Справа № 640/2986/21
Суддя: Бояринцева М.А.
Дата ухвалення: 2021-09-20 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

20 вересня 2021 року м. Київ № 640/2986/21

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі: судді Бояринцевої М.А., розглянувши у порядку спрощеного провадження адміністративну справу

за позовомАкціонерного товариства "Українська залізниця" в особі регіональної філії "Львівська залізниця" АТ "Укрзалізниця"
до третя особа, Північного офісу Державної аудиторської служби України яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача Товариство з обмеженою відповідальністю «Красилівський ливарний завод»
пропро визнання протиправним та скасування висновку
ВСТАНОВИВ:

До Окружного адміністративного суду міста Києва звернулось Акціонерне товариство «Укрзалізниця» в особі регіональної філії «Львівська залізниця» з позовом до Північного офісу Державної аудиторської служби України за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача Товариства з обмеженою відповідальністю «Красилівський ливарний завод» (далі - третя особа) та просить суд визнати протиправним скасувати висновок Управління Північного офісу Державної аудиторської служби України в Чернігівській області про результати моніторингу закупівлі №UA-М-2020-12-28-000004 (інформацію опубліковано в електронній системі закупівель з номером ID: 2020-07-09-000364-а) та стягнути на користь позивача витрати понесені по сплаті судового збору.

Мотивуючи позовні вимоги позивач зазначає про відсутність порушення ним вимог пунктів 2, 17, 19 частини 2 статті 22 Закону України «Про публічні закупівлі», які покладені в основу висновку відповідача про порушення принципів здійснення публічних закупівель, визначених пунктом 3 частини 1 статті 5 Закону України «Про публічні закупівлі». Окрім цього, позивач вказує про відсутність порушення ним вимог частини 4 статті 41 Закону України «Про публічні закупівлі», адже аукціон за ціновими пропозиціями та ціна тендерної пропозиції для аукціону визначається без врахування ПДВ, а якщо учасник закупівлі є платником ПДВ, у такому випадку, договір про закупівлі укладається з ПДВ, що мало місце в межах спірних правовідносин. Таким чином, на думку АТ «Укрзалізниця» в особі РФ «Львівська залізниця», висновки відповідача про порушення норм Закону України «Про публічні закупівлі» є хибними.

Представником відповідача подано відзив на позовну заяву, у якому останній стверджує про правомірність прийнятого ним рішення та просить суд відмовити в задоволенні позову. Зокрема, представник відповідача зазначає, що позивачем допущено порушення пунктів 2, 17, 19 частини 2 статті 22, частини 4 статті 41 Закону України «Про публічні закупівлі», а укладений договір із третьою особою є нікчемним. При цьому, відповідач наполягає, що зазначення позивачем електронної адреси в Додатку 4 до Тендерної документації стосується заявки покупця, тобто на стадії виконання укладеного договору постачальником як переможцем торгів, а це різні стадії процедури закупівлі.

В свою чергу, представником позивача подано відповідь на відзив на позовну заяву, де вказав, що електронна адреса замовника відображена в оголошенні про проведення відкритих торгів, міститься при перегляді інформації про закупівлю. З приводу відмінності суми у розмірах очікуваної вартості та суми договору позивач навів аналогічні доводи, що і у позовній заяві.

Натомість, представником відповідача подано заперечення на відповідь на відзив на позовну заяву, де наводить аналогічні доводи і обгрунтування, що й у позовній заяві.

Представником третьої особи відношення до позову не висловлено, заяв та клопотань до суду не надходило.

Справа вирішується на підставі наявних в ній матеріалів.

Розглянувши подані матеріали, з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті суд звертає увагу на наступне.

Відповідно до частини 2 статті 8 Закону України «Про публічні закупівлі», пункту 10 Положення про Управління Північного офісу Держаудитслужби в Чернігівській області, затвердженого наказом Північного офісу Держаудитслужби від 20.10.2016 №18 прийнято наказ №260 від 23.12.2020 «Про початок моніторингу закупівель», яким наказано почати моніторинг закупівель, зокрема, оголошення №UA-2020-07-09-000364-а від 09.07.2020.

