Справа № 160/7812/21
Суддя: Боженко Наталія Василівна
Дата ухвалення: 2021-09-07 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
07 вересня 2021 року Справа № 160/7812/21
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого суддіБоженко Н.В.
за участі секретаря судового засіданняІваненко Н.С.
позивача представника позивача представника відповідача Челахова Л.К. Збарської І.В. Кравченко П.В.
розглянувши у відкритому судовому засіданні у місті Дніпрі адміністративну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області про визнання незаконними та скасування наказів про звільнення, поновлення на роботі та стягнення заробітної плати за час вимушеного прогулу,-
17 травня 2021 року до Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області, в якій позивач просить суд:
- скасувати наказ Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області від 23.04.2021 року № 629 к про притягнення ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , до дисциплінарної відповідальності у вигляді звільнення з органів внутрішніх справ;
- скасувати наказ Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області від 28.04.2021 року № 180 о/с к про звільнення зі служби в поліції за п.6 ч.1 ст. 77 Закону України Про національну поліцію (у зв`язку з реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України), старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ;
- поновити старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , на посаді оперуповноваженого сектору відділу кримінальної поліції № 1 Дніпровського районного управління поліції;
- стягнути з Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області на користь ОСОБА_1 , середній заробіток (грошове забезпечення) за час вимушеного прогулу з 28.04.2021 по 603,1 грн. за кожен день вимушеного прогулу до дня проведення фактичного розрахунку.
Справі за даним адміністративним позовом присвоєно єдиний унікальний номер судової справи 160/7812/21 та у зв`язку з автоматизованим розподілом дана адміністративна справа була передана для розгляду судді Н.В. Боженко.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 20 травня 2021 року відкрито провадження у адміністративній справі, та призначено справу до розгляду за правилами загального позовного провадження. Також витребувано від Головного управління національної поліції в Дніпропетровській області належним чином завірені копії матеріалів службового розслідування згідно наказу № 619 від 19.03.2021 відносно ОСОБА_1 та довідку про доходи ОСОБА_1 за період з 01 січня 2021 року по 31 травня 2021 року та довідку про середньоденну та середньомісячну заробітну плату позивача, розраховану у відповідності до статті 27 Закону України "Про оплату праці" та пунктів 2, 5, 8 Порядку обчислення середньої заробітної плати, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 08.02.1995 року № 100, за два календарних місяці, що передували звільненню позивача з займаної посади.
Ухвалою суду від 06 липня 2021 року закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті на 15 липня 2021 року.
У зв`язку з перебуванням головуючого суді на лікарняному, розгляд справи було призначено на 27 липня 2021 року.
У судовому засіданні 27 липня 2021 року була оголошена перерва до 19 серпня 2021 року.
У зв`язку з перебуванням головуючого суді у період з 16.08.2021 року по 01.09.2021 року включно у щорічній відпустці, розгляд справи призначено на 07.09.2021 року.
У судове засідання 07.09.2021 року прибули позивач, представник позивача та представник відповідача.
Позивач та представник позивача вимоги позову підтримали та просили задовольнити з підстав, викладених у позові.
Представник відповідача вимоги позову не визнав та просив у задоволенні позову відмовити, посилаючись на обставини, наведені у відзиві.
Заслухавши думку сторін, дослідивши матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, на яких ґрунтуються вимоги позову, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив наступні обставини справи та надав їм правову оцінку.
Судом встановлено, що наказом Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області № 91 о/с від 22.02.2021 року ОСОБА_1 переміщено (у зв`язку з проведення реорганізації) з 22.02.2021 року на посаду оперуповноваженого сектору кримінальної поліції відділення поліції № 1 Дніпровського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області.
Наказом Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області від 19.03.2021 року № 619 Про організацію проведення службового розслідування призначено службове розслідування за фактом можливого порушення службової дисципліни оперуповноваженим СКП відділення поліції № 1 Дніпровського РУП ГУНП старшому лейтенанту поліції ОСОБА_1 та оперуповноваженим СКП відділення поліції № 1 Дніпровського РУП ГУНП старшим лейтенантом поліції ОСОБА_5 , а також окремими поліцейськими відділення поліції № 1 Дніпровського РУП ГУНП.
