків. Підставою для прийняття рішення стало те, що наявна податкова інформація структурного підрозділу стосовно взаємовідносин з суб`єктами господарювання, які віднесені та/або свідчать про здійснення ризикових операцій.
Позивач вказав, що в самому рішенні не наведено доказів, що підтверджують ознаки здійснення ризикових операцій позивачем з посиланням на відповідні документи.
Крім того, в оскаржуваному рішенні відповідачем не вказано, на підставі чого було прийнято таке рішення, зокрема відсутня позначка у колонках «у зв`язку з виявленням обставин та/або отриманням інформації контролюючим органом у процесі поточної діяльності» або «з урахуванням отриманих від платника податку інформації та копій відповідних документів від .. р. № ».
Також, в рядку «Податкова інформація» рішення не зазначено суть та характер наявної податкової інформації, що стала підставою для його прийняття, не ідентифіковано конкретні ризикові операції та/або податкові накладні платника, в яких були зафіксовані і які операції.
Натомість контролюючим органом лише процитовано зміст п. 8 Критеріїв ризиковості платника податків із вказанням (зазначено в додатках). Однак самих додатків контролюючим органом надано не було.
Внесення Гідравлічні будівельні машини до переліку ризикових платників перешкоджають здійсненню нормальної господарської діяльності платника податків з огляду на те, що всі податкові накладні, що направляються позивачем до Єдиного реєстру податкових накладних, автоматично зупиняються, а тому оскаржуване рішення підлягає скасуванню судом.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 02.06.2021 відкрито провадження в адміністративній справі за правилами спрощеного позовного провадження без виклику учасників справи (у письмовому провадженні).
Представником відповідача 23.06.2021 року до суду подано відзив на позовну заяву, в якому він просив в задоволенні позову відмовити, обґрунтовуючи свою позицію тим, що на виконання п. 8 Критеріїв ризиковості платника податку на додану вартість, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 11 грудня 2019 № 1165 рішенням про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку від 15.04.2021 №2218 ТОВ Гідравлічні будівельні машини включене до переліку ризикових платників податку, як таке, по якому податкова інформація свідчить про наявність ознак здійснення ризикових операцій.
Рішення про включення до переліку ризикових було прийнято на підставі наступної інформації. Згідно даних ІС «Податковий блок», даних ЄРПН, встановлено: 1) недостатність трудових ресурсів для ведення господарської діяльності, а саме, згідно звіту про суми нарахованої заробітної плати (доходу, грошового забезпечення, допомоги, компенсації") застрахованих осіб та суми нарахованого єдиного внеску за грудень 2020 року - 1 особа, так як вид діяльності (реалізація ТМЦ в значних обсягах, надання послуг, митні операції щодо ввезення імпортних товарів, тощо) потребує наявність трудових ресурсів, основних засобів, транспортних засобів, тощо; 2) відсутня інформація щодо наявності складських приміщень для зберігання придбаного товару, транспортних засобів щодо транспортування, тощо (повідомлення про об`єкти оподаткування (20-ОПП) тільки - офіс); 3) згідно даних ЄРПН підприємство у грудні 2020 року придбаває запчастини, а саме: центральну частину гідро молоту RHINO 150 в зборі, рекомплект гідро молота, піку гідро молоту RHINO 150, поршень на гідро молот RHINO 150, верхню втулку гідро молота та втулку на гідромолот, клин піки, стяжна шпилька гіромолота Ремкомплект Rhino 150, діафрагма у ТОВ "ТОРГІВЕЛЬНА КОРПОРАЦІЯ "НАША МАРКА" (код 31442745) на суму ПДВ-64,1 тис.грн., який 01.04.2021р. включено до переліку ризикових підприємств. В свою чергу ТОВ "ТОРГІВЕЛЬНА КОРПОРАЦІЯ "НАША МАРКА" (код 31442745) придбаваються запчастини у ТОВ "ТОРНАДО 2020" (ТЕПЕРІШНЯ НАЗВА ТОВ "ГЛОБАЛ ТОРГ СЕРВІС") (код 37452622), який 29.12.2020р. включено до переліку ризикових підприємств, по ланцюгу придбання протягом січня-серпня 2020 року відсутнє придбання запчастин, придбаває - оренда вольєра для службових собак, оренда німецької вівчарки на період 2020р.; 4) згідно даних ЄРПН підприємство в грудні 2020 року придбаває запчастини, а саме: прокладка клапанної кришки, мідні кільця форсунок, клапан зарядний, нижня втулка на гідромолот, клин піки, фіксатор клина, фіксатор втулки, Гідромолот RHINO Breaker 72, піка тупа Furukawa HB30G, мастило ORLEN GREASEN ЕР-23 (9 kg), кронштейн 20794124, гідромотор поворота башти VOLVO ЕС290, венець гідробуру DIGGA, кільце гідробуру DIGGA, сальник гідробуру DIGGA у ПП "АЛІС" (код 22047344) на суму ПДВ-62,1 тис.грн., у якого по ланцюгу придбання запчастини придбаваються у ТОВ "ТОРНАДО 2020" (ТЕПЕРІШНЯ НАЗВА ТОВ "ГЛОБАЛ ТОРГ СЕРВІС") (код 37452622), який 29.12.2020р. включено до переліку ризикових підприємств.; 5) в січні 2021 року ТОВ "ГІДРАВЛІЧНІ БУДІВЕЛЬНІ МАШИНИ" було придбано запчастини, а саме: стяжна шпилька Rhino 72, болт енергоакумулятора, піка на гідромолот Fine 10, втулка нижня, клапан зарядний, поршень Соленоїд, корпус гідромолоту RHINO 150, корпус гідромолоту RHINO 150, мехнізм гідромолоту RHINO 150, гідромолот Rhino 72, демпфер нижній 150, корпус гідромолоту RHINO 150 тощо у ТОВ "ТРІАЛ ПРАЙМ" (код 43402904) на суму ПДВ-274,4 тис.грн., який 26.03.2021 року включено до переліку ризикових підприємств. Так, ТОВ "ТРІАЛ ПРАЙМ" (код 43402904) придбано запчастини у ТОВ "ТКТ-МАРКЕТОПТ" (код 43697240), який в свою чергу придбаває у ТОВ "ТЕСЛАБУДСТРОЙ" (код 43697193), який придбаває знову у ТОВ "ТКТ-МАРКЕТОПТ" (код 43697240), тобто придбання здійснюється по так званому «колу», згідно баз даних ЄРПН не має можливості дослідити походження реалізованого товару. Крім того, у ТОВ "ТКТ-МАРКЕТОПТ" (код 43697240), ТОВ "ТЕСЛАБУДСТРОЙ" (код 43697193) по ланцюгу придбання придбаваються товари відмінні від реалізованих, а саме: косметичні засоби, одяг, взуття, іграшки, свинина, овочі, кава тощо. 6) ТОВ "ГІДРАВЛІЧНІ БУДІВЕЛЬНІ МАШИНИ" придбаваються послуги щодо технічного обслуговування автомобільного комплекта Tracker, щодо технічного обслуговування ТО-1 автонавантажувача, ремонт ковшу Hundai 770. В повідомленні про об`єкти оподаткування (20-ОПП) наданого ТОВ "ГІДРАВЛІЧНІ БУДІВЕЛЬНІ МАШИНИ", відсутня інформація щодо наявність транспортних засобів, задекларовано тільки офіс. Відповідач, також, зазначає, що діяльність контролюючого органу по віднесенню до ризикових платників податків є лише службовою діяльністю працівників ДПС і не створює для платника жодних прав та обов`язків, а відповідно не породжує юридичних наслідків.