За наслідком здійснення моніторингу оголошення №№UA-2020-07-09-000364-а відповідачем затверджено висновок про результати моніторингу процедури закупівлі №UA-2020-07-09-000364-а від 22.01.2021, предмет закупівлі - колодка гальмівна локомотивна гребенева типу М, 6102478,9UAN, 34630000-2, ДК021, 13874 шт. (далі - оскаржуване та/або спірне рішення).

У спірному рішенні відповідачем вказано про порушення позивачем вимог пунктів 2, 17, 19 частини 2 статті 22, частини 4 статті 41 Закону України «Про публічні закупівлі», з огляду на що зобов`язано Акціонерне товариство «Укрзалізниця» в особі регіональної філії «Львівська залізниця» керуючись статтями 2, 5 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в України» здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень у встановленому законодавством порядку, зокрема шляхом припинення зобов`язань за договором з дотриманням положень Господарського кодексу України і Цивільного кодексу України, та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформації та/або документи, що свідчать про вжиття таких заходів, або аргументовані заперечення до висновку, або інформацію про причини неможливості усунення виявленого порушення.

Надаючи оцінку спірним правовідносинам суд враховує наступне.

Правові та організаційні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні визначає Закон України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» від 26.01.1993 № 2939-XII (далі - Закон № 2939-XII).

У відповідності частини 1 статті 1 Закону № 2939-XII здійснення державного фінансового контролю забезпечує центральний орган виконавчої влади, уповноважений Кабінетом Міністрів України на реалізацію державної політики у сфері державного фінансового контролю (далі - орган державного фінансового контролю).

Орган державного фінансового контролю у своїй діяльності керується Конституцією України, Бюджетним кодексом України, цим Законом, іншими законодавчими актами, актами Президента України та Кабінету Міністрів України (ч. 2 ст. 1 Закону № 2939-XII).

Згідно із статтею 2 Закону № 2939-XII головними завданнями органу державного фінансового контролю є: здійснення державного фінансового контролю за використанням і збереженням державних фінансових ресурсів, необоротних та інших активів, правильністю визначення потреби в бюджетних коштах та взяттям зобов`язань, ефективним використанням коштів і майна, станом і достовірністю бухгалтерського обліку і фінансової звітності у міністерствах та інших органах виконавчої влади, державних фондах, фондах загальнообов`язкового державного соціального страхування, бюджетних установах і суб`єктах господарювання державного сектору економіки, а також на підприємствах, в установах та організаціях, які отримують (отримували у періоді, який перевіряється) кошти з бюджетів усіх рівнів, державних фондів та фондів загальнообов`язкового державного соціального страхування або використовують (використовували у періоді, який перевіряється) державне чи комунальне майно (далі - підконтрольні установи), за дотриманням бюджетного законодавства, дотриманням законодавства про закупівлі, діяльністю суб`єктів господарської діяльності незалежно від форми власності, які не віднесені законодавством до підконтрольних установ, за судовим рішенням, ухваленим у кримінальному провадженні.

Державний фінансовий контроль забезпечується органом державного фінансового контролю через проведення державного фінансового аудиту, інспектування, перевірки закупівель та моніторингу закупівлі.

Порядок проведення органом державного фінансового контролю державного фінансового аудиту, інспектування установлюється Кабінетом Міністрів України.

Статтею 5 Закону № 2939-XII встановлено, що контроль за дотриманням законодавства у сфері закупівель здійснюється шляхом проведення моніторингу закупівлі у порядку, встановленому Законом України "Про публічні закупівлі", проведення перевірки закупівель, а також під час державного фінансового аудиту та інспектування.

Порядок та підстави проведення органом державного фінансового контролю перевірок закупівель встановлюється Кабінетом Міністрів України.

