Справа № 420/16685/21
Суддя: Бжассо Н.В.
Дата ухвалення: 2021-09-20 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

20 вересня 2021 року суддя Одеського окружного адміністративного суду, Бжассо Н.В., дослідив адміністративний позов ОСОБА_1 до Управління Державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради, за участі третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визнання протиправними та скасування приписів від 11.08.2017 року

ВСТАНОВИВ:

До Одеського окружного адміністративного суду надійшов адміністративний позов ОСОБА_1 до Управління Державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради, за участі третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визнання протиправними та скасування приписів від 11.08.2017 року.

Відповідно до п.п.3, 5, 6 ч.1 ст.171 КАС України, суддя після одержання позовної заяви з`ясовує чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 171 цього Кодексу; чи позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними); чи немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до ч. 1, п. п. 4, 5, 9 ч. 5 ст. 160 КАС України, у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування.

В позовній заяві зазначаються: 4) зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів; 5) виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; 9) у справах щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень - обґрунтування порушення оскаржуваними рішеннями, діями чи бездіяльністю прав, свобод, інтересів позивача.

Суддя зазначає, адміністративний позов ОСОБА_1 не містить обґрунтування з посиланнями на норми законодавства у чому полягає протиправність оскаржуваних ним приписів та з яких підстав вказані приписи мають бути скасовані. Позивач лише наводить обґрунтування щодо наявності у нього права на земельну ділянку, на якій знаходиться житловий будинок, та свої обґрунтування щодо підстав, з яких будинок не може вважатися самочинно збудованим об`єктом, тоді як предметом спору є саме приписи Управління Державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради від 11.08.2017 року.

Згідно з п. п. 2, 4 ч. 5 ст. 160 КАС України, в позовній заяві зазначаються: повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб); поштовий індекс; ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України); реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості відомі позивачу), відомі номери засобів зв`язку, офіційна електронна адреса або адреса електронної пошти; зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів.

Позивач в адміністративному позові не зазначає реєстраційного номеру облікової картки платника податків третьої особи ОСОБА_3 .

Відповідно до частини першої статті 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Частиною другою цієї статті передбачено, що для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Строки мають суттєве значення в правовому регулюванні суспільних відносин. З ними пов`язані початок і закінчення дії правової норми матеріального права, вони вказують на своєчасне здійснення прав і обов`язків, визначають момент настання чи припинення виконання будь-якої процесуальної дії. Можливість захисту прав та інтересів у багатьох випадках залежить від дотримання строків, встановлених законом для звернення за захистом прав та інтересів, розглядом і вирішенням адміністративних справ, оскарженням і переглядом постанов, інших актів у адміністративних справах. Зазначені строки дисциплінують суб`єктів адміністративного судочинства, роблять процес динамічним і прогнозованим. Без наявності строків на ту чи іншу процесуальну дію або без їх дотримання в адміністративному судочинстві виникнуть порушення прав сторін - учасників адміністративного процесу. Недотримання встановлених законом строків тягне чітко визначені юридичні наслідки.

Аналогічний правовий висновок ,зроблений в ухвалі Верховного Суду від 13.03.2018 року по справі № 800/474/17.

При цьому поважними причинами пропуску строку звернення до суду визнаються лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що звертається до суду, та пов`язані з дійсно істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій та підтверджені належними доказами.

Інститут строків сприяє досягненню юридичної визначеності в публічно-правових відносинах і стимулює суд та учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Строки звернення до адміністративного суду з позовом обмежують час, протягом якого такі правовідносини вважаються спірними. Після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду від 22 липня 2020 року по справі № 1.380.2019.001042 (провадження № К/9901/13509/20).

Наслідки пропущення строків звернення до адміністративного суду встановлені статтею 123 КАС України.

Частиною першою вказаної статті визначено, що у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Відповідно до частини другої статті 123 КАС України, якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Суд зазначає, що 14.09.2021 року від позивача надійшла заява про поновлення строків звернення до суду із вказаним позовом, згідно з якою позивач зазначає, що оскаржувані приписи були предметом розгляду справи № 520/3561/18 та відповідно до ухвали Верховного Суду від 21.07.2021 року в частині позовних вимог про зобов`язання знесення житлових будинків по вул. Гвардійській, 4а,4б, АДРЕСА_1 віднесено до юрисдикції адміністративних судів, провадження у цивільній справі закрито. Враховуючи той факт, що справа розглядалася у цивільному провадженні, позивач вважав, що абсолютно добросовісно виконує свої процесуальні обов`язки. Психологічний стан позивача був тяжким у зв`язку із тиском державних органів щодо його ситуації з майном, а тому позивач довіряв суду та не звертався до суду із позовом.

Суд вважає зазначене клопотання таким, щ не належить до задоволення, а підстави пропуску строку звернення до суду неповажними.

Суддя зазначає, що з огляду на відомості Єдиного державного реєстру судових рішень, справа № 520/3561/18 розглядалася в порядку цивільного судочинства за позовом заступника керівника Одеської місцевої прокуратури № 1 Пунтус Д. В. в інтересах держави в особі Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради (далі - УДАБК ОМР, управління), Одеської міської ради (далі - ОМР, міська рада) до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , державного реєстратора Одеської обласної філії комунального підприємства «Центр державної реєстрації» Іскрова О. В. (далі - державний реєстратор), треті особи: приватні нотаріуси Одеського міського нотаріального округу Рогатін В. О., ОСОБА_4 , Сегеченко І. М. , про визнання недійсними договорів купівлі-продажу, скасування рішень державного реєстратора про реєстрацію права власності, зобов`язання знесення самочинно будівництва.

Жодних позовних вимог ОСОБА_1 у справі № 520/3561/18, а отже, твердження позивача, що оскаржувані приписи від 11.08.2017 року були предметом розгляду справи № 520/3561/18 є такими, що не відповідають дійсності.

Судовий розгляд справи № 520/3561/18 жодним чином не пов`язаний з предметом спору у справі № 420/16685/21 та прийняття Верховним Судом ухвали від 21.07.2021 року жодним чином не пов`язано з процесуальними строками звернення до суду із вказаним позовом.

Згідно з ч. 1 ст. 161 КАС України, до позовної заяви додаються її копії, а також копії доданих до позовної заяви документів відповідно до кількості учасників справи, крім випадків, визначених частиною другою цієї статті.

Позивач у якості додатків до позову надав копії позовних заяв у примірниках для інших учасників справи, проте, вказані копії позовів не місять додатків до позову.

Згідно з ч. 1 ст. 169 КАС України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи вищевикладене, суддя дійшов висновку, що позовну заяву слід залишити без руху, встановивши позивачу строк для усунення недоліків.

Виявлені недоліки повинні бути усунені шляхом надання виправленої позовної заяви з урахуванням наведених судом зауважень у примірниках для суду та для відповідачів, надання заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду із зазначенням інших підстав для поновлення строку, надання додатків до позову у примірниках для інших учасників справи.

Керуючись ст.ст. 160,161, 169 КАС України, суддя

УХВАЛИВ:

Залишити без руху адміністративний позов ОСОБА_1 до Управління Державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради, за участі третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визнання протиправними та скасування приписів від 11.08.2017 року.

Повідомити позивача про необхідність у термін протягом десяти днів з дня отримання копії ухвали про залишення адміністративного позову без руху усунути недоліки та роз`яснити, що у разі не усунення у визначений судом термін недоліків, позов буде повернуто позивачеві.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала окремо від рішення суду не належить до оскарження.

Суддя Н.В. Бжассо