Згідно з ч.ч. 5, 8 ст. 262 Кодексу адміністративного судочинства України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше.

Розглянувши подані документи і матеріали, з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд дійшов наступного висновку.

Судом встановлено, що ТОВ Гідравлічні будівельні машини є юридичною особою з 25.11.2013, платником податку на додану вартість.

15.04.2021 комісією з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладених Головного управління ДПС у Дніпропетровській області прийнято рішення №2218 про відповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку, яким ТОВ Гідравлічні будівельні машини визнано таким, що відповідає п. 8 Критерії ризиковості платника податку.

Надаючи оцінку оскаржуваному рішенню та правовідносинам, які виникли між сторонами, суд виходить з такого.

Відповідно до п.п.20.1.45 п. 20.1 ст. 20 ПК України контролюючі органи мають право здійснювати щоденну обробку даних та інформації електронного кабінету, необхідних для виконання покладених на них функцій з адміністрування податкового законодавства та законодавства з інших питань, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючий орган, що включає, зокрема, прийняття, обробку та аналіз документів та даних платників податків, здійснення повноважень, передбачених законом, які можуть бути реалізовані в електронній формі за допомогою засобів електронного зв`язку.

Пунктом 61.1 статті 61 ПК України визначено, що податковий контроль - система заходів, що вживаються контролюючими органами з метою контролю правильності нарахування, повноти і своєчасності сплати податків і зборів, а також дотримання законодавства з питань регулювання обігу готівки, проведення розрахункових та касових операцій, патентування, ліцензування та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи.