Перевірка закупівель у замовників проводиться за місцезнаходженням юридичної особи, що перевіряється, чи за місцем розташування об`єкта права власності, щодо якого проводиться перевірка, і полягає у документальному та фактичному аналізі дотримання замовником законодавства про закупівлі. Результати перевірки закупівель викладаються в акті перевірки закупівель.

Моніторинг закупівлі здійснюється за місцезнаходженням органу державного фінансового контролю.

В свою чергу, правові та економічні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави та територіальної громади визначає Закон України «Про публічні закупівлі» від 25 грудня 2015 року №922-VIII (далі - Закон №922-VIII), метою якого є забезпечення ефективного та прозорого здійснення закупівель, створення конкурентного середовища у сфері публічних закупівель, запобігання проявам корупції у цій сфері, розвиток добросовісної конкуренції.

Відповідно до пункту 14 частини 1 статті 1 Закону №922-VIII моніторинг процедури закупівлі - аналіз дотримання замовником законодавства у сфері публічних закупівель під час проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та протягом його дії з метою запобігання порушенням законодавства у сфері публічних закупівель.

Уповноважений орган здійснює регулювання та реалізує державну політику у сфері закупівель у межах повноважень, визначених цим Законом (ч. 1 ст. 7 Закону №922-VIII).

Відповідно до частини 1 статті 8 Закону №922-VIII моніторинг процедури закупівлі здійснюють центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, та його міжрегіональні територіальні органи (далі - органи державного фінансового контролю).

Моніторинг процедури закупівлі здійснюється протягом проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та його дії.

Моніторинг процедури закупівлі не проводиться на відповідність тендерної документації вимогам частини четвертої статті 22 цього Закону.

Моніторинг процедур закупівель здійснюється також щодо процедур закупівель, особливості яких передбачені у законах, що визначені у частинах восьмій та дев`ятій статті 3 цього Закону.

Згідно із частиною 2 статті 8 Закону №922-VIII рішення про початок моніторингу процедури закупівлі приймає керівник органу державного фінансового контролю або його заступник (або уповноважена керівником особа) за наявності однієї або декількох із таких підстав: 1) дані автоматичних індикаторів ризиків; 2) інформація, отримана від органів державної влади, народних депутатів України, органів місцевого самоврядування, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель; 3) повідомлення в засобах масової інформації, що містять відомості про наявність ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель; 4) виявлені органом державного фінансового контролю ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель в інформації, оприлюдненій в електронній системі закупівель; 5) інформація, отримана від громадських об`єднань, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявлених за результатами громадського контролю у сфері публічних закупівель відповідно до статті 7 цього Закону.

Для аналізу даних, що свідчать про ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, може використовуватися: інформація, оприлюднена в електронній системі закупівель; інформація, що міститься в єдиних державних реєстрах; інформація в базах даних, відкритих для доступу центральному органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.

За правилами визначеними частинами 3-11, 19 статті 8 Закону №922-VIII повідомлення про прийняття рішення про початок моніторингу процедури закупівлі орган державного фінансового контролю оприлюднює в електронній системі закупівель протягом двох робочих днів з дня прийняття такого рішення із зазначенням унікального номера оголошення про проведення конкурентної процедури закупівлі, присвоєного електронною системою закупівель, та/або унікального номера повідомлення про намір укласти договір про закупівлю у разі застосування переговорної процедури закупівлі, а також опису підстав для здійснення моніторингу процедури закупівлі.

Повідомлення про початок моніторингу процедури закупівлі не зупиняє проведення процедур закупівель, визначених цим Законом.

Строк здійснення моніторингу процедури закупівлі не може перевищувати 15 робочих днів з наступного робочого дня від дати оприлюднення повідомлення про початок моніторингу процедури закупівлі в електронній системі закупівель.

