Справа № 160/2983/20
Суддя: Ясенова Т.І.
Дата ухвалення: 2021-07-22 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

і м е н е м У к р а ї н и

22 липня 2021 року м. Дніпросправа № 160/2983/20

Третій апеляційний адміністративний суд

у складі колегії суддів: головуючого - судді Ясенової Т.І. (доповідач),

суддів: Суховарова А.В., Головко О.В.,

за участю секретаря судового засідання Цвєткової К.П.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Дніпро апеляційну скаргу розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Дніпрі адміністративну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 06 липня 2020 року (суддя суду 1 інстанції Неклеса О.М.) в адміністративній справі за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції України в Дніпропетровській області про визнання протиправними та скасування наказів, зобов`язання вчинити певні дії,-

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся з позовом до Головного управління Національної поліції України в Дніпропетровській області, в якому просив:

- визнати протиправним та скасувати Наказ Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області №4681 від 06.12.2019 про притягнення до дисциплінарної відповідальності поліцейського СРПП №2 Павлоградського ВП ГУПН в Дніпропетровській області старшого сержанта поліції ОСОБА_1 ;

- визнати протиправним та скасувати Наказ Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області №55 о/с від 24.02.2020 про звільнення старшого сержанта поліції ОСОБА_1 (0048851), поліцейського сектору реагування патрульної поліції №2 Павлоградського відділу поліції, з 25.02.2020;

- зобов`язати Головне управління Національної поліції в Дніпропетровській області поновити негайно ОСОБА_1 на службі на посаді поліцейського сектору реагування патрульної поліції №2 Павлоградського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області;

- зобов`язати Головне управління Національної поліції в Дніпропетровській області нарахувати та виплатити ОСОБА_1 середній заробіток за час вимушеного прогулу.

В обґрунтування позовних вимог зазначалося, що відповідно до спірного наказу позивача притягнуто до дисциплінарної відповідальності у вигляді звільнення, на підставі висновків службового розслідування. Разом з тим, дане службове розслідування проведеного з численними процедурними порушеннями, що на думку позивача є підставою для поновлення його на роботі. А саме, під час проведення службового розслідування позивача не було викликано для дачі будь-яких пояснень, з матеріалами досудового розслідування його також не ознайомлювали, як не ознайомлювали з висновком службового розслідування та наказом про притягнення до дисциплінарної відповідальності.

Рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 06.07.2020 у задоволені позову відмовлено.

Позивач подав апеляційну скаргу, в якій посилаючись на неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи, невідповідність висновків суду обставинам справи, просить скасувати рішення суду першої інстанції та ухвалити нове судове рішення про задоволення позову.

В обґрунтуванні апеляційної скарги зазначено, що судом першої інстанції порушено норми матеріального та процесуального права, висновки, яких дійшов суд, не відповідають обставинам справи, що на думку заявника апеляційної скарги призвело до винесення незаконного рішення. Зазначає, що в рішенні суду першої інстанції не надано оцінки висновку службового розслідування за тими обставинами, що позивача не було запрошено для дачі пояснень та взагалі не ознайомлено з висновком цього службового розслідування. Крім того, фактичною підставною для звільнення стало притягнення позивача до кримінальної відповідальності за ч.1 ст.263 Кримінального кодексу України, по якій провину свою він не визнає.

У відзиві на апеляційну скаргу відповідач посилаючись на безпідставність доводів апеляційної скарги та законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції, просить апеляційну скаргу залишити без задоволення, а рішення суду залишити без змін.

Перевіривши законність та обґрунтованість рішення суду першої інстанції, дослідивши доводи апеляційної скарги та відзиву на неї, заслухавши пояснення сторін, дослідивши матеріали справи, суд апеляційної інстанції дійшов таких висновків.

Судом встановлено, що ОСОБА_1 24.09.2007 був прийнятий на службу в органи внутрішніх справ України наказом КФДДУВС від 24.09.2007 №232 та проходив службу в органах внутрішніх справ та Національній поліції України на посаді поліцейського СРПП № 2 Павлоградського ВП ГУНП.

