Справа № 240/22201/21
Суддя: Черняхович Ірина Едуардівна
Дата ухвалення: 2021-09-16 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЖИТОМИРСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

16 вересня 2021 року м. Житомир справа № 240/22201/21

категорія 112010203

Суддя Житомирського окружного адміністративного суду Черняхович І.Е., перевіривши дотримання вимог законодавства при подачі позовної заяви ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Житомирській області про визнання протиправними дій, зобов`язання вчинити дії,

встановив:

ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Головного управління Пенсійного фонду України в Житомирській області, в якому просить:

- визнати протиправними дії Головного управління Пенсійного фонду України в Житомирській області відносно ненарахування та невиплати йому доплат, передбачених статтею 39 Закону України "Про статус і соціальний захист громадян, які постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи" у редакції, що діяла до 01.01.2015, в розмірі двох мінімальних заробітних плат щомісячно;

- зобов`язати Головне управління Пенсійного фонду України в Житомирській області здійснити йому, як непрацюючому пенсіонеру, донарахування та виплату щомісячних доплат в розмірі двох мінімальних заробітних плат, розмір мінімальних заробітних плат визначається відповідними Законами України про бюджет на відповідний рік, з 01.03.2021 відповідно до статті 39 Закону України №796-ХІІ у редакції, що діяла до 01.01.2015.

Відповідно до пункту 3 частини 1 статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим ст. 160, 161, 172 цього Кодексу.

При вирішенні питання про прийняття позовної заяви до провадження, досліджуючи зміст та обґрунтованість позовної заяви та наданих документів до позовної заяви, суд дійшов висновку, що позовна заява підлягає залишенню без руху, виходячи з наступного.

Відповідно до вимог пункту 4 частини 5 статті 160 КАС України, в позовній заяві зазначаються зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів.

Частиною 4 статті 161 КАС України передбачено, що позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази - позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Так, обґрунтовуючи заявлені позовні вимоги ОСОБА_1 в позовній заяві зазначив, що він є непрацюючим пенсіонером та проживає на території радіоактивного забруднення, а тому має право на отримання підвищення до пенсії, передбаченого ст. 39 Закону України "Про статус та соціальний захист громадян, які постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи".

Разом з тим, індивідуальних відомостей про застраховану особу (форма ОК-5) виданих відповідним органом Пенсійного фонду України, які підтверджували б, що в спірний період з 01.03.2021 по даний час він був саме непрацюючим пенсіонером, ОСОБА_1 до суду не надала, що вказує на недотримання ним вимог ч. 4 ст.161 КАС України.

Однак, одночасно з позовною заявою ОСОБА_1 подав до суду клопотання, в якому просив витребувати у Головного управління Пенсійного фонду України в Житомирській області його індивідуальні відомості про застраховану особу (форма ОК-5).

Розглянувши подане позивачем клопотання про витребування доказів, суд зазначає наступне.

Відповідно до частини 1 статті 72 КАС України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Частиною 3 статті 77 КАС України передбачено, що докази суду надають учасники справи. Суд може пропонувати сторонам надати докази та збирати докази з власної ініціативи, крім випадків, визначених цим Кодексом.

Згідно з частиною 1 статті 80 КАС України учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом. Таке клопотання повинно бути подане в строк, зазначений в частинах другій та третій статті 79 цього Кодексу. Якщо таке клопотання заявлено з пропуском встановленого строку, суд залишає його без задоволення, крім випадку, коли особа, яка його подає, обґрунтує неможливість його подання у встановлений строк з причин, що не залежали від неї.

Відповідно до частини 2 статті 80 КАС України у клопотанні про витребування доказів повинно бути зазначено: 1) який доказ витребовується; 2) обставини, які може підтвердити цей доказ, або аргументи, які він може спростувати; 3) підстави, з яких випливає, що цей доказ має відповідна особа; 4) заходи, яких особа, що подає клопотання, вжила для отримання цього доказу самостійно, докази вжиття таких заходів, та (або) причини неможливості самостійного отримання цього доказу.

З наведеного вбачається, що процесуальний закон надає учаснику справи право звернутися до суду із клопотанням про витребування доказів лише у випадку неможливості ним самостійно надати такі докази.

В поданому до суду клопотання про витребування доказів ОСОБА_1 зазначив, що звертався до Головного управління Пенсійного фонду України в Житомирській області із заявою про видачу йому індивідуальних відомостей про застраховану особу (форма ОК-5), але відповідач відмовив йому з незрозумілих причин.

З даного приводу суд зазначає, що зміст наявного у матеріалах справи листа Головного управління Пенсійного фонду України в Житомирській області від 12.04.2021 №5868-4248/Г-02/8-0600/21 свідчить про те, що за наслідками розгляду заяви ОСОБА_1 про надання йому індивідуальних відомостей про застраховану особу (форма ОК-5), управління повідомило позивачу, що у разі звернення про надання персональних даних, які обробляються Пенсійним фондом України, особа, що звертається, має надати документи, що посвідчують особу, відтак для отримання даних з Державного реєстру загальнообов`язкового державного соціального страхування (ОК-5) в паперовому вигляді позивачу було рекомендовано звернутися до відділу обслуговування громадян (сервісного центру) управління обслуговування громадян.

Вказане свідчить, що Головне управління Пенсійного фонду України в Житомирській області не відмовляло ОСОБА_1 у видачі довідки про застраховану особу (форма ОК-5), а лише роз`яснило порядок отримання ним такої довідки.

Враховуючи викладене, суд приходить до висновку, що позивач не надав до суду докази, які свідчать про неможливості ним самостійно отримати індивідуальні відомості про застраховану особу (форма ОК-5), а тому клопотання про витребування таких відомостей не підлягає задоволенню.

Відповідно до частин 1, 2 ст. 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи викладене, суд вважає за необхідне залишити позовну заяву без руху із встановленням позивачу строку для усунення недоліків, шляхом надання до суду індивідуальних відомостей про застраховану особу ОСОБА_1 (форма ОК-5), виданої відповідним органом Пенсійного фонду України (в 2-х екземплярах).

Керуючись статтями 160, 161, 169, 243, 248, 256 КАС України, суд

ухвалив:

Позовну заяву ОСОБА_1 залишити без руху.

Позивачу усунути зазначені в ухвалі суду недоліки протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Копію ухвали про залишення позовної заяви без руху надіслати особі, яка її подала, не пізніше наступного дня після її постановлення.

У разі якщо недоліки позовної заяви не будуть усунуті у строк, встановлений судом, позовну заяву буде повернуто позивачу.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту її підписання суддею та не може бути оскаржена в апеляційному порядку.

Суддя І.Е.Черняхович