Протягом строку проведення моніторингу процедури закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю, відповідальна за проведення моніторингу процедури закупівель, має право через електронну систему закупівель запитувати у замовника пояснення (інформацію, документи) щодо прийнятих рішень та/або вчинених дій чи бездіяльності, які є предметом дослідження в рамках моніторингу процедури закупівлі. Усі такі запити про надання пояснень автоматично оприлюднюються електронною системою закупівель. Замовник протягом трьох робочих днів з дня оприлюднення запиту про надання пояснень щодо прийнятих рішень та/або вчинених дій чи бездіяльності, які є предметом дослідження в рамках моніторингу процедури закупівлі, повинен надати відповідні пояснення (інформацію, документи) через електронну систему закупівель

Замовник у межах строку здійснення моніторингу процедури закупівлі має право з власної ініціативи надавати пояснення щодо прийнятих рішень та/або вчинених дій чи бездіяльності, які є предметом дослідження в рамках моніторингу процедури закупівлі.

За результатами моніторингу процедури закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю складає та підписує висновок про результати моніторингу процедури закупівлі (далі - висновок), що затверджується керівником органу державного фінансового контролю або його заступником. Такий висновок підлягає оприлюдненню в електронній системі закупівель протягом трьох робочих днів з дня його складання.

У висновку обов`язково зазначаються: 1) найменування, місцезнаходження та ідентифікаційний код замовника в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, щодо якого здійснювався моніторинг процедури закупівлі; 2) назва предмета закупівлі із зазначенням коду за Єдиним закупівельним словником (у разі поділу на лоти такі відомості повинні зазначатися щодо кожного лота) та назви відповідних класифікаторів предмета закупівлі і частин предмета закупівлі (лотів) (за наявності) та його очікувана вартість; 3) унікальний номер оголошення про проведення конкурентної процедури закупівлі, присвоєний електронною системою закупівель, та/або унікальний номер повідомлення про намір укласти договір про закупівлю у разі застосування переговорної процедури закупівлі; 4) опис порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявленого за результатами моніторингу процедури закупівлі; 5) зобов`язання щодо усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.

У висновку може зазначатися додаткова інформація, визначена органом державного фінансового контролю.

Якщо за результатами моніторингу процедури закупівлі не виявлено порушень законодавства у сфері публічних закупівель, у висновку зазначається інформація про відсутність порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.

Якщо під час моніторингу, за результатами якого виявлено ознаки порушення законодавства у сфері публічних закупівель, було відмінено тендер чи визнано його таким, що не відбувся, орган державного фінансового контролю зазначає опис порушення без зобов`язання щодо усунення такого порушення.

Якщо за результатами моніторингу процедури закупівлі виявлено ознаки порушення законодавства, вжиття заходів щодо яких не належить до компетенції органу державного фінансового контролю, про це письмово повідомляються відповідні державні органи.

Замовник має право протягом трьох робочих днів з дня оприлюднення висновку одноразово звернутися до органу державного фінансового контролю за роз`ясненням змісту висновку та його зобов`язань, визначених у висновку.

Протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення органом державного фінансового контролю висновку замовник оприлюднює через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, викладених у висновку, або аргументовані заперечення до висновку, або інформацію про причини неможливості усунення виявлених порушень.

У разі підтвердження органом державного фінансового контролю факту усунення замовником порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, викладених у висновку, про що цей орган зазначає в електронній системі закупівель протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення замовником відповідної інформації в електронній системі закупівель, службова (посадова) особа замовника та/або уповноважена особа замовника не притягається до адміністративної відповідальності за порушення законодавства у сфері закупівель з порушень, що були усунуті замовником відповідно до висновку.

У разі незгоди замовника з інформацією, викладеною у висновку, він має право оскаржити висновок до суду протягом 10 робочих днів з дня його оприлюднення, про що зазначається в електронній системі закупівель протягом наступного робочого дня з дня оскарження висновку до суду. Замовник зазначає в електронній системі закупівель про відкриття провадження у справі протягом наступного робочого дня з дня отримання інформації про відкриття такого провадження та номер такого провадження.