Наказом ГУНП від 06.12.2019 №4681 за порушення службової дисципліни, невиконання п. 1 ч. 1 ст. 18 Закону України «Про Національну поліцію», и. 1 ч. З ст. 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, Присяги працівника поліції, абзацу 1 пункту 1 розділу II Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 № 1179, ст. 14-1 Закону України «Про поштовий зв`язок», п 32 Правил надання послуг поштового зв`язку, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 05.03.2009 № 270, що виразилось у недотримані вимог діючого законодавства України в частині заборони пересилання поштовим зв`язком боєприпасів, що не відповідає завданням та принципам діяльності поліції, до поліцейського сектору реагування патрульної поліції № 2 Павлоградського відділу поліції ГУНП в Дніпропетровській області старшого сержанта поліції ОСОБА_1 застосовано дисциплінарне стягнення у виді звільнення зі служби в поліції.

Наказом ГУНП від 24.02.2020 №55 о/с поліцейського сектору реагування патрульної поліції № 2 Павлоградського відділу поліції ГУНП в Дніпропетровській області старшого сержанта поліції ОСОБА_1 було звільнено зі служби в поліції за п. 6 ч. 1 ст. 77 Закону України «Про Національну поліцію», з 25.02.2020 року.

Спірні правовідносини врегульовані: Конституцією України, Законом України від 2 липня 2015 року № 580-VIII «Про Національну поліцію» (надалі - Закон № 580-VIII), Дисциплінарним статутом Національної поліції України, затвердженим Законом України від 15 березня 2018 року № 2337-V1II (надалі - Дисциплінарний статут), Правилами етичної поведінки поліцейських, затвердженими наказом Міністерства внутрішніх справ України від 9 листопада 2016 року № 1179 (надалі - Правила етичної поведінки поліцейських) та іншими нормативно-правовими актами.

Частиною другою статті 19 Закону № 580-VIII закріплено, що підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

Частиною першою статті 7 Закону № 580-VIII визначено підстави звільнення поліцейських зі служби в поліції.

Зокрема, пункт 6 частини першої цієї статті визначає як підставу звільнення - реалізацію дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

Законом України від 15 березня 2018 року №2337-VIIІ «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України» затверджено Дисциплінарний статут Національної поліції, у преамбулі якого вказано, що цей статут визначає сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження.

Відповідно до частин першої та другої статті 1 Дисциплінарного статуту, службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно- правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.

Службова дисципліна ґрунтується на створенні необхідних організаційних та соціально-економічних умов для чесного, неупередженого і гідного виконання обов`язків поліцейського, повазі до честі і гідності поліцейського, вихованні сумлінного ставлення до виконання обов`язків поліцейського шляхом зваженого застосування методів переконання, заохочення та примусу.

Службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону № 580-VIII , зобов`язує поліцейського:

1) бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України;

2) знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки;

3) поважати права, честь і гідність людини, надавати допомогу та запобігати вчиненню правопорушень;

4) безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону;

5) вживати заходів до негайного усунення причин та умов, що ускладнюють виконання обов`язків поліцейського, та негайно інформувати про це безпосереднього керівника;

6) утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України;

7) утримуватися від висловлювань та дій, що порушують права людини або принижують честь і гідність людини;

8) знати і виконувати заходи безпеки під час несення служби, дотримуватися правил внутрішнього розпорядку;

9) підтримувати рівень своєї підготовки (кваліфікації), необхідний для виконання службових повноважень;

10) берегти службове майно, забезпечувати належний стан зброї та спеціальних засобів;

11) поважати честь і гідність інших поліцейських і працівників поліції, надавати їм допомогу та стримувати їх від вчинення правопорушень;

12) дотримуватися правил носіння однострою та знаків розрізнення;

13) сприяти керівникові в організації дотримання службової дисципліни, інформувати його про виявлені порушення, у тому числі вчинені іншими працівниками поліції;

14) під час несення служби поліцейському заборонено перебувати у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння.

Згідно статті 11 Дисциплінарного статуту за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.

Водночас, дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції (стаття 12 Дисциплінарного статуту).

В свою чергу, підпунктом 1 пункту 1 розділу II Правил етичної поведінки поліцейських закріплено, що під час виконання службових обов`язків поліцейський повинен неухильно дотримуватися положень Конституції та законів України, інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського.

Згідно із статтею 14 Дисциплінарного статуту Службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського.

Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків.

Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.

Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Адміністративний суд у силу вимог частини третьої статті 2 КАС України в порядку судового контролю за рішеннями, діями чи бездіяльністю суб`єктів владних повноважень повинен дослідити, чи прийняті (вчинені) вони, зокрема, на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України, обґрунтовано, розсудливо, з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення, пропорційно тощо. У той же час адміністративний суд не наділений повноваженнями щодо прямої чи опосередкованої оцінки правильності кримінально-правової чи адміністративно-правової кваліфікації діяння чи інших аспектів відповідного провадження.

Як слідує з матеріалів службового розслідування, встановлені в ході службового розслідування в діях позивача порушення, полягають в тому, що 06.11.2019 о 12.00 до ГУНП надійшла інформація про те, що працівниками УКР ГУНП та Дніпропетровського управління ДВБ НП України, спільно з працівниками «КОРД» ГУНП, СВ Синельниківського ВП та Синельниківської місцевої прокуратури в рамках проведення досудового розслідування у кримінальному провадженні №0001374 від 14.09.2019 за ч. 1 ст. 263 КК України, задокументовано протиправну діяльність старшого сержанта поліції ОСОБА_1 , який підконтрольно, через відділення «Нової пошти» ( АДРЕСА_1 ) намагався відправити 7 пачок (по 50 шт. в кожній) патронів калібром 22 Lr (5,6 мм), які у нього раніше замовив громадянин ОСОБА_2 .

З метою повного та всебічного з`ясування обставин вищезазначеної надзвичайної події за участю поліцейського сектору реагування патрульної поліції (далі - СРПП) № 2 Павлоградського відділу поліції (далі - Павлоградське ВП) ГУНП старшого сержанта поліції ОСОБА_1 , дисциплінарною комісією ГУНП на підставі наказу ГУНП від 07.11.2019 №4243, проведено службове розслідування, в ході якого встановлено, що 06.11.2019 о 10.30 старшого сержанта поліції ОСОБА_1 було затримано у порядку ст. 208 КПК України за підозрою у вчинені кримінального правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України. Фактичне місце затримання поштове відділення № 1 ТОВ «Нова Пошта» за адресою: смт. Меліоративне, вул. Молодіжна, буд. 26, Новомосковського району.

Під час проведення службового розслідування, було опитано, зокрема слідчого відділення Синельниківського ВП ГУНП старшого лейтенанта поліції Вдовіченка Ігора Анатолійовича, який пояснив, що останнім здійснювалось досудове розслідування у кримінальному провадженні №0001374 від 14.09.2019 за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України.

06.11.2019 в ході проведення комплексу слідчих (розшукових) дій на території АДРЕСА_2 у публічно доступному місці в приміщенні відділення № 1 ТОВ «Нова пошта», за участю оперативних співробітників ГУНП, старшим лейтенантом поліції Вдовіченком І.А. був затриманий громадянин ОСОБА_1 , у якого при собі було виявлено упаковки з предметами схожими на патрони. Оскільки пізніше було встановлено, що останній є діючим працівником поліції, 17.11.2019 підслідність у зазначеному кримінальному провадженні відносно старшого сержанта ОСОБА_1 було визначено за Державним бюро розслідувань.

Згідно довідки наданої управлінням «КОРД» ГУНП від 06.12.2019 за вих. № 11/429 в ході проведеного заходу 06.11.2019 о 10.40 у відділені № 1 ТОВ «Нова пошта» за адресою: АДРЕСА_2 , був затриманий ОСОБА_1 , після чого останній був переданий поліцейським, що проводили слідчі дії. Під час обшуку затриманого, цими співробітниками було вилучено предмети схожі на патрони.

Згідно ухвали Октябрського районного суду м. Полтави від 08.11.2019 у справі № 554/10055/19 в невстановленому слідством місці та невстановлений слідством час, ОСОБА_1 придбав боєприпаси у кількості не менше 350 патронів калібру 22 Lr (5,6 мм) кільцевого запалення, які виготовлені промисловим способом та придатні до стрільби.

Так, ОСОБА_1 , тримаючи безпосередньо при собі придбані боєприпаси у кількості не менше 350 патронів калібру .22 Lr (5,6 мм) кільцевого запалення, незаконно переніс вказані боєприпаси у кількості не менше 35С патронів калібру .22 Lr (5,6 мм)кільцевого запалення, до місця свого проживання.