Під час пред`явлення особи для впізнання за фотознімками, свідок ОСОБА_8 впізнав вищезазначених службових осіб СКП ВП № 1 Дніпровського РУП ГУНП, які вимагали та отримали від нього неправомірну вигоду.
Допитаний у якості свідка ОСОБА_10 повідомив, що зранку 06.01.2021 року поліцейськими управління патрульної поліції у Дніпропетровській області Департаменту патрульної поліції НП України, під час поверхневої перевірки, був виявлений тубус, в якому було виявлено речовину рослинного походження, схожу на наркотичну. В подальшому, на місце події була викликана слідчо-оперативна група ВП №1 ДРУП ГУНП, членам якої, в ході огляду місця події, громадянин ОСОБА_10 добровільно дістав з лівої кишені куртки полімерний предмет жовтого кольору та поклав на землю, після чого, було відкрито кришку вказаного предмету в середині якого був, виявлений сліп-пакет з порошкоподібною речовиною світло-рожевого кольору схожу на наркотичну. В подальшому, ОСОБА_10 було доставлено до адміністративної будівлі ВП № 1 ДРУП ГУНП, розташованої за адресою: м. Дніпро, вул. Новоселівська, 17 оперуповноваженими СКП старшим лейтенантом поліції Челаховим Л.К. та старшим лейтенантом поліції ОСОБА_5 . За свідченнями ОСОБА_10 близько 10.00 цієї ж доби, перебуваючи у службовому кабінеті №310 старший лейтенант поліції ОСОБА_1 , діючи за попередньою змовою зі старшим лейтенантом поліції ОСОБА_5 , наніс декілька ударів по голові ОСОБА_10 . Надалі, старший лейтенант поліції ОСОБА_5 , несподівано для громадянина ОСОБА_10 , наніс останньому один удар кулаком руки в грудну клітину, а старший лейтенант поліції ОСОБА_1 наніс декілька ударів кулаками обох рук по задній поверхні ребер останнього. Після чого, старший лейтенант поліції ОСОБА_1 повалив ОСОБА_10 на підлогу обличчям донизу, натягнув капюшон куртки на голову останньому та почав душити і притискати останнього обличчям до підлоги. В цей же час, старший лейтенант поліції ОСОБА_5 наносив численні удари кулаками рук по задній частині тулуба в область нирок ОСОБА_10 .
Опитаний під час проведення службового розслідування оперуповноважений СКП ВП № 1 ДРУП ГУНП старший лейтенант поліції ОСОБА_1 пояснив, що 06.01.2021 року поліцейськими управління патрульної поліції у Дніпропетровській області Департаменту патрульної поліції НП України був затриманий громадянин ОСОБА_10 , у якого, в ході поверхневої перевірки були виявлені речовини, схожі на наркотичні. На місце події була викликана слідчо-оперативна група ВП № 1 ДРУП ГУНП. Надалі, після проведення огляду та вилучення вказаних речовин на місці події, громадянин ОСОБА_10 був доставлений поліцейськими УПП до відділення поліції № 1 ДРУП ГУНП.
Також, старший лейтенант поліції ОСОБА_1 зазначив, що за вказівкою керівництва, кого саме не пам`ятає, цієї ж доби, в службовому приміщенні № 310 сектору кримінальної поліції ВП № 1, разом із старшим лейтенантом поліції ОСОБА_5 , відібрав письмові пояснення у громадянина ОСОБА_10 . Після здійснення опитування, вищевказаний громадянин покинув адміністративну будівлю ВП № 1 ДРУП ГУНП, поставивши при цьому відмітку в журналі обліку доставлених осіб ВП № 1 про те, що претензій до працівників поліції ВП № 1 не має. При цьому, старший лейтенант поліції ОСОБА_1 зазначив, що під час відібрання пояснень у громадянина ОСОБА_10 заходи фізичного чи психологічного впливу до останнього ним не застосовувались.