Якщо замовник не усунув визначене у висновку порушення, що призвело до невиконання ним вимог, передбачених цим Законом, а також висновок не оскаржено до суду, орган державного фінансового контролю після закінчення строку на оскарження до суду, визначеного у частині десятій цієї статті, за результатами моніторингу вчиняє дії щодо притягнення до адміністративної відповідальності за порушення законодавства у сфері публічних закупівель. Номер протоколу зазначається в електронній системі закупівель наступного робочого дня з дня складання протоколу, а також зазначаються дата та номер відкриття провадження у справі протягом наступного робочого дня з дня отримання інформації про відкриття такого провадження.

Форма висновку та порядок його заповнення визначаються центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.

Судом встановлено, що фінансовий моніторинг здійснено відповідачем відповідно до частини 2 статті 8 Закону №922-VIII, пункту 10 Положення про Управління Північного офісу Держаудитслужби в Чернігівській області, затвердженого наказом Північного офісу Держаудитслужби від 20.10.2016 №18, на підставі наказу від 23.12.2020 №260.

Таким чином, з урахуванням наведеного суд приходить до висновку, що моніторинг публічної закупівлі здійснено відповідачем в межах повноважень та у спосіб встановлений законом.

Надаючи оцінку навченості/відсутності порушень, які зафіксовані відповідачем у спірному висновку суд звертає увагу на наступне.

Відповідач стверджує про порушення позивачем пункту 17 частини 25 статті 22 Закону №922-VIII, а саме відсутність в Тендерній документації (далі - Документація) електронної адреси однієї чи кількох посадових осіб замовника, уповноважених здійснювати зв`язок з учасниками.

Згідно із пунктом 31 частини 1 статті 1 Закону №922-VIII тендерна документація - документація щодо умов проведення тендеру, що розробляється та затверджується замовником і оприлюднюється для вільного доступу в електронній системі закупівель.

У відповідності до частини 1 статті 22 Закону №922-VIII тендерна документація безоплатно оприлюднюється замовником разом з оголошенням про проведення відкритих торгів в електронній системі закупівель для загального доступу шляхом заповнення полів в електронній системі закупівель. Тендерна документація не є об`єктом авторського права та/або суміжних прав.

Пунктом 17 частини 2 статті 22 Закону №922-VIII визначено, що у тендерній документації зазначаються такі відомості, зокрема, прізвище, ім`я та по батькові, посада та електронна адреса однієї чи кількох посадових осіб замовника, уповноважених здійснювати зв`язок з учасниками.

Судом встановлено, що протоколом засідання тендерного комітету від 08.07.2020 №11 Акціонерного товариства «Укрзалізниця» в особі регіональної філії «Львівська залізниця» затверджено Тендерну документацію для учасників процедури закупівлі щодо підготовки тендерних пропозицій для участі в процедурі відкритих торів на закупівлю наступного: (Колодка локомотивна) Код ДК 021:2015-34630000-2 (Частина залізничних або трамвайних локомотивів чи рейкового рухомого складу; обладнання для контролю залізничного руху).

У пункті 2 розділу I у графі «посадова особа замовника, уповноважена здійснювати зв`язок з учасниками» - вказано прізвище, ініціали, посаду посадової особи, яка уповноважена здійснювати зв`язок з учасниками, місцезнаходження та телефон для довідок.

Звідси слідує, що у Документації позивачем не вказана електронна адреса однієї чи кількох посадових осіб замовника, уповноважених здійснювати зв`язок з учасниками.

Суд враховує, що така адреса вказана в оголошенні про проведення відкритих торгів, міститься при перегляді інформації про закупівлю, однак зазначає, що наведене не нівелює вимог пункту 17 частини 2 статті 22 Закону №922-VIII щодо відображення в тендерній документації електронної адреси однієї чи кількох посадових осіб замовника, уповноважених здійснювати зв`язок з учасниками.

З аналогічних підстав суд відхиляє посилання позивача на наявність такої інформації в Додатку 4 до Документації, адже останнім затверджено безпосередньо проект договору про закупівлю, а тому зазначення в ньому електронної адреси, на думку суду, не може визнаватися таким, що свідчить про виконання АТ «Укрзалізниця» в особі РФ «Львівська залізниця» вимог пункту 17 частини 2 статті 22 Закону №922-VIII.