У невстановлений слідством час, але не пізніше 13.09.2019 ОСОБА_1 маючи при собі не менше 100 патронів калібру .22 Lr (5,6 мм) кільцевого запалення, прийшов до поштового відділення № 1 ТОВ «Нова пошта» з адресою: смт Меліоративне, вул. Молодіжна, 26, Новомосковського району, без передбаченого законом дозволу, здійснив відправку 100 патронів калібру .22 Lr (5,6 мм) кільцевого запалення, які надіслав громадянину ОСОБА_2 на поштове відділення № 2 ТОВ «Нова пошта» у м. Синельникове, що розташоване за адресою: Дніпропетровська область, м. Синельникове, вул. Садова 124, визначивши вартість відправлення у сумі 520 грн. та отримавши р товарно-транспортну накладну № 8000, таким чином збув 100 патронів калібру .22 Lr (5,6 мм) кільцевого запалення за винагороду у розмірі 520 грн.

Згідно висновку судової експертизи зброї від 20.09.2019 № 7/3/. 1/631 надані на дослідження 100 (сто) патронів є боєприпасами калібру 22 Lr (5,6 мм) кільцевого запалення придатними до стрільби.

Надалі, 23.10.2019 старший сержант поліції ОСОБА_1 , маючи при собі не менше 250 патронів калібру .22 Lr (5,6 мм ) кільцевого запалення, прийшов до поштового відділення № 1 ТОВ «Нова пошта» за адресою: смт Меліоративне, вул. Молодіжна, 26, Новомосковського району, де здійснив відправку 250 патронів .22 Lr (5,6 мм ) кільцевого запалення, які надіслав громадянину ОСОБА_2 на поштове відділення № 2 ТОВ «Нова пошта» м. Синельникове, що розташоване за адресою: Дніпропетровська область, м. Синельникове, вул. Садова 124, визначивши вартість відправлення у сумі 1250 грн., та отримавши товарно-транспортну накладну № 4967, таким чином збув 250 патронів калібру .22 Lr (5,6 мм ) кільцевого запалення за винагороду у розмірі 1250 грн

Згідно висновку судової експертизи зброї від 30.10.2019 № 7/3/. 1/745 надані на дослідження 250 (двісті пятдесят) патронів є боєприпасами калібру 22 Lr (5,6 мм) кільцевого запалення придатними до стрільби.

Згідно рапорту т.в.о. начальника ВІОС УКЗ ГУНП від 05.12.2019 року, під час проведення службового розслідування за фактом надзвичайної події за участю поліцейського СР1І11 № 2 Павлоградського ВП ГУНП в Дніпропетровській області старшого сержанта поліції Осипчука В.О. було здійснено моніторинг сайту ТОВ «Нова пошта» за посиланням «https://novaposhta.ua/», та з`ясовано, що відповідно до товаро - транспортної накладної № 8000 за номером мобільного ), який належить старшому сержанту поліції ОСОБА_1 було відправлено накладеним платежем посилку на номер мобільного ). Для уточнення інформації було зроблено телефонний дзвінок за вищевказаним номером, та встановлено, що він належить ОСОБА_2 . Під час телефонної розмови останній від надання пояснення за вищевказаним фактом відмовився, а також зазначив, що за всіма питаннями звертатись до Територіального управління Державного бюро розслідування, розташованого у м. Полтаві.

Також, відповідно до рапорту т.в.о. начальника ВІОС УКЗ ГУНП від 14.11.2019 старшим інспектором з ОД ВІОС УКЗ ГУНП майором поліції ОСОБА_3 під час проведення службового розслідування за фактом надзвичайної події за участю поліцейського СРПП № 2 Павлоградського ВГ ГУНП в Дніпропетровській області старшого сержанта поліції ОСОБА_1 14.11.2019 було здійснено виїзд до місця мешкання ОСОБА_1 , де останній письмово відмовився від надання пояснень, посилаючись на ст. 6- Конституції України, при цьому надав фотознімки окремих документів, а саме копії врученого останньому повідомлення про підозру, ухвали суду про обрання запобіжного заходу та протоколу затримання.