Вказана стаття викликала суспільний резонанс, що підтверджується обуренням з боку мешканців м. Дніпра та області, а також зневажливими коментарями на адресу Національної поліції України та поліцейських в цілому.
Згідно вищезазначеного, наявність самого факту вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 365 КК України свідчить про недотримання старшим лейтенантом ОСОБА_1 та лейтенантом поліції ОСОБА_5 вимог пунктів 1, 2, 3 частини 1 статті 18 Закону України Про Національну поліцію, пунктів 6, 7 частини 3 статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, Присяги працівника поліції, пунктів 1, 2, 7 частини 1 розділу II Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 року № 1179.
У вказаному висновку викладено пропозицію: за порушення службової дисципліни, недотримання вимог пунктів 1, 2, 3 частини 1 статті 18 Закону України Про Національну поліцію, пунктів 6, 7 частини 3 статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, Присяги працівника поліції, пунктів 1, 2, 7 частини 1 розділу II Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 року № 1179, що виразилось у недотриманні принципів діяльності поліції та вчиненні дій не сумісних з вимогами, що пред`являються до професійно-етичних якостей поліцейського, що призвело до приниження авторитету органу Національної поліції, застосувати до старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 дисциплінарне стягнення у виді звільнення зі служби в поліції.
Згідно наказу Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області від 23.04.2021 року № 629к, за порушення службової дисципліни, недотримання вимог пунктів 1, 2, 3 частини 1 статті 18 Закону України Про Національну поліцію, пунктів 6, 7 частини 3 статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, Присяги працівника поліції, пунктів 1, 2, 7 частини 1 розділу II Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 року № 1179, що виразилось у недотриманні принципів діяльності поліції та вчиненні дій не сумісних з вимогами, що пред`являються до професійно-етичних якостей поліцейського, що призвело до приниження авторитету органу Національної поліції, застосовано до старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 дисциплінарне стягнення у виді звільнення зі служби в поліції.
Наказом Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області від 28.04.2021 року № 180 о/с По особовому складу ОСОБА_1 звільнений зі служби в поліції на підставі п. 6 ч. 1 ст. 77 Закону України Про Національну поліцію (у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України).
Надаючи оцінку правомірності винесення спірних наказів, суд виходить з наступного.
Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України визначає Закон України від 2 липня 2015 року № 580-VIII Про Національну поліцію (далі - Закон № 580-VIII).
Статтею 8 Закону № 580-VIII встановлено, що поліція діє виключно на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України.
Статтею 19 Закону № 580-VIII встановлено, що у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону.
Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.
Згідно з частиною 1 статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України Про Дисциплінарний статут Національної поліції України (далі - Дисциплінарний статут) службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.
Службова дисципліна ґрунтується на створенні необхідних організаційних та соціально-економічних умов для чесного, неупередженого і гідного виконання обов`язків поліцейського, повазі до честі і гідності поліцейського, вихованні сумлінного ставлення до виконання обов`язків поліцейського шляхом зваженого застосування методів переконання, заохочення та примусу.
Службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України "Про Національну поліцію", зобов`язує поліцейського:
1) бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України;
2) знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки;
3) поважати права, честь і гідність людини, надавати допомогу та запобігати вчиненню правопорушень;
4) безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону;
5) вживати заходів до негайного усунення причин та умов, що ускладнюють виконання обов`язків поліцейського, та негайно інформувати про це безпосереднього керівника;
6) утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України;
7) утримуватися від висловлювань та дій, що порушують права людини або принижують честь і гідність людини;
8) знати і виконувати заходи безпеки під час несення служби, дотримуватися правил внутрішнього розпорядку;
9) підтримувати рівень своєї підготовки (кваліфікації), необхідний для виконання службових повноважень;
10) берегти службове майно, забезпечувати належний стан зброї та спеціальних засобів;
11) поважати честь і гідність інших поліцейських і працівників поліції, надавати їм допомогу та стримувати їх від вчинення правопорушень;
12) дотримуватися правил носіння однострою та знаків розрізнення;
13) сприяти керівникові в організації дотримання службової дисципліни, інформувати його про виявлені порушення, у тому числі вчинені іншими працівниками поліції;
14) під час несення служби поліцейському заборонено перебувати у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння.