Таким чином, суд погоджується із висновком відповідача про порушення позивачем положень пункту 17 частини 2 статті 22 Закону №922-VIII.

Що ж стосується порушення вимог пункту 2 частини 2 статті 22 Закону №922-VIII слід зазначити наступне.

Відповідно до пункту 2 частини 2 статті 22 Закону №922-VIII у тендерній документації зазначаються такі відомості один або декілька кваліфікаційних критеріїв відповідно до статті 16 цього Закону, підстави, встановлені статтею 17 цього Закону, та інформація про спосіб підтвердження відповідності учасників установленим критеріям і вимогам згідно із законодавством. Замовник не вимагає документального підтвердження інформації про відповідність підставам, встановленим статтею 17 цього Закону, у разі якщо така інформація є публічною, що оприлюднена у формі відкритих даних згідно із Законом України "Про доступ до публічної інформації", та/або міститься у відкритих єдиних державних реєстрах, доступ до яких є вільним.

Для об`єднання учасників замовником зазначаються умови щодо надання інформації та способу підтвердження відповідності таких учасників установленим кваліфікаційним критеріям та підставам, встановленим статтею 17 цього Закону.

У спірному висновку відповідачем вказано, що АТ «Укрзалізниця» в особі РФ «Львівська залізниця» в Документації не зазначено вимогу для об`єднання учасників щодо надання інформації та способу підтвердження відповідності таких учасників установленим кваліфікаційним критеріям та підставам, встановленим статтею 17 Закону.

Так, позивачем у позовній заяві зазначено, що до опублікованих пояснень на сайті закупівель зазначалось, що кваліфікаційні критерії відповідно до статті 16 Закону та підстави, встановленні статтею 17 Закону зазначені в тендерній документацій є однаковими для учасників та об`єднання учасників.

Суд, проаналізувавши матеріали, справи акцентує увагу на тому, що такі пояснення надані АТ «Укрзалізниця» в особі РФ «Львівська залізниця» на спірний висновок. В Документації позивачем вимог пункту 2 частини 2 статті 22 Закону №922-VIII у спірній частині виконані не були, що свідчить про правомірність висновку відповідача щодо наявності порушення АТ «Укрзалізниця» в особі РФ «Львівська залізниця» пункту 2 частини 2 статті 22 Закону №922-VIII.

Що ж стосується порушення вимоги пункту 19 частини 2 статті 22 Закону №922-VIII суд зазначить наступне.

Так, наведеними положеннями визначено, що у тендерній документації зазначаються такі відомості: опис та приклади формальних (несуттєвих) помилок, допущення яких учасниками не призведе до відхилення їх тендерних пропозицій. Формальними (несуттєвими) вважаються помилки, що пов`язані з оформленням тендерної пропозиції та не впливають на зміст тендерної пропозиції, а саме - технічні помилки та описки.

Судом встановлено, що у підпункті 1.4 пункту 1 розділу II Документації позивачем зазначено, що формальними (несуттєвими) вважаються помилки, що пов`язані з оформленням тендерної пропозиції та не впливають на зміст тендерної пропозиції, а саме - технічні помилки та описки. Технічні помилки та описки будуть сприйматися замовником, як формальна (несуттєва помилка в разі, якщо така помилка не призводить до значного спотворення інформації, допущена очевидно не навмисно та не з метою надання недостовірної інформації, та при умові, що при комплексному розгляді документів можливо встановити інформацію, яка відповідає дійсності, та встановити, що така помилка не навмисна.

Аналіз наведеного дає суду підстави дійти до висновку, що позивачем частково виконано вимоги пункту 19 частини 2 статті 22 Закону №922-VIII, адже наведено опис помилок, допущення яких учасниками не призведе до відхилення їх тендерних пропозицій. В той же час, АТ «Укрзалізниця» в особі РФ «Львівська залізниця» не наведено прикладів формальних (несуттєвих) помилок, допущення яких учасниками не призведе до відхилення їх тендерних пропозицій.