Згідно з п.п.62.1.2 п. 62.1 ст. 62 ПК України податковий контроль здійснюється шляхом, серед іншого, інформаційно-аналітичного забезпечення діяльності контролюючих органів.

Відповідно до п. 71.1 ст. 71 ПК України інформаційно-аналітичне забезпечення діяльності контролюючих органів - комплекс заходів щодо збору, опрацювання та використання інформації, необхідної для виконання покладених на контролюючі органи функцій.

Згідно з п. 74.1, п. 74.3 ст. 74 ПК України податкова інформація, зібрана відповідно до цього Кодексу, зберігається в базах даних Інформаційних, телекомунікаційних та інформаційно-телекомунікаційних систем (далі - Інформаційні системи) центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову та митну політику.

Інформаційні системи і засоби їх забезпечення, розроблені, виготовлені або придбані центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну податкову та митну політику, є державною власністю.

Система захисту податкової інформації, що зберігається в базах даних Інформаційних систем, встановлюється центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну податкову та митну політику (абзац третій пункту 74.1).

Внесення інформації до баз даних Інформаційних систем та її опрацювання здійснюються контролюючими органами (абзац четвертий пункту 74.1).

Перелік Інформаційних систем визначається центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну податкову та митну політику (абзац п`ятий пункту 74.1).

Зібрана податкова інформація та результати її опрацювання використовуються для виконання покладених на контролюючі органи функцій та завдань, а також центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику, для формування та реалізації єдиної державної податкової та митної політики.

Відповідно до п. 201.1 ст. 201 ПК України на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.

Так, згідно п. 201.10 ст. 201 ПК України при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою.

Податкова накладна та/або розрахунок коригування до неї, складені та зареєстровані після 1 липня 2017 року в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг достатньою підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту, та не потребує будь-якого іншого додаткового підтвердження.

Якщо надіслані податкові накладні/розрахунки коригування сформовано з порушенням вимог, передбачених пунктом 201.1 цієї статті та/або пунктом 192.1 статті 192 цього Кодексу, а також у разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування відповідно до пункту 201.16 цієї статті, протягом операційного дня продавцю/покупцю надсилається квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі про неприйняття їх в електронному вигляді або зупинення їх реєстрації із зазначенням причин.

Квитанція про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування надсилається одночасно продавцю та покупцю платнику податку.

Порядок ведення Єдиного реєстру податкових накладних встановлюється Кабінетом Міністрів України. Покупець має право звіряти дані отриманої податкової накладної на відповідність із даними Єдиного реєстру податкових накладних.

Згідно з п. 201.16 ст. 201 ПК України реєстрація податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути зупинена в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України.

Пунктом 7 Прикінцевих та перехідних положень Закону України Про внесення змін до Податкового кодексу України та деяких законодавчих актів України щодо забезпечення збалансованості бюджетних надходжень у 2018 році від 07.12.2017 №2245-VIII, яким змінено редакцію пункту 201.16 статті 201 Податкового кодексу, Кабінету Міністрів України доручено до 1 березня 2018 року визначити порядок зупинення реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування, прийняти нормативно-правові акти, необхідні для реалізації цього Закону, привести свої нормативно-правові акти у відповідність із цим Законом та забезпечити перегляд та приведення центральними органами виконавчої влади їх нормативно-правових актів у відповідність із цим Законом.

Кабінетом Міністрів України прийнято постанову Про затвердження порядків з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних від 11.12.2019 №1165 (набрала чинності 01.02.2020), якою, зокрема, затверджено Порядок зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі по тексту - Порядок №1165) та Критерії ризиковості платника податку на додану вартість.

Порядок №1165 визначає механізм зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - Реєстр), організаційні та процедурні засади діяльності комісій з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі (далі - комісії контролюючих органів), права та обов`язки їх членів.

Відповідно до п. 2 Порядку 1165 автоматизований моніторинг відповідності податкової накладної/розрахунку коригування критеріям оцінки ступеня ризиків - сукупність заходів та методів, що застосовуються контролюючим органом для виявлення ознак наявності ризиків порушення норм податкового законодавства за результатами проведення автоматизованого аналізу наявної в інформаційних системах контролюючих органів податкової інформації.

Критерій оцінки ступеня ризиків, достатній для зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі, - визначений показник автоматизованого моніторингу, що характеризує ризик.

