Справа № 361/6085/20
Суддя: Радзівіл А. Г.
Дата ухвалення: 2021-09-16 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 361/6085/20
Провадження № 2-а/361/76/21
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

16 вересня 2021 року Броварський міськрайонний суд Київської області в складі: головуючої судді Радзівіл А.Г.,

за участю секретаря Бас Я.В., Латчук Д.Р.

представника позивача Якубова Я.Е.

представника відповідача Мовчан В.Л.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Бровари в порядку спрощеного позовного провадження справу за адміністративним позовом ОСОБА_1 до начальника Управління інспекції та контролю Броварської міської ради Київської області Мельниченка Богдана Миколайовича про скасування постанови в справі про притягнення її до адміністративної відповідальності за правопорушення,

ВСТАНОВИВ:

У вересні 2020 року позивач звернулася до суду із вказаним позовом, в якому просила визнати протиправною та скасувати постанову відповідача № А-2407/1 від 24.07.2019 року, якою її визнано винною у вчиненні адміністративних правопорушень, передбачених ч.1 ст. 96, ч.1 ст. 188-42 КУпАП, та накладено на неї штраф у розмірі 5100 грн.

Свій позов обґрунтувала тим що, ніякого протоколу про вчинення нею зазначених адміністративних правопорушень вона ніколи не отримувала, ніхто із повноважних посадових осіб навіть не намагався вручити їй цей протокол. Що стосується розгляду відповідачем цього протоколу по суті, то позивач стверджує, що ніякого повідомлення про час та місце розгляду цього протоколу вона також не отримувала, а про наявність оскаржуваного рішення дізналася лише 31 липня 2020 року після отримання від головного державного виконавця Броварського міськрайонного відділу державної виконавчої служби Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (Київ) Лопатинської Н.О. її постанови від 29 липня 2020 року про відкриття виконавчого провадження № 62660354 з виконання вказаної постанови.

Не погоджуючись із даною постановою, позивач вважає, що під час винесення цієї постанови порушено її права, передбачені ст. 268 КУпАП, а саме: не роз`яснено її права, вона була позбавлена можливості надати пояснення, подати докази, заявити клопотання, користуватися юридичною допомогою, а справу про притягнення його до адміністративної відповідальності розглянуто за його відсутності.

10 вересня 2020 року суддя Броварського міськрайонного суду Київської області Селезньова Т.В. прийняла позовну заяву позивача до розгляду, відкрила провадження у справі за цим позовом за правилами спрощеного позовного провадження.

В ухвалі про відкриття провадження у справі суддею Селезньовою Т.В. вирішено питання про поновлення позивачу пропущеного строку подання цього позову як такий, що пропущено з поважних причин. Суд не вбачає правових підстав у перегляді цього рішення, оскільки обставини, зазначені в позовній заяві з цього питання, повністю знайшли своє підтвердження під час дослідження доказів, доданих позивачем до своєї позовної заяви. Будь-яких заперечень з цього приводу представниками відповідача не було наведено ані у відзиву на позовну заяву, ані під час судового розгляду.

24 листопада 2020 року представник відповідач, адвокат Шкардун М.В. подала до суду відзив на позовну заяву, у якому проти задоволення позову заперечує, посилаючись на те, що начальник Управління Броварської міськради ОСОБА_2 діяв у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією України, законами у сфері містобудівної діяльності та КУпАП.

На підставі розпорядження щодо повторного автоматизованого розподілу судової справи № 1120 від 08 грудня 2020 року, протоколом повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями матеріали адміністративного позову передані на розгляд судді Радзівіл А.Г. у зв`язку із звільненням у відставку судді ОСОБА_3 01 грудня 2020 року.

23 грудня 2020 року ухвалою судді Броварського міськрайонного суду Київської області Радзівіл А.Г. справа прийнята до свого провадження.

Позивач ОСОБА_1 , будучи повідомленою про дату, час і місце розгляду справи, безпосередньо у судовому засіданні участі не брала, але забезпечила участь свого представника.