Наведене в сукупності дає суду підстави вважати вірним висновок відповідача про порушення позивачем пункту 19 частини 2 статті 22 Закону №922-VIII.

Беручи до уваги вищевикладене у своїй сукупності суд приходить до висновку, що в ході розгляду справи знайшли своє підтвердження висновки відповідача щодо порушення АТ «Укрзалізниця» в особі РФ «Львівська залізниця» положень пунктів 2, 17, 19 частини 2 статті 22 Закону №922-VIII.

В той же час, суд вважає за необхідне додаткового звернути увагу на те, що у пункті 3 спірного висновку «зобов`язання щодо усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель (у разі наявності таких порушень)» зобов`язань, АТ «Укрзалізниця» в особі РФ «Львівська залізниця» в частині наведених порушень вчинити певні дії, у тому числі, усунути такі порушення із зазначенням у який спосіб такі порушення підлягають усуненню відповідачем не зазначено.

Що ж стосується порушення позивачем частини 4 статті 41 Закону №922-VIII суд вкаже наступне.

Згідно із частиною 1 статті 41 Закону №922-VIII договір про закупівлю укладається відповідно до норм Цивільного та Господарського кодексів України з урахуванням особливостей, визначених цим Законом.

Умови договору про закупівлю не повинні відрізнятися від змісту тендерної пропозиції/пропозиції за результатами електронного аукціону (у тому числі ціни за одиницю товару) переможця процедури закупівлі/спрощеної закупівлі або узгодженої ціни пропозиції учасника у разі застосування переговорної процедури, крім випадків визначення грошового еквівалента зобов`язання в іноземній валюті та/або випадків перерахунку ціни за результатами електронного аукціону в бік зменшення ціни тендерної пропозиції/пропозиції учасника без зменшення обсягів закупівлі (ч. 4 ст. 41 Закону №922-VIII).

Відповідно до пункту 1 розділу IV Документації оцінка тендерних пропозицій проводиться автоматично електронною системою закупівель на основі одного критерію - ціна тендерної пропозиції і методики оцінки та шляхом застосування електронного аукціону.

Ціна пропозиції повинна, серед іншого, включати всі витрати на сплату усіх податків та зборів, що сплачуються або мають бути сплачені згідно з чинним законодавством України.

Ціна пропозиції має бути визначена чітко та остаточно без будь-яких посилань, обмежень, застережень.

Оцінка тендерних пропозицій проводиться за цінами тендерних пропозицій без врахування податку на додану вартість.

Згідно Додатку 3 Документації Форма «Тендерна пропозиція» учасник публічної закупівлі має можливість та погоджується виконати вимоги замовника та погоджується, що аукціон за ціновими пропозиціями та ціна тендерної пропозиції для аукціону визначається без врахування ПДВ.

Якщо учасник закупівлі є платником ПДВ, у такому випадку, договір про закупівлю буде укладено з ПДВ, за цінами, вказаними в таблиці.

Судом встановлено, що ціна пропозиції позивачем визначена на рівні 6 102 478,90 грн.

Між тим, договір поставки №Л/НХ-20386/НЮ від 22.09.2020, укладений між АТ «Укрзалізниця» в особі РФ «Львівська залізниця» з ТОВ «Красилівський ливарний завод», містить суму договору на рівні 7 314 650, 28 грн., з яких ПДВ 20% - 1 219 108,38 грн.

Тобто, за умовами договору поставки ціна договору без ПДВ становить - 6 095 541,90 грн., що є нижчою, аніж очікувана вартість визначена в оголошенні.

Відповідно до Примірної методики визначення очікуваної вартості предмета закупівлі, затвердженої наказом Міністерства розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства України від 18.02.2020 №275 (зі змінами), очікувана вартість - розрахункова вартість предмета закупівлі на конкретних умовах поставки із зазначенням інформації про включення/невключення до очікуваної вартості податку на додану вартість (ПДВ) та інших податків і зборів; очікувана ціна за одиницю - розрахункова ціна одиниці товару із зазначенням інформації про включення/невключення до очікуваної ціни податку на додану вартість (ПДВ), інших податків і зборів, а також доставки товару до замовника.

