Справа № 400/7943/21
Суддя: Мороз А. О.
Дата ухвалення: 2021-09-20 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

МИКОЛАЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

20 вересня 2021 р. справа № 400/7943/21

Суддя Миколаївського окружного адміністративного суду Мороз А. О., ознайомившись з позовною заявою:

за позовомОСОБА_1 , АДРЕСА_1 ,

доГоловного управління ДПС у Миколаївській області, вул. Лягіна, 6, м. Миколаїв, 54001,

проскасування податкових повідомлень-рішень

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 (надалі - позивач) звернувся з позовом до Головного управління ДПС у Миколаївській області (надалі - відповідач), в якому просить суд скасувати податкові повідомлення-рішення:

1) від 31.12.2020 року № 0-1409 за платежем податок на нерухоме майно, відмінне від земельної ділянки по періодам: 2019 рік в сумі 58 822,61 грн.;

2) від 31.12.2020 року № 0-1409 за платежем податок на нерухоме майно, відмінне від земельної ділянки по періодам: 2019 рік в сумі 25 129,81 грн.;

3) від 31.12.2020 року № 0-1409 за платежем податок на нерухоме майно, відмінне від земельної ділянки по періодам: 2019 рік в сумі 4 978,39 грн.;

4) від 31.12.2020 року № 0-1409 за платежем податок на нерухоме майно, відмінне від земельної ділянки по періодам: 2019 рік в сумі 22 772,06 грн.;

5) від 31.12.2020 року № 0-1409 за платежем податок на нерухоме майно, відмінне від земельної ділянки по періодам: 2019 рік в сумі 174 589,97 грн.;

6) від 31.12.2020 року № 0-1409 за платежем податок на нерухоме майно, відмінне від земельної ділянки по періодам: 2019 рік в сумі 66 976,65 грн.

Суд ознайомився з позовом та встановив наступне.

Частиною 1 ст. 122 Кодексу адміністративного судочинства України (надалі - КАС України) передбачено, що адміністративний позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Відповідно до ч. 4 ст. 122 КАС України, якщо законом передбачена можливість досудового порядку вирішення спору і позивач скористався цим порядком, або законом визначена обов`язковість досудового порядку вирішення спору, то для звернення до адміністративного суду встановлюється тримісячний строк, який обчислюється з дня вручення позивачу рішення за результатами розгляду його скарги на рішення, дії або бездіяльність суб`єкта владних повноважень.

Якщо рішення за результатами розгляду скарги позивача на рішення, дії або бездіяльність суб`єкта владних повноважень не було прийнято та (або) вручено суб`єктом владних повноважень позивачу у строки, встановлені законом, то для звернення до адміністративного суду встановлюється шестимісячний строк, який обчислюється з дня звернення позивача до суб`єкта владних повноважень із відповідною скаргою на рішення, дії або бездіяльність суб`єкта владних повноважень.

Отже, КАС України передбачає можливість встановлення законами інших строків звернення до адміністративного суду. Такі строки мають перевагу в застосуванні порівняно з загальним строком звернення до адміністративного суду, визначеним ч. 2 ст. 122 та ч. 4 ст. 122 КАС України.

Спеціальною нормою, яка встановлює порядок оскарження рішень контролюючих органів є стаття 56 ПК України.

Позивач оскаржує податкові повідомлення-рішення Головного управління ДПС у Миколаївській області від 31.12.2020 року.

Як вбачається з матеріалів справи, позивач оскаржив вищезазначені податкові повідомлення-рішення в адміністративному порядку до ДПС України.

Рішенням ДПС України про результати розгляду скарги від 23.03.2021 року, податкові повідомлення-рішення від 31.12.2020 залишені без змін, а скарга позивача - без задоволення.

Як зазначає сам позивач рішення ДПС України від 23.03.2021 року ним отримано 25.03.2021 року.

Позивач направив позов до суду 03.09.2021 року, тобто з порушенням місячного строку звернення.

Перебіг строку звернення до суду починається з моменту, коли особа дізналась або повинна була дізнатись про порушення свого права.

Таким чином, позивач пропустив строк звернення до суду з даним позовом.