Представник позивача, адвокат Якубов Я.Е. у судовому засіданні позов підтримав, надав пояснення, аналогічні викладеному у позовній заяві позивача, просив суд задовольнити позов.

Відповідач - начальник Управління Броварської міськради Мельниченко Б.М., будучи повідомленим про дату, час і місце розгляду справи, безпосередньо у судовому засіданні участі не брав, але забезпечив участь свого представника.

Представник відповідача Мовчан В.Л. заперечувала проти задоволення позову, заперечення надала аналогічні змісту поданого відзиву.

Суд, вислухавши позивача, представника відповідача, повно та всебічно з`ясувавши обставини у справі, дослідивши надані докази, вважає, що позов підлягає задоволенню.

Відповідно до ст. 252 КУпАП орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом та правосвідомістю.

Органи державної влади, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України (ч. 2 ст. 19 Конституції України).

Відповідно до ст. 7 КАС України про адміністративні правопорушення ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом.

21 лютого 2019 року Управлінням інспекції та контролю Броварської міської ради Київської області видано припис № С-2102/1 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, яким вимагається зупинити експлуатацію чотирьохповерхового житлового будинку за адресою АДРЕСА_1 , що використовується (експлуатується) під готель.

04 червня 2019 року до Броварської міської ради Київської області надійшло звернення громадянки ОСОБА_4 щодо законності роботи Готелю 7/24 за зазначеною адресою.

21 червня 2019 року на адресу позивача відповідачем направлено повідомлення за вих. № 2106/2 від 21.06.2019 року, в якому повідомляється про необхідність бути присутнім 04 липня 2019 року об 11:00 год. на об`єкті будівництва для проведення перевірки. Докази про вручення позивачу такого повідомлення у матеріалах справи відсутні.

27 червня 2019 року Управлінням інспекції та контролю Броварської міської ради Київської області видано направлення № 65/19 для проведення планового (позапланового) заходу. Строк дії направлення з 27.06. до 11.07. 2019 року.

04 липня 2019 року Управлінням інспекції та контролю Броварської міської ради Київської області направлено на адресу позивача повідомлення за вих. № 0407/2 про необхідність бути присутнім 11 липня 2019 року о 15:00 год. на об`єкті будівництва для проведення перевірки. Докази про вручення позивачу такого повідомлення у матеріалах справи також відсутні.

11 липня 2019 року відповідачем - начальником Управління Броварської міської ради Мельниченком Б.В. за результатами перевірки дотримання суб`єктами містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил на зазначеному об`єкті Готель 7/24 складені та підписані такі документи:

1) акт щодо виявлених порушень;

2) припис № С-1107/1 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, відповідно до якого відповідач вимагав від позивача усунути виявлені порушення у сфері містобудівної діяльності до 10.08.2019 року.

3) протокол № Л-А-1107/1 про адміністративне правопорушення на позивача ОСОБА_1 за невиконання приписів Управління інспекції та контролю Броварської міської ради Київської області № С-2102/1 та № С-2102/2 від 21.02.2019 року.

У вищевказаних документах Управління зазначено, що від їх отримання ОСОБА_1 відмовилася.

Відповідачем додано до матеріалів справи докази направлення на адресу позивача зазначених акту, припису та протоколу, але докази про отримання позивачем цих документів у матеріалах справи відсутні.

24 липня 2019 року начальником Управління інспекції та контролю Броварської міської ради Київської області винесено постанову № А-2407/1 у справі про адміністративне правопорушення, якою позивача ОСОБА_1 визнано винною у вчиненні адміністративних правопорушень, передбачених ст.ст. ст. 96 ч. 1, 188-42 ч.1 КУпАП, та накладено на нею адміністративне стягнення у вигляді штрафу у розмірі 5100 (п`ять тисяч сто) гривень. Зі змісту постанови вбачається, що при розгляді справи про адміністративне правопорушення позивач не була присутня.