Аналіз наведеного дає суду підстави дійти до висновку, що замовник може включати або не включати до очікуваної ціни податок на додану вартість.

Як вбачається із оголошення про проведення публічної закупівлі очікувана вартість визначена на рівні 6 095 541,90 грн. без ПДВ.

Суд наголошує, що запропонована ціна третьою особою не відрізняється від ціни укладеного договору поставки №Л/НХ-20386/НЮ від 22.09.2020, однак загальна сума збільшена, з урахуванням суми ПДВ, що не суперечить умовам Документації.

Таким чином, беручи до уваги наведене стверджувати про порушення позивачем частини 4 статті 41 Закону №922-VIII не вбачається за можливе, а тому висновки відповідача в цій частині є необґрунтованими, що зумовлює наявність підстав для скасування оскаржуваного висновку в частині встановлених порушень частини 4 статті 41 Закону України «Про публічні закупівлі».

В іншій частині, як вже було вказано судом вище, суд погоджується із висновками оскаржуваного рішення.

Частиною 1 статті 73 КАС України встановлено, що предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Згідно з частиною 1 статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Беручи до уваги вищенаведене в сукупності, повно та всебічно проаналізувавши матеріали справи та надані докази, суд дійшов до висновку про наявність підстав для часткового задоволення адміністративного позову.

Відповідно до частини 3 статті 139 КАС України при частковому задоволенні позову судові витрати покладаються на обидві сторони пропорційно до розміру задоволених позовних вимог. При цьому суд не включає до складу судових витрат, які підлягають розподілу між сторонами, витрати суб`єкта владних повноважень на правничу допомогу адвоката та сплату судового збору.

Сума судового збору, яка підлягає стягненню на користь позивача - 1135,00 грн.

Керуючись статтями 2, 72, 73, 77, 139, 143, 243-246 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

В И Р І Ш И В:

1. Позов Акціонерного товариства «Українська залізниця» в особі регіональної філії «Львівська залізниця» (03680, м. Київ, вул. Єжи Гедройця, б. 5, ; адреса філії: 79007, Львівська область, м. Львів, вул. Гоголя, б. 1, код: 40081195) до Північного офісу Державної аудиторської служби України (04053, м. Київ, вул. Січових Стрільців, б. 18, ) за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні позивача Товариства з обмеженою відповідальністю «Красилівський ливарний завод» (09630, Київська область, Рокитянський район, с. Бирюки, вул. Садова, б. 75) про визнання протиправним та скасування висновку задовольнити частково.

2. Визнати протиправним та скасувати висновок Управління Північного офісу Державної аудиторської служби України в Чернігівській області про результати моніторингу закупівлі №UA-2020-07-09-000364-а в частині встановленого порушення Акціонерним товариством «Українська залізниця» в особі регіональної філії «Львівська залізниця» положень частини 4 статті 41 Закону України «Про публічні закупівлі».

3. В іншій частині висновок Управління Північного офісу Державної аудиторської служби України в Чернігівській області про результати моніторингу закупівлі №UA-2020-07-09-000364-а - залишити без змін.

4. Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань з Північного офісу Державної аудиторської служби України (04053, м. Київ, вул. Січових Стрільців, б. 18, ) на користь Акціонерного товариства «Українська залізниця» в особі регіональної філії «Львівська залізниця» (03680, м. Київ, вул. Єжи Гедройця, б. 5, ; адреса філії: 79007, Львівська область, м. Львів, вул. Гоголя, б. 1, код: 40081195) сплачений ним судовий збір у розмірі 1135 (одна тисяча сто тридцять п`ять) грн. 00 коп.

Рішення набирає законної сили в порядку передбаченому ст. 255 Кодексу адміністративного судочинства та може бути оскаржено в апеляційному порядку повністю або частково за правилами, встановленими ст. ст. 293, 295-297 КАС України.

Суддя М.А. Бояринцева