Згідно статті 11 Дисциплінарного статуту за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.
За вчинення адміністративних правопорушень поліцейські несуть дисциплінарну відповідальність відповідно до цього Статуту, крім випадків, передбачених Кодексом України про адміністративні правопорушення.
Поліцейських, яких в установленому порядку притягнуто до адміністративної, кримінальної або цивільно-правової відповідальності, одночасно може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності згідно з цим Статутом.
У відповідності до статті 12 Дисциплінарного статуту дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.
Порядок процедури проведення службового розслідування стосовно поліцейського, права учасників службового розслідування, порядок оформлення його результатів, прийняття та реалізації рішень за результатами службового розслідування визначений Порядком проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затвердженого наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07 листопада 2018 року № 893 (далі Порядок № 893).
Підстави для проведення службового розслідування визначені у пункті 1 Розділу ІІ Порядку № 893.
Так, службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.
Підставами для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації, рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.
Службове розслідування призначається, зокрема, за наявності даних про, зокрема: внесення до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомостей про скоєння поліцейським кримінального правопорушення.
Пунктом 1, 2 розділу V Порядку № 893 визначено, що проведення службового розслідування полягає в діяльності дисциплінарної комісії із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин його вчинення, установлення причин і умов учинення дисциплінарного проступку, вини поліцейського, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин учинення дисциплінарних проступків.
Службове розслідування розпочинається із дня видання наказу про його призначення та завершується в день затвердження керівником, який призначив службове розслідування, чи особою, яка виконує його обов`язки, висновку службового розслідування. Якщо закінчення строку проведення службового розслідування припадає на вихідний чи інший неробочий день, останнім днем строку є перший після нього робочий день.
Як встановлено судом, наказом Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області від 19.03.2021 року № 619 Про організацію проведення службового розслідування призначено службове розслідування за фактом можливого порушення службової дисципліни оперуповноваженим СКП відділення поліції № 1 Дніпровського РУП ГУНП старшому лейтенанту поліції ОСОБА_1 та оперуповноваженим СКП відділення поліції № 1 Дніпровського РУП ГУНП старшим лейтенантом поліції ОСОБА_5 , а також окремими поліцейськими відділення поліції № 1 Дніпровського РУП ГУНП.
Згідно пункту 4 розділу V Порядку № 893 службове розслідування має встановити:
наявність чи відсутність складу дисциплінарного проступку в діянні (дії чи бездіяльності) поліцейського, з приводу якого (якої) було призначено службове розслідування;
наявність чи відсутність порушень положень законів України чи інших нормативно-правових актів, організаційно-розпорядчих документів або посадових інструкцій;
ступінь вини кожної з осіб, що вчинили дисциплінарний проступок;
обставини, що пом`якшують або обтяжують ступінь і характер відповідальності поліцейського чи знімають безпідставні звинувачення з нього;
відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень;
вид і розмір заподіяної шкоди;
причини та умови, що призвели до вчинення дисциплінарного проступку.
Відповідно до пункту 7 розділу V Порядку № 893 розгляд справи дисциплінарною комісією проводиться зазвичай у формі письмового провадження.
Збирання та перевірка матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського у разі розгляду справи у формі письмового провадження здійснюються зазвичай шляхом:
одержання пояснень щодо обставин справи від поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, та від інших осіб;
одержання в органах, закладах, установах поліції та їх підрозділах чи за запитом в інших органах державної влади та органах місцевого самоврядування необхідних документів або їх копій та долучення до матеріалів справи;
отримання консультацій спеціалістів з питань, що стосуються службового розслідування.
Під час пред`явлення особи для впізнання за фотознімками, свідок ОСОБА_8 впізнав вищезазначених службових осіб СКП ВП № 1 Дніпровського РУП ГУНП, які вимагали та отримали від нього неправомірну вигоду.