Із цієї постанови слідує, що позивача ОСОБА_1 визнано винною у тому, що вона станом на день розгляду справи не виконала вимоги приписів Управління інспекції та контролю Броварської міської радивід 21.02.2019 року № С-2102/1, С-2102/2.

З метою примусового виконання цієї постанови відповідача у Броварському міськрайонному відділі державної виконавчої служби ГУТУЮ у Київській області 29.07.2019 року відкрито виконавче провадження № 62660354 (державний виконавець Лопатинська Н.О.).

З аналізу законодавства України у сфері містобудівної діяльності станом на момент прийняття відповідачем спірного рішення вбачається наступне.

Відповідно до ч.1 ст.41 Закону України Про регулювання містобудівної діяльності » державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, на об`єктах будівництва у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Підставами для проведення позапланової перевірки є: зокрема, звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності.

Відповідно до ч.2 ст.41 цього самого Закону орган державного архітектурно-будівельного контролю розглядає справи про адміністративні правопорушення та справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

При цьому посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право, зокрема:

1) безперешкодного доступу до місць будівництва об`єктів та до об`єктів, що підлягають обов`язковому обстеженню;

2) складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону;

3) у разі виявлення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, містобудівних умов та обмежень, затвердженого проекту або будівельного паспорта забудови земельної ділянки видавати обов`язкові для виконання приписи щодо, зокрема, усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил; б) зупинення підготовчих та будівельних робіт;

4) здійснювати фіксування процесу проведення перевірки з використанням фото-, аудіо- та відеотехніки.

Постановою Кабінету міністрів України № 553 від 23.05.2011 року затверджено Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, який визначає процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Згідно п. 5 цього Порядку державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Відповідно до частини 2 статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені - Конституцією та законами України.

Отже, аналізуючи наведені норми закону, що регулює дані правовідносини, і надані докази у їх сукупності, слід визнати, що відповідач є уповноваженою особою для здійснення архітектурно-будівельного контролю та має усі повноваження розглядати справи про адміністративні правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Однак, оцінивши досліджені у судовому засіданні докази в їх сукупності, враховуючи, що будь-яких доказів на підтвердження належного розгляду відповідачем - начальником Управління інспекції та контролю Броварської міської радиМельниченком Б.М. справи про притягнення позивача ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності не надано, суд дійшов висновку, що позов позивача про скасування постанови відповідача в справі про адміністративне правопорушення № А-2407/1 від 24.07.2019 року підлягає задоволенню, а справа про адміністративне правопорушення стосовно неї підлягає закриттю.

Так, ч. 1 ст. 268 КУпАП передбачає, що особа, яка притягається до адміністративної відповідальності має право: знайомитися з матеріалами справи, давати пояснення, подавати докази, заявляти клопотання; при розгляді справи користуватися юридичною допомогою адвоката, іншого фахівця у галузі права, який за законом має право на надання правової допомоги особисто чи за дорученням юридичної особи, виступати рідною мовою і користуватися послугами перекладача, якщо не володіє мовою, якою ведеться провадження; оскаржити постанову по справі. Справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Згідно із ч. 1 ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Відповідно до положень ч. 1 ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису.

Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених ст.255 цього Кодексу (ч.2 ст.251 КУпАП).

За змістом ст.252 КУпАП орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

У ч.1 ст.2 КАС України встановлено, що завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Згідно із ч.1 ст.9, ч.1 ст.77 КАС України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Відповідно до ч.2 ст.77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. Виходячи з наведеного, саме суб`єкт владних повноважень зобов`язаний довести, що він діяв у межах, установлених законом, відповідно до повноважень та у спосіб, що визначені законом.

За змістом положень ст.280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

У ст.72 КАС України визначено, що доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

Згідно із ч.1 ст.246 КУпАП порядок провадження в справах про адміністративні правопорушення в органах (посадовими особами), уповноважених розглядати справи про адміністративні правопорушення, визначається цим Кодексом та іншими законами України.