Ризик порушення норм податкового законодавства - ймовірність складення та надання податкової накладної/розрахунку коригування для реєстрації в Реєстрі з порушенням норм підпункту "а" або "б" пункту 185.1 статті 185, підпункту "а" або "б" пункту 187.1 статті 187, абзацу першого пунктів 201.1, 201.7, 201.10 статті 201 Податкового кодексу України (далі - Кодекс) за наявності об`єктивних ознак неможливості здійснення операції з постачання товарів/послуг, дані про яку зазначено в такій податковій накладній/розрахунку коригування, та/або ймовірності уникнення платником податку на додану вартість (далі - платник податку) виконання свого податкового обов`язку.

Згідно з п. 5 Порядку №1165 платник податку, яким складено та/або подано для реєстрації в Реєстрі податкову накладну/розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряється щодо відповідності критеріям ризиковості платника податку (додаток 1), показникам, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку (додаток 2).

Податкова накладна/розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряються щодо відповідності відображених у них операцій критеріям ризиковості здійснення операцій (додаток 3).

Пунктом 6 Порядку №1165 передбачено, що у разі коли за результатами автоматизованого моніторингу платник податку, яким складено податкову накладну/розрахунок коригування, відповідає хоча б одному критерію ризиковості платника податку, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється.

У разі коли за результатами автоматизованого моніторингу податкової накладної/розрахунку коригування встановлено, що відображена в них операція відповідає хоча б одному критерію ризиковості здійснення операції, крім податкової накладної/розрахунку коригування, складених платником податку, який відповідає хоча б одному показнику, за яким визначається позитивна податкова історія, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється (п. 7 Порядку №1165).

Додатками №1 та №3 до Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних визначені Критерії ризиковості платника податку на додану вартість та Критерії ризиковості здійснення операцій відповідно.

Додатком 1 до Порядку №1165 встановлено наступні Критерії ризиковості платника податку на додану вартість:

1. Платника податку на додану вартість (далі - платник податку) зареєстровано (перереєстровано) на підставі недійсних (втрачених, загублених) та підроблених документів згідно з інформацією, наявною в контролюючих органах.

2. Платника податку зареєстровано (перереєстровано) в органах державної реєстрації фізичними особами з подальшою передачею (оформленням) у володіння чи управління неіснуючим, померлим, безвісти зниклим особам згідно з інформацією, наявною в контролюючих органах.

3. Платника податку зареєстровано (перереєстровано) в органах державної реєстрації фізичними особами, що не мали наміру провадити фінансово-господарської діяльності або здійснювати повноваження, згідно з інформацією, наданою такими особами.

4. Платника податку зареєстровано (перереєстровано) та ним проваджено фінансово-господарську діяльність без відома і згоди його засновників і призначених у законному порядку керівників згідно з інформацією, наданою такими засновниками та/або керівниками.

5. Платник податку - юридична особа не має відкритих рахунків у банківських установах, крім рахунків в органах Казначейства (крім бюджетних установ).

6. Платником податку не подано контролюючому органу податкової звітності з податку на додану вартість за два останніх звітних (податкових) періоди всупереч нормам підпункту 16.1.3 пункту 16.1 статті 16 та абзацу першого пункту 49.2 і пункту 49.18 статті 49 Податкового кодексу України.

7. Платником податку на прибуток підприємств не подано контролюючому органу фінансової звітності за останній звітний період всупереч нормам підпункту 16.1.3 пункту 16.1 статті 16 та пункту 46.2 статті 46 Податкового кодексу України.

8. У контролюючих органах наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданих для реєстрації податковій накладній/розрахунку коригування.

Пунктом 6 Порядку №1165 передбачено, що питання відповідності/невідповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку розглядається комісією регіонального рівня.

У разі встановлення відповідності платника податку хоча б одному з критеріїв ризиковості платника податку комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Включення платника податку до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, здійснюється в день проведення засідання комісії регіонального рівня та прийняття відповідного рішення.

Платник податку отримує рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку через електронний кабінет у день прийняття такого рішення.

У рішенні зазначається підстава, відповідно до якої встановлено відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Додатком №4 до Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних затверджено бланк рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку.