Згідно з ч. 1 ст. 123 КАС України, у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Одночасно з позовом позивач подав клопотання про поновлення пропущеного з поважних причин строку на звернення до адміністративного позову. В огрунтування поважності підстав пропуску, позивач зазначає, що при зверненні до суду курувався ч. 4 ст. 122 КАС України, згідно якої якщо законом передбачена можливість досудового порядку вирішення спору і позивач скористався цим порядком, то для звернення до адміністративного суду встановлюється тримісячний строк, який обчислюється з дня вручення позивачу рішення за результатами розгляду його скарги. Позивач вказав, що він повторно звернувся до суду, при первинному зверненні його позов залишено без руху ухвалою суду від 14.06.2021 року, з якої він дізнався про місячний строк звернення до суду. Позивач же курувався нормою ч. 4 ст. 122 КАС України, відтак йому не було відомо про можливість іншим чином обраховувати строк звернення до суду, а саме згідно норм Податкового кодексу України. Позивач вважає зазначені причини поважними.

Вирішуючи клопотання, суд враховує наступне.

Вирішення судом питання про наявність або відсутність підстав для визначення причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними в конкретній справі залежить від вказаних у заяві про поновлення строку звернення до суду причин, підтверджених відповідними засобами доказування та доданими до них матеріалами.

Поважними причинами пропуску строку звернення до суду можуть бути визнані ті обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи та пов`язані з дійсними істотними перешкодами та труднощами для своєчасного вчинення відповідних дій та підтверджені належними доказами.

Спеціальною нормою, яка встановлює порядок оскарження рішень контролюючих органів є стаття 56 ПК України.

З її змісту вбачається, що у платника податків є право розсуду в обранні адміністративного та/або судового порядку оскарження такого рішення після його отримання. Обрання платником податків адміністративного порядку оскарження рішення не виключає можливості надалі звернутись до суду з відповідним позовом.

Пунктом 56.18 ст. 56 ПК України визначено, що з урахуванням строків давності, визначених статтею 102 цього Кодексу, платник податків має право оскаржити в суді податкове повідомлення-рішення або інше рішення контролюючого органу у будь-який момент після отримання такого рішення.

Відповідно до п. 56.19 ст. 56 ПК України, у разі коли до подання позовної заяви проводилася процедура адміністративного оскарження, платник податків має право оскаржити в суді податкове повідомлення-рішення або інше рішення контролюючого органу про нарахування грошового зобов`язання протягом місяця, що настає за днем закінчення процедури адміністративного оскарження відповідно до пункту 56.17 цієї статті.

З аналізу пунктів 56.2, 56.3, 56.17 ст. 56 ПК України вбачається, що процедура адміністративного оскарження податкового повідомлення-рішення розпочинається з дня подання скарги до контролюючого органу вищого рівня, яка засвідчує безпосередню незгоду платника з визначеними йому грошовими зобов`язаннями, і закінчується настанням однієї з подій, передбачених п. 56.17 ст. 56 ПК України. Строк для подачі первинної скарги за загальним правилом становить 10 календарних днів, що настають за днем отримання платником податків податкового повідомлення-рішення.

Верховний Суд у постанові від 26.11.2020 року у справі № 500/2486/19 дійшов наступного правового висновку: "... Верховний Суд у складі судової палати вважає помилковим твердження позивача про те, що як за загальним правилом, так і у разі попереднього адміністративного оскарження податкового повідомлення-рішення строк звернення до суду становить 1095 днів відповідно до положень пункту 56.18 статті 56 ПК України, оскільки ця норма права не встановлює процесуальних строків, а лише закріплює право платника податків на оскарження податкового повідомлення-рішення чи іншого рішення в суді в будь-який момент після його отримання із застереженням про те, що реалізація такого права за загальним правилом стає неможливою поза строками давності, які закріплені в статті 102 ПК України. Також ця норма закріплює обмеження на позасудовий порядок оскарження відповідних рішень податкового органу, у разі їх оскарження в судовому порядку, та визначає зміну правового стану грошового зобов`язання на неузгоджене.

Водночас пункт 56.19 статті 56 ПК України прямо встановлює строк для звернення до суду у разі застосування платником податку досудового порядку оскарження податкового повідомлення-рішення чи іншого рішення контролюючого органу про нарахування грошового зобов`язання, і цей строк становить один місяць від наступного дня після закінчення процедури адміністративного оскарження."

Таким чином, з урахуванням вищезазначених норм, позивач, отримавши 25.03.2021 року рішення ДПС України, мав оскаржити податкові повідомлення-рішення до суду до 26.04.2021 року.