Стороною відповідача на спростування доводів позивача щодо неналежного оформлення протоколу про адміністративне правопорушення та розгляду справи про її притягнення до адміністративної відповідальності у відзиві зазначено, що факт вчинення ОСОБА_1 інкримінованих їй адміністративних правопорушень зафіксовано у відповідних документах відповідача, а процедура винесення постанови про притягнення її до адміністративної відповідальності повністю відповідає вимогам діючого законодавства.

Суд вважає, що відповідачем не доведено обставину, яка має значення для цієї справи, а саме одержання позивачем належно оформленого протоколу № С-1107/1 від 11.07.2019 року про вчинення нею адміністративних правопорушень, передбачених ст.ст. 96 ч.1, 188-42 ч.1 КУпАП.

Мотивуючи доведеність цієї обставини, сторона відповідача обмежилася лише зазначенням факту направлення на адресу позивача одного примірника цього протоколу рекомендованим листом, на підтвердження якого надала квитанцію поштового відділення зі штрихкодовим ідентифікатором 490.

Цей довід сторони відповідача не ґрунтується на вимогах діючого законодавства, тому не може бути прийнято судом як належний доказ правомірності дій відповідача.

Діюче законодавство про адміністративне правопорушення не передбачає направлення протоколу про адміністративне правопорушення поштою, ч.2 ст.254 КУпАП встановлює лише один спосіб вручення протоколу про адміністративне правопорушення - під розписку особі, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Частина 2 ст.256 КУпАП вимагає, щоб протокол про адміністративне правопорушення було підписано як особою, яка його склала, так і особою, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Зі змісту ст.279 КУпАП слідує, що предметом розгляду у справах про адміністративне правопорушення може бути лише належно складений та вручений правопорушнику протокол про адміністративне правопорушення.

Судом встановлено, що протокол № С-1107/1 від 11.07.2019 року не було вручено позивачу у встановленому законодавством порядку. Зі змісту цього протоколу слідує, що позивач начебто відмовилася від підписання цього протоколу, у зв`язку з чим невизначена особа зробила відповідну відмітку про це. Але безпосередньо у судовому засіданні встановлено, що доведеність цієї обставини викликає сумніви.

Так, цей протокол представляє собою набраний на комп`ютері текст, який було надруковано на принтері. Представник відповідача у судовому засіданні визнав, що цих пристроїв на місці запланованої перевірки не було, а набір цих текстів і їх надрукування мали місце на робочому місці особи, яка склала цей протокол, де у цей час позивача точно не було, її для підписання вже готового протоколу не було запрошено. За таких обставин, у чому полягала відмова позивача від підписання цього протоколу, представники відповідача ані у судовому засіданні, ані у своєму відзиві пояснити не змогли, що розцінюється судом як ненадання позивачу цього протоколу для підписання та отримання.

Між тим, відповідно до положень ч.3 ст.256 КУпАП особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, має право подати пояснення і зауваження щодо змісту протоколу, які додаються до протоколу, а також викласти мотиви свого відмовлення від його підписання. Судовий процес у цій справі показав, що у цьому праві позивача незаконно було суттєве обмежено.

Щодо забезпечення процесуальних прав позивача при притягненні її до адміністративної відповідальності суд зазначає наступне.

Відповідно до ст. 277-2 КУпАП особи, які беруть участь у провадженні по справі про адміністративні правопорушення, про дату і місце розгляду справи повідомляються завчасно.

Ст.278 КУпАП зобов`язує орган чи посадову особу при підготовці до розгляду справи про адміністративне правопорушення серед інших обов`язково вирішити такі питання:

- чи правильно складено протокол та інші матеріали справи про адміністративне правопорушення;

- чи сповіщено осіб, які беруть участь у розгляді справи, про час і місце її розгляду.