Як зазначено вище, спірне рішення від 15.04.2021 №2218 про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку, яким ТОВ Гідравлічні будівельні машини віднесено до ризикових на підставі пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку, прийнято з підстав, того, що, як вказав представник відповідача у відзиві, рішення про включення до переліку ризикових було прийнято на підставі наступної інформації. Згідно даних ІС «Податковий блок», даних ЄРПН, встановлено: 1) недостатність трудових ресурсів для ведення господарської діяльності, а саме, згідно звіту про суми нарахованої заробітної плати (доходу, грошового забезпечення, допомоги, компенсації") застрахованих осіб та суми нарахованого єдиного внеску за грудень 2020 року - 1 особа, так як вид діяльності (реалізація ТМЦ в значних обсягах, надання послуг, митні операції щодо ввезення імпортних товарів, тощо) потребує наявність трудових ресурсів, основних засобів, транспортних засобів, тощо; 2) відсутня інформація щодо наявності складських приміщень для зберігання придбаного товару, транспортних засобів щодо транспортування, тощо (повідомлення про об`єкти оподаткування (20-ОПП) тільки - офіс); 3) згідно даних ЄРПН підприємство у грудні 2020 року придбаває запчастини, а саме: центральну частину гідро молоту RHINO 150 в зборі, рекомплект гідро молота, піку гідро молоту RHINO 150, поршень на гідро молот RHINO 150, верхню втулку гідро молота та втулку на гідромолот, клин піки, стяжна шпилька гіромолота Ремкомплект Rhino 150, діафрагма у ТОВ "ТОРГІВЕЛЬНА КОРПОРАЦІЯ "НАША МАРКА" (код 31442745) на суму ПДВ-64,1 тис.грн., який 01.04.2021р. включено до переліку ризикових підприємств. В свою чергу ТОВ "ТОРГІВЕЛЬНА КОРПОРАЦІЯ "НАША МАРКА" (код 31442745) придбаваються запчастини у ТОВ "ТОРНАДО 2020" (ТЕПЕРІШНЯ НАЗВА ТОВ "ГЛОБАЛ ТОРГ СЕРВІС") (код 37452622), який 29.12.2020р. включено до переліку ризикових підприємств, по ланцюгу придбання протягом січня-серпня 2020 року відсутнє придбання запчастин, придбаває - оренда вольєра для службових собак, оренда німецької вівчарки на період 2020р.; 4) згідно даних ЄРПН підприємство в грудні 2020 року придбаває запчастини, а саме: прокладка клапанної кришки, мідні кільця форсунок, клапан зарядний, нижня втулка на гідромолот, клин піки, фіксатор клина, фіксатор втулки, Гідромолот RHINO Breaker 72, піка тупа Furukawa HB30G, мастило ORLEN GREASEN ЕР-23 (9 kg), кронштейн 20794124, гідромотор поворота башти VOLVO ЕС290, венець гідробуру DIGGA, кільце гідробуру DIGGA, сальник гідробуру DIGGA у ПП "АЛІС" (код 22047344) на суму ПДВ-62,1 тис.грн., у якого по ланцюгу придбання запчастини придбаваються у ТОВ "ТОРНАДО 2020" (ТЕПЕРІШНЯ НАЗВА ТОВ "ГЛОБАЛ ТОРГ СЕРВІС") (код 37452622), який 29.12.2020р. включено до переліку ризикових підприємств.; 5) в січні 2021 року ТОВ "ГІДРАВЛІЧНІ БУДІВЕЛЬНІ МАШИНИ" було придбано запчастини, а саме: стяжна шпилька Rhino 72, болт енергоакумулятора, піка на гідромолот Fine 10, втулка нижня, клапан зарядний, поршень Соленоїд, корпус гідромолоту RHINO 150, корпус гідромолоту RHINO 150, мехнізм гідромолоту RHINO 150, гідромолот Rhino 72, демпфер нижній 150, корпус гідромолоту RHINO 150 тощо у ТОВ "ТРІАЛ ПРАЙМ" (код 43402904) на суму ПДВ-274,4 тис.грн., який 26.03.2021 року включено до переліку ризикових підприємств. Так, ТОВ "ТРІАЛ ПРАЙМ" (код 43402904) придбано запчастини у ТОВ "ТКТ-МАРКЕТОПТ" (код 43697240), який в свою чергу придбаває у ТОВ "ТЕСЛАБУДСТРОЙ" (код 43697193), який придбаває знову у ТОВ "ТКТ-МАРКЕТОПТ" (код 43697240), тобто придбання здійснюється по так званому «колу», згідно баз даних ЄРПН не має можливості дослідити походження реалізованого товару. Крім того, у ТОВ "ТКТ-МАРКЕТОПТ" (код 43697240), ТОВ "ТЕСЛАБУДСТРОЙ" (код 43697193) по ланцюгу придбання придбаваються товари відмінні від реалізованих, а саме: косметичні засоби, одяг, взуття, іграшки, свинина, овочі, кава тощо. 6) ТОВ "ГІДРАВЛІЧНІ БУДІВЕЛЬНІ МАШИНИ" придбаваються послуги щодо технічного обслуговування автомобільного комплекта Tracker, щодо технічного обслуговування ТО-1 автонавантажувача, ремонт ковшу Hundai 770. В повідомленні про об`єкти оподаткування (20-ОПП) наданого ТОВ "ГІДРАВЛІЧНІ БУДІВЕЛЬНІ МАШИНИ", відсутня інформація щодо наявність транспортних засобів, задекларовано тільки офіс.