Отже, суд визнає строк звернення до суду пропущеним з неповажних підстав, оскільки незнання позивачем норм законів, не є поважною підставою пропуску строку звернення.

Суд звертає увагу позивача, що норма п. 56.19 ст. 56 ПК України є спеціальною щодо норми ч. 4 ст. 122 КАС України, має перевагу в застосуванні у податкових спорах і регулює визначену її предметом групу правовідносин - оскарження в судовому порядку податкових повідомлень-рішень та інших рішень контролюючих органів про нарахування грошових зобов`язань за умови попереднього використання позивачем досудового порядку вирішення спору (застосування процедури адміністративного оскарження - абзац третій п. 56.18 ст. 56 ПК України). Вона встановлює строк для їх оскарження протягом місяця, що настає за днем закінчення процедури адміністративного оскарження відповідно до п. 56.17 цієї статті.

Аналогічного висновку дійшов Верховний Суд у постанові від 26.11.2020 року у справі № 500/2486/19.

Звернення позивача до суду з первинним позовом у справі № 400/4203/21 також не є поважною підставою пропуску строку звернення до суду, оскільки, як вбачається з ухвали про повернення позовної заяви від 17.08.2021 року, позивач усунув недоліки позову, при цьому не в повному обсязі, що й стало підставою повернення. Відтак, позивач мав можливість на усунення недоліків позову.

Отже, позивач має подати заяву, в якій вказати інші підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду.

Згідно з ч. 2 ст. 123 КАС України, якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Відповідно до ч. 3 ст. 161 КАС України, до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

До позовної заяви позивач додав квитанцію про сплату судового збору від 31.05.2021 року в розмірі 3 532,70 грн.

Однак, судом встановлено, що згідно комп`ютерної програми "Діловодство спеціалізованого суду" зазначеною квитанцією сплачено судовий збір за подачу іншого позову до суду, а саме за позовом ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Миколаївській області у справі № 400/4203/21.

Згідно з ч. 1 ст. 3 Закону України "Про судовий збір", судовий збір справляється, зокрема, за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством.

Таким чином, за подання кожної окремої заяви, у разі відсутності пільг щодо сплати судового збору, необхідно сплатити судовий збір у розмірах та порядку, передбачених Законом України "Про судовий збір".

Суд роз`яснює позивачу, що судовий збір, сплачений за подання конкретного адміністративного позову або заяви, не може бути використаний для підтвердження сплати судового збору за подання до суду іншого адміністративного позову або заяви, у тому числі адміністративного позову, поданого тим самим позивачем до того самого суду.

Використання сплаченої суми судового збору при поданні іншого позову не передбачено законодавством та є порушенням порядку сплати судового збору.

Таким чином, квитанція про сплату судового збору від 31.05.2021 року в розмірі 3 532,70 грн. не є належним доказом сплати судового збору, тому позивачу необхідно сплатити судовий збір за подачу даного позову.

Як передбачено ст. 7 ч. 1 п. 2 Закону України "Про судовий збір", сплачена сума судового збору повертається за клопотанням особи, яка його сплатила за ухвалою суду в разі повернення заяви або скарги.

Суд роз`яснює позивачу його право подати клопотання про повернення судового збору у справі № 400/4203/21.

Таким чином, за подачу даної позовної заяви позивачу необхідно сплатити суму судового збору у розмірі 3 532,70 грн.

Судовий збір сплачується на рахунок № UA4014478, отримувач коштів Миколаїв.ГУК/тг м. Миколаїв/22030101, код отримувача 37992030, банк отримувача Казначейство України (ЕАП), код класифікації доходів бюджету 22030101, найменування збору: судовий збір (Державна судова адміністрація України, 050), призначення платежу: судовий збір за позовом (ПІБ, ідентифікаційний код/серія та номер паспорта позивача).

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 169 КАС України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Керуючись ст.ст. 161, 169, 248, 287 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

УХВАЛИВ:

1. Визнати неповажними підстави пропуску строку звернення до адміністративного суду.

2. Залишити позовну заяву без руху.

3. Позивачу у десятиденний строк з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху, подати до Миколаївського окружного адміністративного суду:

1) заяву, в якій вказати інші підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду;

2) документ про сплату судового збору у розмірі 3 532,70 грн.

4. Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею в порядку ст. 256 КАС України.

5. Оскарження ухвали окремо від рішення суду не допускається. Заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя А. О. Мороз