За наслідками проведеного службового розслідування зроблено висновки про порушення позивачем вимог п. 1 ч. 1 ст. 18 Закону України «Про Національну поліцію», п. 1 ч. З ст. 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, Присяги працівника поліції, абзацу 1 пункту 1 розділу II Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 № 1179, ст. 14-1 Закону України «Про поштовий зв`язок», п. 32 «Правил надання послуг поштового зв`язку», затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 05.03.2009 № 270, що виразилось у недотримані вимог діючого законодавства України в частині заборони пересилання поштовим зв`язком боєприпасів, що не відповідає завданням та принципам діяльності поліції.

Судом першої інстанції ретельно досліджено процес проведення службового розслідування стосовно позивача, проаналізовано зібрані докази.

На підставі оцінки матеріалів службового розслідування та встановлених фактичних обставин справи суд першої інстанції дійшов правильного висновку про доведеність у спірних правовідносинах факту вчинення позивачем дисциплінарного проступку. Застосування до позивача дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення є правомірним і пропорційним, оскільки під час проведення службового розслідування інформація щодо порушень службової дисципліни знайшла своє підтвердження.

Стосовно посилань скаржника про те, що на момент винесення спірних наказів жодного обвинувального вироку суду щодо вчинення позивачем злочину не було винесено, а отже відповідачем проігноровано основоположні принципи презумпції невинуватості особи та верховенства права, слід зазначити наступне.

Так, підставою для звільнення позивача зі служби в поліції стали обставини порушення ним службової дисципліни, тобто в межах розгляду цієї справи не досліджувалось питання наявності або відсутності вини в діях позивача щодо вчинення злочину, а надавалась правова оцінка обставинам наявності або відсутності вчинення ним дисциплінарного проступку.

Колегія суддів зазначає, що в основі поведінки працівника поліції закладені етичні, правові та службово-дисциплінарні норми поведінки, порушення яких утворює факт порушення Присяги. Під порушення Присяги працівника поліції слід розуміти скоєння працівником поліції проступку (вчинку) проти інтересів служби, який суперечить покладеним на нього обов`язкам, підриває довіру до нього як носія влади, що призводить до приниження авторитету поліції та унеможливлює подальше виконання ним своїх обов`язків.

Реалізація дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби за порушення службової дисципліни є окремою підставою для звільнення, яка не пов`язана із порушенням кримінальної справи та набрання чинності вироком суду. А наявність кримінального провадження, відкритого стосовно особи, яка проходить службу в поліції, не виключає можливості застосування стосовно цієї особи наслідків, передбачених пунктом 6 частини 1 статті 77 Закону України «Про Національну поліцію» у разі встановлення під час службового розслідування невиконання чи неналежне виконання поліцейським службової дисципліни.

Вказані висновки узгоджуються з позицією Верховного Суду, викладених у постанові від 18 квітня 2019 р. у справі №804/1831/16, в постанові від 11.04.2018 р. по справі №817/1303/16., в постанові від 02.10.2018 р. у справі №815/4463/17.

При цьому, колегія суддів зазначає, що вчинення навіть одного проступку, який ганьбить поліцейського, нівелює всі попередні заслуги останнього, оскільки дискредитує не лише особу поліцейського, а й поліцію в цілому, як орган, що служить суспільству шляхом забезпечення охорони прав і свобод людини, протидії злочинності, підтримання публічної безпеки і порядку.

Також слід наголосити, що згідно із практикою Європейського суду з прав людини не є порушенням ст. 6 Конвенції притягнення особи до дисциплінарної відповідальності на основі відомостей про факти, що встановлені у кримінальному провадженні, якщо такі відомості аналізувалися під кутом зору правил службової етики, навіть якщо особа була у кримінальному провадженні виправданою (див. mutatis mutandis рішення Європейської комісії з прав людини від 6 жовтня 1982 р. у справі «X. v. Austria» про неприйнятність заяви №9295/81) чи таке провадження було закрите (див. mutatis mutandis рішення Європейської комісії з прав людини від 7 жовтня 1987 р. у справі «Є. v. the United Kingdom» про неприйнятність заяви №11882/85). Більше того, гарантована п. 2 ст. 6 Конвенції презумпція невинуватості застосовується до процедури, яка за своєю суттю є кримінальною, і в межах якої суд робить висновок про вину особи саме у кримінально-правовому сенсі (рішення Європейського суду з прав людини від 11 лютого 2003 р. у справі «Ringvoid v. Norway», заява №34964/97).

