Справа № 620/6501/20
Суддя: Глущенко Яна Борисівна
Дата ухвалення: 2021-09-15 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 620/6501/20 Суддя (судді) першої інстанції: Непочатих В.О.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 вересня 2021 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

головуючого судді-доповідача Глущенко Я.Б.,

суддів Пилипенко О.Є., Черпіцької Л.Т.,

секретаря Строяновської О.В.,

розглянувши у письмовому провадженні справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Хальтфрайзен Груп» до Північної митниці Держмитслужби про визнання протиправними та скасування рішення і картки відмови, за апеляційною скаргою Північної митниці Держмитслужби на рішення Чернігівського окружного адміністративного суду від 13 травня 2021 року, -

В С Т А Н О В И В:

У грудні 2020 року Товариство з обмеженою відповідальністю «Хальтфрайзен Груп» (далі - позивач, ТОВ «Хальтфрайзен Груп») звернулось у суд з позовом до Північної митниці Держмитслужби про визнання протиправними та скасування рішення про коригування митної вартості від 29 липня 2020 року та картки відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні, випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення від 29 липня 2020 року.

Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 13 травня 2021 року позов задоволено.

Не погоджуючись із рішенням суду, Північна митниця Держмитслужби подала апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, просить його скасувати та прийняти нове рішення, яким в задоволенні позову відмовити.

В обґрунтування вимог скарги апелянт зазначає, зокрема те, що підставами невизнання заявленої позивачем митної вартості стало ненадання усіх документів, які передбачені частиною 2 статті 53 Митного кодексу України та наявність сумнівів щодо заявленої митної вартості товару. Позивачем не надано можливості впевнитись в достовірності заявлених у декларації відомостей, а тому метод визначення митної вартості товарів за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються, не застосовується. Також зауважує, що митниця має повноваження витребувати додаткові документи для перевірки правильності зазначеної митної вартості товару, за наявності підстав для сумніву в митній оцінці товару, який переміщується через митний кордон. Окрім того, звертає увагу на порушення судом першої інстанції процесуального права в частині розміру судового збору, що підлягає стягненню з відповідача на користь позивача.

У відзиві на апеляційну скаргу позивач наголошує, що ним було надано всі необхідні документи для підтвердження заявлених відомостей про митну вартість товару за ціною договору, будь-які підстави для відмови у митному оформленні товару відсутні.

Розгляд справи здійснюється у порядку письмового провадження на підставі пункта 2 частини 1 статті 311 Кодексу адміністративного судочинства України.

Заслухавши суддю-доповідача, дослідивши матеріали справи та доводи скарги, колегія суддів уважає, що апеляційна скарга підлягає частковому задоволенню, а рішення суду - скасуванню в частині, з таких підстав.

Судом установлено, що 18 грудня 2019 року між ТОВ «Хальтфрайзен Груп» та Henan Zoomline Machinery Co., LTD укладено контракт № ZJSGS20191115, згідно якого позивачем було придбано обладнання: стаціонарний асфальтний завод безперервного типу з продуктивністю 40тн/ч ZAP-C40.

Згідно пункта 4.1 контракта № ZJSGS20191115 від 18 грудня 2019 року умови відвантаження визначаються відповідно до загальних положень міжнародної торгівлі 2010 року і міжнародними правилами - CIF Україна - Порт Одеса. Допускаються часткові відвантаження і перевантаження. Відповідно до пункта 2.1 контракта ціна товара визначена в сумі 44550 USD.

У розділі 3 контракта вказано, що платіж здійснюється в доларах США. Сума в валюті 44550 USD. Т/Т: 70% передоплати, 30% перед відвантаженням в контейнер на заводі. Всі витрати по розвантаженню і монтажу обладнання в місці поставки несе покупець (пункт 4.3 контракта).

З метою здійснення митного оформлення вказаного товару та підтвердження його митної вартості, особою, що здійснює декларування, була подана митна декларація ІМ 40 ДЕ № UA102150/2020/222586.

Серед товарів, задекларованих у даній митній декларації, значиться Товар № 1 - «стаціонарний новий барабанний асфальтний завод-машина для непереривного змішування мінеральних речовин з бітумом модель ZAP-C40 (далі - стаціонарний асфальтний завод- машина ZAP-C40) - 1шт; потужністю - 83 кВт, продуктивністю - 40 т/год, який складається з: системи для зберігання та подачі інертних матеріалів; сушильного барабана та системи горіння; системи пиловидалення; системи для зберігання та подачі бітума; системи для зберігання та подачі порошку; системи зважування; бункера для зберігання готової суміші під змішувачем; системи контролю; системи для зберігання та подачі палива.