Допитаний у якості свідка ОСОБА_10 повідомив, що близько 10.00 06.01.2021 року, перебуваючи у службовому кабінеті №310 старший лейтенант поліції ОСОБА_1 , діючи за попередньою змовою зі старшим лейтенантом поліції ОСОБА_5 , наніс декілька ударів по голові ОСОБА_10 . Надалі, старший лейтенант поліції ОСОБА_5 , несподівано для громадянина ОСОБА_10 , наніс останньому один удар кулаком руки в грудну клітину, а старший лейтенант поліції ОСОБА_1 наніс декілька ударів кулаками обох рук по задній поверхні ребер останнього. Після чого, старший лейтенант поліції ОСОБА_1 повалив ОСОБА_10 на підлогу обличчям донизу, натягнув капюшон куртки на голову останньому та почав душити і притискати останнього обличчям до підлоги. В цей же час, старший лейтенант поліції ОСОБА_5 наносив численні удари кулаками рук по задній частині тулуба в область нирок ОСОБА_10 .
Вказана стаття викликала суспільний резонанс, що підтверджується обуренням з боку мешканців м. Дніпра та області, а також зневажливими коментарями на адресу Національної поліції України та поліцейських в цілому.
За приписами пунктів 13, 14 розділу V Порядку № 893 поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, та інші особи можуть надавати усні чи письмові пояснення з приводу відомих їм відомостей про діяння, що стало підставою для призначення службового розслідування.
Під час розгляду справи у формі письмового провадження поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, надає пояснення в письмовій формі.
Пунктом 2 розділу VІ Порядку № 893 визначено, що підсумковим документом службового розслідування є висновок службового розслідування, який складається зі вступної, описової та резолютивної частин. Висновок службового розслідування готує і підписує дисциплінарна комісія.
Суд вказує, що під час судового розгляду справи позивачем не спростовано обставини, викладених у висновку про результати службового розслідування, в тому числі в частині допитаного у якості свідка ОСОБА_8 .
Згідно ст. 13 Дисциплінарного статуту, поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень, зокрема, звільнення із служби в поліції.
Згідно статті 18 Закону № 580-VIII поліцейський зобов`язаний:
1) неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського;
2) професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва;
3) поважати і не порушувати прав і свобод людини;
4) надавати невідкладну, зокрема домедичну і медичну, допомогу особам, які постраждали внаслідок правопорушень, нещасних випадків, а також особам, які опинилися в безпорадному стані або стані, небезпечному для їхнього життя чи здоров`я;
5) зберігати інформацію з обмеженим доступом, яка стала йому відома у зв`язку з виконанням службових обов`язків;
6) інформувати безпосереднього керівника про обставини, що унеможливлюють його подальшу службу в поліції або перебування на займаній посаді.
Притягнення до відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення, пов`язаного з корупцією, або кримінального правопорушення (пункт 10 частини першої статті 77 Закону № 580-VIII) є окремими підставами для звільнення зі служби в поліції та припинення служби в поліції, не пов`язаними із притягненням особи до дисциплінарної відповідальності (пункт 6 частини першої статті 77 Закону № 580-VIII).
Такі підстави для звільнення зі службі в поліції як притягнення до адміністративної відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення, пов`язаного з корупцією, або кримінального правопорушення, не слід ототожнювати із підставами для притягнення до дисциплінарної відповідальності, щодо якої види дисциплінарних стягнень, які можуть застосовуватися до поліцейських, установлені у статті 12 Дисциплінарного статуту. Підставою для застосування цих стягнень є вчинення дисциплінарних проступків, а саме: невиконання чи неналежне виконання службової дисципліни.
Службова дисципліна полягає у виконанні (дотриманні) законодавчих та підзаконних актів із питань службової діяльності та бездоганному і неухильному додержанні порядку та правил, що такими нормативними актами передбачені.
Службова дисципліна базується на високій свідомості та зобов`язує кожного працівника поліції, зокрема дотримуватися законодавства, неухильно виконувати вимоги Присяги, статутів і наказів начальників; з гідністю і честю поводитися в позаслужбовий час, бути прикладом у дотриманні громадського порядку, припиняти протиправні дії осіб, які їх учиняють.