Однак, дослідивши оскаржуване рішення від 15.04.2021 №2218 судом встановлено, що в ньому така мотивація відсутня, натомість вказано, що «наявна податкова інформація структурного підрозділу стосовно взаємовідносин з суб`єктами господарювання, які віднесені та/або свідчать про здійснення ризикових операцій». Отже, вказане рішення не містить визначеності та конкретизації податкової інформації, яка визначила ризиковість здійснення господарської операції позивача.

Суд зазначає, що комісія контролюючого органу, приймаючи рішення з посиланням на те, що у контролюючих органах наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, має обґрунтувати суду на підставі якої саме інформації комісія дійшла такого висновку та надати належні, допустимі докази в підтвердження цієї інформації.

В матеріалах справи наявний витяг з протоколу засідання комісії Головного управління ДПС у Дніпропетровській області з питань зупинення реєстрації податкової накладної /розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних від 15.04.2021 №180, з якого видно, що за результатами розгляду порядку денного комісія постановила: 15.04.2021 за результатами розгляду фінансово-господарської діяльності суб`єктів господарювання, Комісією враховано інформацію відповідних структурних підрозділів, отриману в межах Алгоритму дій, щодо віднесення (внесення) ТОВ ГІДРАВЛІЧНІ БУДІВЕЛЬНІ МАШИНИ (), як такого, що відповідає п.8 критеріїв ризиковості платника податку.

Отже, протокол засідання комісії від 15.04.2021 №180 також не містить конкретної інформації та фактів, які стали підставою для віднесення позивача до п. 8 Критеріїв ризиковості платника податку.

Таким чином висновки відповідача ґрунтуються на податковій інформації, однак, така інформація відповідачем не конкретизована, не підтверджена жодними належними та допустимими доказами, а спірне рішення, як і аргументи, викладені у відзиві відповідача, містять лише загальні посилання на пункт 8 Критеріїв.

Суд акцентує увагу, що ознаки ризиковості підприємства мають бути доведені належними, допустимими і достовірними доказами, поняття, джерела і характеристики яких наведені у Главі 5 Кодексу адміністративного судочинства України. Відповідно до статті 90 Кодексу адміністративного судочинства України докази оцінюються та мають ґрунтуватися на безпосередньому, повному, всебічному та об`єктивному їх дослідженні.

Таким чином, суд приходить до висновку, що відповідачем не доведено, що існують підстави для застосування до позивача пункту 8 Критеріїв ризиковості платників податку з відповідним внесенням до переліку ризикових суб`єктів господарювання за відповідною ознакою

Таким чином, суд дійшов висновку, що відповідачем не доведено, що існують підстави для застосування до позивача пункту 8 Критеріїв ризиковості платників податку з відповідними наслідками у вигляді внесення до переліку ризикових суб`єктів господарювання, у зв`язку з чим рішення Головного управління ДПС у Дніпропетровській області від 15.04.2021 №2218 є протиправним та підлягає скасуванню.

Посилання відповідача на правову позицію Верховного Суду, викладену у постанові від 20.11.2019 у справі № 480/4006/18 (№ К/9901/18097/19), в межах розгляду даної справи, суд вважає безпідставними, оскільки останні сформульовані при застосуванні норм Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 21.02.2018 № 117 (далі - Порядок № 117), який втратив чинність 01.02.2020.

На даний час спірні правовідносини врегульовані Порядком № 1165, який істотно відрізняється від Порядку № 117 в частині встановлення відповідності/невідповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Зокрема, істотні відмінності полягають саме у тому, що за Порядком № 1165 контролюючий орган приймає рішення про відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, яке може бути оскаржено в адміністративному або судовому порядку, про що безпосередньо зазначається у самому рішенні.

Відтак, висновок Верховного Суду про те, що дії контролюючого органу щодо внесення до Інтегрованої системи результатів засідання Комісії (за результатами, якої не приймалось рішення про відмову у реєстрації податкової накладної) не породжують правових наслідків для платників податків та не порушують їхні права, оскільки розміщена в цій системі інформація є службовою та використовується податковими органами для обробки зібраної інформації в автоматичному режимі (використовуються для виконання покладених на контролюючі органи, функцій та завдань) з метою здійснення відповідних прав та обов`язків, в даному випадку не може бути врахований судом під час розгляду даної справи, оскільки правове регулювання спірних правовідносин змінилося.