Призначення - використовується для виробництва асфальтобетонної суміші, яка потрібна для укладки асфальтних доріг. Поставляється у розібраному стані для зручності транспортування. Дата виготовлення 2020 рік, торговельна марка - ZOOMLINE. Виробник - HENAN ZOOMLINE MACHINERY CO., LTD. Країна виробництва - CN».

Також вказана митна декларація містить задекларовану вартість інших товарів (комплектуючих стаціонарного асфальтного заводу-машина ZAP-40), а саме: вартість кондиціонера у сумі 260 USD та вартість принтера - 50 USD.

При цьому, особою уповноваженою на декларування - задекларовано ціну Товару № 1, - стаціонарного асфальтного заводу-машини ZAP-C40 на рівні 44240 USD.

Згідно рахунка-фактури (інвойс) № ZJ20200521 від 21 травня 2020 року загальна вартість товару за контрактом № ZJSGS20191115 від 18 грудня 2019 року (у т.ч. за кондиціонер та принтер) становить 44550 USD.

Ураховуючи, що стаціонарний асфальтний завод-машина ZAP-C40 поставлявся у розібраному стані, то розмитнення кондиціонеру та принтеру здійснювалось окремо за рахунками-фактурами (інвойсами): № ZJ20200521 від 21 травня 2020 року на принтер вартістю 50 USD; № ZJ20200521 від 21.05.2020 на кондиціонер вартістю 260 USD.

Для підтвердження митної вартості товара позивач надав відповідачу перелік документів, а саме: пакувальний лист № ZJ20200521 від 21 травня 2020 року; пакувальний лист інвойс № ZJ20200521 від 21.05.2020, пакувальний лист інвойс № ZJ20200521 від 21 травня 2020 року; рахунок-проформа № ZJSGS20191115 від 27 грудня 2019 року; рахунок-фактура (інвойс) № ZJ20200521 від 21 травня 2020 року; коносамент № ZIMUQIN5600865 від 24 травня 2020 року; автотранспортні накладні від 17 липня 2020 року № 272/1, № 272/2, № 272/3; навантажувальний документ № 272 від 17 липня 2020 року; сертифікат про походження товара форми А № G30002 від 12 червня 2020 року; платіжні доручення (банківські платіжні документи, що стосуються товару) від 10 січня 2020 року № 2 та від 29 квітня 2020 року № 3; доповнення (додаток) до зовнішньоекономічного договору (контракту) № 1 від 18 грудня 2019 року; зовнішньоекономічний договір (контракт) купівлі-продажу № ZJSGS20191115 від 18 грудня 2019 року; договір про надання послуг митного брокера № Б/і 0/2020 від 22 липня 2020 року; акт про проведення фізичного огляду товарів та інших предметів № б/н від 27 липня 2020 року; лист відправника № ZJ20200521 від 20 липня 2020 року; звіт про зважування № 1, № 2, № 3 от 20 липня 2020 року; схема збірки від 21 липня 2020 року; технічний паспорт від 21 липня 2020 року; копію митної декларації країни відправлення № 00373353 від 22 травня 2020 року.

Також позивачем було додатково надано копії документів, а саме: оборотно-сальдової відомості по рахунку: 632; висновку експертного, товарознавчого дослідження щодо визначення вартості товара від 28 липня 2020 року № И-2077; страхового полісу № 02; листа ТОВ «ХАЛЬТФРАЙЗЕН ГРУП» від 29 липня 2020 року № 07.

Однак, відповідач прийняв рішення про коригування митної вартості товарів № UA102000/2020/000085/2 від 29 липня 2020 року, згідно якого митним органом визначено митну вартість товару 83900 USD (80000 USD + вартість фрахту та страхування 3900 USD).