З тексту Присяги поліцейського, неухильне дотримання якої визначено законом, вбачається, що в основі поведінки працівника поліції закладені етичні, правові та службово-дисциплінарні норми поведінки, недодержання яких утворює факт порушення Присяги. Тому, складаючи Присягу, поліцейський покладає на себе не тільки певні службові зобов`язання, але й моральну відповідальність за їх виконання.
Невиконання чи неналежне виконання поліцейським службової дисципліни є дисциплінарним проступком, вчинення якого є підставою для дисциплінарної відповідальності.
Наявність чи відсутність в діях поліцейського складу дисциплінарного проступку встановлюється за результатами проведеного службового розслідування, яке у цій справі проведено відповідачем в установлені законом строки.
Невиконання чи неналежне виконання службової дисципліни, як і причини та умови, що їх зумовили, а також ступінь вини поліцейського, з`ясовуються під час службового розслідування, за наслідками якого начальник вирішує питання щодо наявності чи відсутності у діянні поліцейського складу дисциплінарного проступку, та, відповідно, вирішує питання щодо наявності чи відсутності підстав для притягнення його до дисциплінарної відповідальності, обґрунтовуючи при цьому своє рішення у відповідному наказі, у тому числі в частині обрання виду стягнення.
Матеріалами справи підтверджено, що 29.01.2016 року ОСОБА_1 складено Присягу працівника Національної поліції України.
Принципи етики для працівників поліції визначають Правила етичної поведінки поліцейських, затверджені наказом Міністерства внутрішніх справ України від 09.11.2016 р. № 1179 (далі - Правила).
Згідно абзаців 1, 2 пункту 1 Розділу ІІ цих Правил, під час виконання службових обов`язків поліцейський повинен: неухильно дотримуватися положень Конституції та законів України, інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; професійно виконувати свої службові обов`язки, діяти лише на підставі, у межах повноважень та в спосіб, що визначені Конституцією, законами України, іншими нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, міжнародними договорами України, а також цими Правилами.
Вказані порушення підпадають під визначення порушення службової дисципліни, за яке може бути накладене дисциплінарне стягнення відповідно до статті 13 Дисциплінарного статуту.
Суд вказує, що позивач, склавши Присягу працівника Національної поліції України, присягнув вірно служити Українському народові, дотримуючись Конституції України та законів України, поважати та охороняти права і свободи людини, честь держави, з гідністю нести високе звання поліцейського та сумлінно виконувати свої службові обов`язки.
Разом з тим, отриманні в ході службового розслідування відомості щодо дій позивача, є такими, що підривають авторитет і довіру до поліції як органу державної виконавчої влади, який покликаний захищати життя, здоров`я, права і свободи громадян, власність, інтереси суспільства і держави від протиправних посягань, що є неприпустимим.
Отже, встановлені службовим розслідуванням обставини щодо порушення позивачем вимог статті 1 Дисциплінарного статуту, статті 18 Закону №580-VIII та Правил етичної поведінки поліцейських, які підтверджені зібраними в ході проведення службового розслідування матеріалами, є самостійною і достатньою підставою для притягнення останнього до дисциплінарної відповідальності. Позивачем вчинено дисциплінарний проступок, що компрометує його як поліцейського та дискредитує поліцію в цілому, суперечить покладеним на неї обов`язкам, що є безумовною підставою для притягнення до дисциплінарної відповідальності. Відсутність обвинувального вироку суду ніяким чином не ототожнюється з відсутністю в діях ОСОБА_1 порушення службової дисципліни. Кримінальна та дисциплінарна відповідальність є різними і самостійними видами відповідальності особи. Встановлені службовим розслідуванням порушення, що стали підставою для звільнення позивача, підпадають під визначення порушення службової дисципліни, за яке може бути накладене дисциплінарне стягнення відповідно до статті 12 Дисциплінарного статуту.
Аналогічна правова позиція викладена Верховним Судом в постанові від 24 квітня 2020 року у справі № 0740/957/18.