Отже, зазначена гарантія не може бути поширена на дисциплінарні й інші провадження, які згідно з пунктом 1 статті 6 Конвенції охоплюються поняттям спору щодо прав та обов`язків цивільного характеру.

Подібні висновки викладені в рішеннях Верховного Суду від 22 січня 2020 р. по справі №160/1750/19, від 06 лютого 2020 р. по справі №300/1406/19 та у постанові Великої Палати Верховного Суду від 22 жовтня 2019 р. по справі №901/918/18.

Надаючи оцінку доводам позивача про те, що він не був повідомлений про хід службового розслідування, та відповідно був позбавлений можливості надання необхідних пояснень, а також про спірні накази, суд апеляційної інстанції погоджує висновок суду першої інстанції про їх необґрунтованість, оскільки такі доводи спростовуються матеріалами справи.

Так, під час проведення службового розслідування за фактом надзвичайної події за участю поліцейського СР1111 № 2 Павлоградського ВП ГУНП в Дніпропетровській області старшого сержанта поліції Осипчука В.О., 14.11.2019 було здійснено виїзд за місцем мешкання ОСОБА_1 , де останньому було запропоновано надати письмові пояснення з приводу службового розслідування, однак ОСОБА_1 відмовився від надання пояснень, посилаючись на статті 63 Конституції України, про що власноруч письмово зазначив на бланку пояснення від 14.11.2019. Наведене підтверджується також рапортом т.в.о. начальника ВІОС УКЗ ГУНП від 14.11.2019 старшого інспектора з ОД ВІОС УКЗ ГУНП майора поліції ОСОБА_3 .

Як слідує з матеріалів справи ОСОБА_1 був ознайомлений із наказом ГУНП від 06.12.2019 року № 4681 20.02.2020 під підпис, а витяг з наказу ГУНП від 24.02.2020 № 55 о/с ОСОБА_1 отримав 25.02.2020, про що останній власноруч зазначив на першій сторінці свого послужного списку.

У відповідь на запит адвоката позивача щодо надання копій висновку службового розслідування відносно ОСОБА_1 , наказу ГУНП від 06.12.2019 № 4681, наказів ГУНП про надання ОСОБА_1 чергових відпусток за 2018, 2019, відповіді на який, разом із запитуваними документами було направлено адвокату Дячкіну О.П. листами ГУНП від 11.01.2020 за вих. № 13/5-1 аз, від 02.04.2020 за вих. № 20/19-Д-44аз та від 06.04.2020 за вих. № 20/10-Д-43аз.

При цьому, як вже було зазначено раніше, в рамках службового розслідування не встановлювалося вчинення кримінального та адміністративного правопорушення, а було надано оцінку щодо дотримання позивачем службової дисципліни та професійно-етичних якостей поліцейського та висновок службового розслідування ґрунтується на самостійних правових підставах.

Крім того, в рамках службового розслідування позивача притягнуто до дисциплінарної відповідальності, в той час як за результатами розгляду кримінального провадження, у разі доведені вини обвинуваченого, передбачена саме кримінальна відповідальність, а тому скаржник безпідставно ототожнює обставини, які розглядають в рамках кримінального провадження та предметом службового розслідування, за результатами якого винесені спірні рішення.

Крім того, під час розгляду даної справи суд не встановлює наявність вини або її відсутність щодо вчинення позивачем адміністративного або кримінального правопорушення.

На підставі викладеного, оцінивши встановлені фактичні обставини справи та норми чинного законодавства, що регулюють спірні правовідносини, колегія суддів дійшла висновку вважає правильним висновок суду першої інстанції, що застосування до позивача дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення є правомірним і пропорційним, а тому відсутні підстави для задоволення позову.

З урахуванням викладеного, суд апеляційної інстанції дійшов висновку про відсутність підстав, передбачених статтею 317 КАС України, для скасування рішення суду першої інстанції.

Керуючись статтями 241-245, 250, 315, 316, 321, 322, 327, 329 КАС України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення.

Pішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 06 липня 2020 року залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати прийняття та може бути оскаржена у касаційному порядку протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення безпосередньо до Верховного Суду.

Головуючий - суддя Т.І. Ясенова

суддя А.В. Суховаров

суддя О.В. Головко