Перевірка судом дотримання відповідачем цих вимог закону показала, що правильність складення протоколу про адміністративне правопорушення та інших матеріалів справи не було предметом розгляду відповідача, натомість була спроба вручити позивачу цей протокол в непередбачений законодавством спосіб: шляхом направлення його позивачу поштою 12.07.2019 року, про що вказано в самому протоколі із зазначенням штрихкодового ідентифікатору поштового відправлення, який відповідає зазначеному штрихкоду у фіскальному чеці поштового відділення.

Разом з тим, відповідачем суду не надано безспірних доказів отримання позивачем складеного щодо нього протоколу від 11.07.2019 року до дня його розгляду, тобто 24.07.2019 року. Позивач заперечує факт отримання цього протоколу до 24.07.2019 року у будь-який спосіб, а представник відповідача у судовому засіданні не заперечила цю обставину.

Таким чином, станом на призначений час розгляду справи про притягнення позивача до адміністративної відповідальності 24.07.2019 року відповідач не мав підтвердження щодо отримання позивачем копії чи одного примірника цього протоколу, або підтвердження про надходження відправленої їй рекомендованої кореспонденції, або відмови чи іншого ухилення позивача від її отримання, тому суд дійшов висновку, що в день розгляду справи про адміністративне правопорушення щодо позивача 24.07.2019 року відповідачем не було належним чином з`ясовано питання завчасного повідомлення позивача про розгляд протоколу щодо нього, тобто не було виконано належним чином вимоги ст.ст.277-2 та 278 КУпАП.

За таких обставин, суд вважає, що у даному випадку не було реально забезпечено право позивача як особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, на завчасне і належне повідомлення про розгляд справи щодо неї, що служить правовою підставою для скасування оскаржуваної неї постанови від 24.07.2019 року.

Будь-яких доказів на спростування підстав поданого позивачем позову стороною відповідача суду не надано.

Отже, суд не погоджується з доводами сторони відповідача про те, що протокол про вчинення адміністративного правопорушення позивач отримала завчасно; про дату, час і місце розгляду цього протоколу її було повідомлено належним чином, а справу про притягнення позивача до адміністративної відповідальності розглянуто у спосіб, передбачений законом.

Верховний Суд у своїй постанові від 18.02.2020 року у справі № 524/9827/16-а вказав що, не надавши змоги реалізувати своє право на отримання правової допомоги, уповноважена особа порушила права особи, яка притягується до адміністративної відповідальністю, чим порушила порядок розгляду справи про адміністративне правопорушення, що є підставою для скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення.

Відповідно до ч. 5 ст. 242 КАС України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладених у постановах Верховного Суду.

За змістом ст.245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Відповідно до вимог п.1 ч.1 ст.247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю у зв`язку з відсутністю події або складу адміністративного правопорушення.

Згідно із п.3 ч.3 ст.286 КАС України за наслідками розгляду справи з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності місцевий загальний суд як адміністративний має право скасувати рішення суб`єкта владних повноважень і закрити справу про адміністративне правопорушення.

Справа про адміністративне правопорушення щодо позивача ОСОБА_1 підлягає закриттю з таких підстав:

Ч.1 ст.96 КУпАП, за якою позивача ОСОБА_1 оскаржуваною постановою відповідача визнано винною, передбачає адміністративну відповідальність за порушення вимог законодавства, будівельних норм, стандартів і правил та затверджених проектних рішень під час нового будівництва, реконструкції, реставрації, капітального ремонту об`єктів чи споруд. Зі змісту цієї постанови чітко не випливає, які саме дії, передбачені ч.1 ст.96 КУпАП ставилися позивачу ОСОБА_1 в провину: нове будівництво, реконструкція, реставрація чи капітальний ремонт об`єктів чи споруд, а також час вчинення цього правопорушення, оскільки ці обставини мають суттєве значення для правильного вирішення справи.