Окремо суд наголошує на тому, що в даному випадку особою було вчинене діяння несумісне з посадою позивача та яке виходить за межі дисциплінарної відповідальності, оскільки останнім було скоєно проступок проти інтересів служби, який суперечить покладеним на нього обов`язкам, підриває довіру до нього як до носія влади, що призводить до приниження державного органу та унеможливлює подальше виконання ним своїх обов`язків.
Рішення про притягнення до дисциплінарної відповідальності позивача, хоч і прийнято на підставі відомостей, наявних в матеріалах кримінального провадження, відкритого за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 365 та ч.3 ст. 368 КК України, однак ґрунтується на самостійних правових підставах.

Отже, суд вважає, що накладене на позивача дисциплінарне стягнення є співмірним з вчиненому дисциплінарному проступку.

Згідно з практикою Європейського суду з прав людини не є порушенням ст. 6 Конвенції притягнення до дисциплінарної відповідальності на основі відомостей про факти, що встановлені у кримінальному провадженні, якщо такі відомості аналізувалися під кутом зору правил службової етики, навіть якщо особа була у кримінальному провадженні виправданою (див. mutatis mutandis рішення Європейської комісії з прав людини від 6 жовтня 1982 року у справі «X. v. Austria» про неприйнятність заяви№ 9295/81) чи таке провадження було закрите (див. mutatis mutandis рішення Європейської комісії з прав людини від 7 жовтня 1987 року у справі «C. v. the United Kingdom» про неприйнятність заяви№ 11882/85). Більше того, гарантована п. 2 ст. 6 Конвенції презумпція невинуватості застосовується до процедури, яка за своєю суттю є кримінальною, і в межах якої суд робить висновок про вину особи саме у кримінально-правовому сенсі (рішення Європейського суду з прав людини від 11 лютого 2003 року у справі «Ringvold v. Norway», заява № 34964/97). Відтак, зазначена гарантія не може бути поширена на дисциплінарні й інші провадження, які згідно з п. 1 ст. 6 Конвенції охоплюються поняттям спору щодо прав та обов`язків цивільного характеру.

Статтею 19 Конституції України встановлено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставах, в межах та у спосіб, що передбачений Конституцією та законами України.

Частинами 1, 2 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Згідно статті 90 Кодексу адміністративного судочинства України, суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Згідно вимог частини 2 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України в порядку судового контролю за рішеннями, діями чи бездіяльністю суб`єктів владних повноважень суд повинен дослідити, чи прийняті (вчинені) вони, зокрема, на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України, обґрунтовано, розсудливо, з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення, пропорційно тощо. У той же час адміністративний суд не наділений повноваженнями щодо прямої чи опосередкованої оцінки правильності кримінально-правової кваліфікації діяння чи інших аспектів кримінального провадження, у тому числі дій слідчого в межах проведення досудового розслідування кримінального провадження.

З огляду на вищезазначені норми чинного законодавства та встановлені у справі фактичні обставини, суд дійшов висновку, що під час притягнення до дисциплінарної відповідальності оперуповноваженого сектору кримінальної поліції відділення поліції № 1 Дніпровського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області ОСОБА_1 , згідно наказу Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області від 23.04.2021 року № 629к, Головним управлінням Національної поліції в Дніпропетровській області було враховано тяжкість вчиненого проступку, обставини, за яких його вчинено шкоду, заподіяну авторитету поліції, відношення позивача до вчиненого, у зв`язку з чим вважає, що застосування до позивача дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції є законним та обґрунтованим, а оскаржувані накази прийнято відповідачем на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України.

Таким чином, позовні вимоги ОСОБА_1 є необґрунтованими та такими, що не підлягають задоволенню.

Відповідно до вимог ст. 139 Кодексу адміністративного судочинства України, розподіл судових витрат не здійснювався.

Керуючись ст. ст. 139, 241-246 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ВИРІШИВ:

В задоволенні позовної заяви ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області про визнання незаконними та скасування наказів про звільнення, поновлення на роботі та стягнення заробітної плати за час вимушеного прогулу - відмовити повністю.

Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

Повний текст рішення суду складений 17 вересня 2021 року.

Суддя Н.В. Боженко