Щодо позовних вимог в частині зобов`язання Головного управління ДПС у Дніпропетровській області виключити ТОВ ГІДРАВЛІЧНІ БУДІВЕЛЬНІ МАШИНИ з переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості, суд враховує наступне.

Так, положеннями п. 6 Порядку зупинення №1165 закріплено, що у разі надходження до контролюючого органу відповідного рішення суду, яке набрало законної сили, комісія регіонального рівня виключає платника податку з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

Отже, саме по собі скасування у судовому порядку рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості є безумовною підставою для виключення комісією регіонального рівня платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості.

Суд враховує, відповідно до пунктів 4, 10 частини другої статті 245 КАС України, у разі задоволення позову суд може прийняти рішення про, зокрема, визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії; інший спосіб захисту прав, свобод, інтересів людини і громадянина, інших суб`єктів у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку суб`єктів владних повноважень, який не суперечить закону і забезпечує ефективний захист таких прав, свобод та інтересів.

Спосіб відновлення порушеного права має бути ефективним та таким, який виключає подальші протиправні рішення, дії чи бездіяльність суб`єкта владних повноважень, а у випадку невиконання, або неналежного виконання рішення не виникала б необхідність повторного звернення до суду, а здійснювалося примусове виконання рішення.

З урахуванням встановлених обставин справи та наведених норм чинного законодавства України, суд дійшов висновку про те, що оскаржуване рішення щодо включення позивача до переліку ризикових платників податку на додану вартість не відповідає усім критеріям, визначеним частиною 2 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України, та порушує права позивача як платника податку, тому з метою повного та ефективного захисту порушених прав позивача, виходячи із наданих суду статтею 245 Кодексу адміністративного судочинства України повноважень, адміністративний позов слід задовольнити повністю.

У частині 2 статті 19 Конституції України зазначено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Частиною 2 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Згідно з частиною 1 статті 9 Кодексу адміністративного судочинства України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Відповідно до положень статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Системно проаналізувавши приписи законодавства України, що були чинними на момент виникнення спірних правовідносин між сторонами, зважаючи на взаємний та достатній зв`язок доказів у їх сукупності, суд дійшов висновку, що адміністративний позов є обґрунтованим та підлягає задоволенню.

Враховуючи викладене, суд доходить висновку про задоволення позовних вимог.

Відповідно до ч. 1 ст. 139 Кодексу адміністративного судочинства України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

За результатами розгляду даної справи, сплачений судовий збір за подання даного позову у загальному розмірі 4540,00 грн. (платіжне доручення №1524 від 07.05.2021 року) підлягає стягненню на користь позивача з відповідачів за рахунок їх бюджетних асигнувань відповідно до ст. 139 КАС України пропорційно задоволеним позовним вимогам.

В позовній заяві позивачем заявлено клопотання про стягнення з відповідачів витрат на правову допомогу у розмірі 10000 грн.

Відповідно до частин 1 та 3статті 132 Кодексу адміністративного судочинства України, судові витрати складаються із судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати: 1) на професійну правничу допомогу; 2) сторін та їхніх представників, що пов`язані із прибуттям до суду; 3) пов`язані із залученням свідків, спеціалістів, перекладачів, експертів та проведенням експертиз; 4) пов`язані з витребуванням доказів, проведенням огляду доказів за їх місцезнаходженням, забезпеченням доказів; 5) пов`язані із вчиненням інших процесуальних дій або підготовкою до розгляду справи.

Статтею 134 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави.

За результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом з іншими судовими витратами, за винятком витрат суб`єкта владних повноважень на правничу допомогу адвоката.

Для цілей розподілу судових витрат:

1) розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою;

2) розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат.

Для визначення розміру витрат на правничу допомогу та з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги.

Розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із:

1) складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг);

2) часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг);

3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт;

4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи.

Частиною 1статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Відповідно до ст. 30 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» гонорар є формою винагороди адвоката за здійснення захисту, представництва та надання інших видів правової допомоги клієнту.

Порядок обчислення гонорару (фіксований розмір, погодинна оплата), підстави для зміни розміру гонорару, порядок його сплати, умови повернення тощо визначаються в договорі про надання правової допомоги.