Ч.1 ст.188-42 КУпАП, за якою позивача ОСОБА_1 оскаржуваною постановою відповідача теж визнано винною, передбачає адміністративну відповідальність за невиконання законних вимог (приписів) посадових осіб органів державно-будівельного контролю. За цією нормою права позивача ОСОБА_1 визнано винною у тому, що вона не виконала вимоги приписів відповідача як посадової особи органу державно-будівельного контролю № С-2102/1 та № С-2102/2 від 21.02.2019 року.

У матеріалах справи є додана до відзиву на позовну заяву копія припису № С-2102/1 від 21.02.2019 року, з якої слідує, що позивач ОСОБА_1 мала усунути зазначені у п.1 цього припису порушення до 20.04.2019 року.

Відповідно до ч.1 ст.38 КУпАП адміністративне стягнення може бути накладено не пізніш як через два місяці з дня вчинення правопорушення, а при триваючому правопорушенні - не пізніш як через два місяці з дня його виявлення, за винятком випадків, коли справи про адміністративні правопорушення відповідно до цього Кодексу підвідомчі суду (судді).

Суд вважає, що у будь-якому випадку станом на день прийняття відповідачем оскаржуваної постанови 24.07.2019 року строк притягнення позивача ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за цією статтею КУпАП закінчився, що відповідно до п.7 ст.247 КУпАП мало наслідком закриття провадження в справі про адміністративне правопорушення.

Суд також зазначає, що відповідачем суду не надано оригінал чи копію припису № С-2102/2 від 21.02.2019 року, про який йдеться в оскаржуваній постанові, у зв`язку з чим суд позбавлений можливості дослідити його та дати йому належну правову оцінку.

Крім того, в акті Управління інспекції та контролю Броварської міської ради Київської області від 11.07.2019 року, складеного за результатами проведення планового (позапланового) заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності зазначено, що від заповнення певної його частини, його підписання та отримання одного його примірника відмовилась не лише позивач ОСОБА_1 , але і інша особа - ОСОБА_5 , який, судячи зі змісту цього акту, є співзамовником об`єкта будівництва.

Надані представником позивача у судовому засіданні докази, які були досліджені судом, ставлять під сумнів достовірність зазначених в них суттєвих обставин.

Так, зі змісту відповіді Головного центру спеціальної інформації Державної прикордонної служби України № 91/Г-4908 від 19.04.2021 року вбачається, що у період з 30.06.2019 року по 08.08.2019 року ОСОБА_5 знаходився за межами України, а тому, фізично не міг бути присутній під час складання цього акту та намагання його вручити. Зазначена відповідь також спростовує надану відповідачем фотофіксацію присутності ОСОБА_5 при проведенні перевірки 11.07.2019 року.

Ця обставина також встановлена рішенням Броварського міськрайонного суду Київської області в адміністративній справі № 361/6001/20 за позовом ОСОБА_5 до начальника Управління інспекції та контролю Броварської міської ради Київської області Мельниченка Богдана Миколайовича про визнання протиправною та скасування постанови в справі про притягнення його до адміністративної відповідальності за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, копію якого було досліджено у судовому засіданні.

З огляду на наведене суд дійшов висновку про скасування оскаржуваної постанови відповідача та закриття провадження у справі про адміністративне правопорушення № А-2407/1 від 24.07.2019 року щодо позивача ОСОБА_1 .

Керуючись ст.ст. 2, 5, 6, 9, 72, 73, 77, 90, 242-246, 286 КАС України, суд -

В И Р І Ш И В :

Позов задовольнити.

Визнати протиправною та скасувати постанову начальника управління інспекції та контролю Броварської міської ради Київської області Мельниченка Б.М. № А-2407/1 від 24.07.2019 року про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за вчинення адміністративних правопорушень, передбачених ст.ст. 96 ч.1, 188-42 ч.1 КУпАП, та накладення на нею штрафу у розмірі 5100 грн. 00 коп., а справу про адміністративне правопорушення закрити за відсутністю в її діях складу адміністративного правопорушення.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана протягом десяти днів з дня його проголошення до Шостого апеляційного адміністративного суду через Броварський міськрайонний суд Київської області.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Суддя Радзівіл А.Г.