При встановленні розміру гонорару враховуються складність справи, кваліфікація і досвід адвоката, фінансовий стан клієнта та інші істотні обставини. Гонорар має бути розумним та враховувати витрачений адвокатом час.

Аналіз вищенаведених норм дає суду підставу прийти до висновку про те, що витрати сторони на правничу допомогу мають бути фактично понесеними (здійсненими) та підтвердженими відповідними належними, достовірними, достатніми та допустимими доказами.

Пунктом 3.2 рішення Конституційного Суду від 30.09.2009 №23-рп/2009 передбачено, що правова допомога є багатоаспектною, різною за змістом, обсягом та формами і може включати консультації, роз`яснення, складення позовів і звернень, довідок, заяв, скарг, здійснення представництва, зокрема в судах та інших державних органах, тощо. Вибір форми та суб`єкта надання такої допомоги залежить від волі особи, яка бажає її отримати. Право на правову допомогу це гарантована державою можливість кожної особи отримати таку допомогу в обсязі та формах, визначених нею, незалежно від характеру правовідносин особи з іншими суб`єктами права.

Верховним судом в постанові від 27.06.2018 року у справі №826/1216/16 зазначено, що склад та розмір витрат, пов`язаних з оплатою правової допомоги, входить до предмета доказування у справі. На підтвердження цих обставин суду повинні бути надані договір про надання правової допомоги (договір доручення, договір про надання юридичних послуг та ін.), документи, що свідчать про оплату гонорару та інших витрат, пов`язаних із наданням правової допомоги, оформлені у встановленому законом порядку (квитанція до прибуткового касового ордера, платіжне доручення з відміткою банку або інший банківський документ, касові чеки, посвідчення про відрядження). Зазначені витрати мають бути документально підтверджені та доведені. Відсутність документального підтвердження витрат на правову допомогу, а також розрахунку таких витрат є підставою для відмови у задоволенні вимог про відшкодування таких витрат.

Суд зазначає, що здійснені адвокатом дії, визначені в рахунках на оплату, мали бути здійснені адвокатом фактично, та дійсність їх вчинення має бути підтверджена в матеріалах справи.

Більше того, адвокатом в поданих документах має бути відображений фактичний час, витрачений на здійснення тих чи інших дій в межах заявленого спору.

Суду не надано жодного належним чином складеного документа на підтвердження витраченого адвокатом часу на надання послуг з визначенням переліку наданих послуг та витраченого часу на надання таких послуг.

Так, позивачем надано платіжне доручення про сплату 10000 грн за правничу допомогу, проте, суду не надано жодного документу, який має посилання на адміністративну справу, в межах якої повинні бути сплачені ці кошти.

Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного суду від 22 квітня 2019 року по справі №806/2143/18 (адміністративне провадження №К/9901/4571/19).

Оскільки, жодних документів на підтвердження понесених витрат адвокатом та наданих послуг, а також документу, який би підтверджував сплату адвокату коштів позивачем суду не надано, у суду відсутні підстави для стягнення витрат на правову допомогу.

Керуючись, ст.ст.139, 241 - 246, 250, 262, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ВИРІШИВ:

Позовну заяву товариства з обмеженою відповідальністю Гідравлічні будівельні машини (52400, Дніпропетровська обл., Солонянський р-н., смт. Солоне, вул.. Гагаріна, 26, ) до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області (49005, м. Дніпро, вул. Сімферопольська, буд. 17-А, ) про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати рішення від 15.04.2021 № 2218 комісії Головного управління ДПС у Дніпропетровській області з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних про відповідність/невідповідність Товариства з обмеженою відповідальністю Гідравлічні будівельні машини (52400, Дніпропетровська обл., Солонянський р-н., смт. Солоне, вул.. Гагаріна, 26, ) критеріям ризиковості платника податку;

Зобов`язати Головне управління ДПС у Дніпропетровській області виключити Товариство з обмеженою відповідальністю Гідравлічні будівельні машини (52400, Дніпропетровська обл., Солонянський р-н., смт. Солоне, вул.. Гагаріна, 26, ) з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у Дніпропетровській області (49005, м. Дніпро, вул.Сімферопольська, б.17-а, ) на користь Товариства з обмеженою відповідальністю Гідравлічні будівельні машини (52400, Дніпропетровська обл., Солонянський р-н., смт. Солоне, вул.. Гагаріна, 26, ) понесені позивачем судові витрати в сумі 4540,00 грн.

Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи рішення суду оскаржується до Третього апеляційного адміністративного суду через Дніпропетровський окружний адміністративний суд відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 Розділу VII Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя О.В. Врона