У графі 33 вказаного рішення зазначено, що в порядку контролю правильності визначення митної вартості товара здійснено перевірку достовірності інформації, що наведена в поданих до митного оформлення документах, та встановлено: що платіжні доручення від 10 січня 2020 року № 2 та 29 квітня 2020 року № 3, що надані до митного оформлення, не містять жодної відмітки банка (штамп/печатка, підписи або EЦП), які підтверджували б факт здійсненої фінансової операції (сплати коштів за придбаний товар) та відсутні будь-які відомості про банківську установу одержувача коштів; у пакувальному листі вказано інший інвойс (від 21 травня 2019 року № ZJ20200521) ніж той, що надається до митного оформлення; згідно товаросупровідних документів поставка товара здійснюється на умовах CIF, якими передбачено страхування вантажу продавцем, але будь-які страхові документи до митного оформлення надано не було; митна декларація країни відправлення від 24 травня 2020 року № 00373353 не завірена жодною печаткою митних органів країни відправлення, хоча згідно пункта 4.4 розділа 4 «Умови поставки» контракта з відвантаженим товаром відправляється й пакет документів, серед яких є митна декларація, завірена печаткою митних органів; згідно даної митної декларації здійснюється поставка «стаціонарного асфальтного заводу марки ZAP-4», що не відповідає моделі заводу, вказаній в товаросупровідних документах, наданих до митного оформлення - «ZAP-C40»; за результатами аналізу цінових пропозицій торговельного майданчика made-in-china.com щодо рівня цін на подібні товари встановлено, що цінова пропозиція виробника HENAN ZOOMLINE МАСHINERY.CO., LTD на «стаціонарний асфальтний завод моделі «ZAP-C40» продуктивністю в 40t/h yf умовах FOB становить 80000-90000 USD, що значно вище вартості товару, вказаній у товаросупровідних документах; згідно цінової бази даних ЄАІС ДМСУ вартість подібного асфальтного заводу з виробничою потужністю в 20t/h значно вище за вартість оцінюваного асфальтного заводу з виробничою потужністю 40t/h; оборотно-сальдова відомість по рахунку 632 за період з 01 січня 2020 року по 29 липня 2020 року відображає розрахунки з HENAN ZOOMLINE МАСHINERY.CO., LTD за іншим договором; у висновку експертного, товарознавчого дослідження щодо визначення вартості товара від 28 липня 2020 року № И-2077 експертом наводиться цінова пропозиція на «mini asphalt mixer machine «ZAP-C40». Згідно товаросупровідних документів оцінюваний асфальтний завод не є «mini».

Митну вартість товара скориговано відповідно до наявної у митного органа цінової інформації інтернет-ресурсу made-in-china.com, а саме цінової пропозиції виробника на «стаціонарний асфальтний завод моделі «ZAP-C40» з виробничою потужністю 40t/h, із застосуванням резервного методу визначення митної вартості, із розрахунку 83900 USD (80000 USD + вартість фрахту та страхування 3900 USD згідно МД країни відправлення від 24 травня 2020 року № 00373353).

Коригування митної вартості слугувало підставою для видання картки відмови у прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA102150/2020/00038.

Не погоджуючись з рішеннями митного органу, позивач звернувся з позовом до суду.

Постановляючи рішення про задоволення позову, суд першої інстанції виходив з того, що декларант подав всі документи, передбачені частиною 2 статті 53 Митного кодексу України, які ідентифікували товар, що ввозився на митну територію України, та містили повні й достовірні дані, що підтверджували задекларовану за основним методом (за ціною договору) митну вартість.

Колегія суддів з таким висновку суду погоджується.

Порядок визначення митної вартості імпортованих товарів та правила її декларування, а також правовідносини з приводу митного контролю та митного оформлення товарів, транспортних засобів комерційного призначення, що переміщуються через митний кордон України встановлює та регулює Митний кодекс України (далі - МК України).

Відповідно до частини 1 статті 246 МК України, метою митного оформлення є забезпечення дотримання встановленого законодавством України порядку переміщення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України, а також забезпечення статистичного обліку ввезення на митну територію України, вивезення за її межі і транзиту через її територію товарів.

Згідно із статтею 248 МК України митне оформлення розпочинається з моменту подання органу доходів і зборів декларантом або уповноваженою ним особою митної декларації або документа, який відповідно до законодавства її замінює, та документів, необхідних для митного оформлення, а в разі електронного декларування - з моменту отримання органом доходів і зборів від декларанта або уповноваженої ним особи електронної митної декларації або електронного документа, який відповідно до законодавства замінює митну декларацію.

Декларування здійснюється шляхом заявлення за встановленою формою (письмовою, усною, шляхом вчинення дій) точних відомостей про товари, мету їх переміщення через митний кордон України, а також відомостей, необхідних для здійснення їх митного контролю та митного оформлення, зокрема, код товару згідно з УКТ ЗЕД; фактурна вартість товарів; митна вартість товарів та метод її визначення; суми митних платежів; спосіб забезпечення сплати митних платежів (у разі застосування заходів гарантування їх сплати) (стаття 257МК України).

Частиною 7 статті 257 МК України передбачено, що перелік відомостей, що підлягають внесенню до митних декларацій, обмежується лише тими відомостями, які є необхідними для цілей справляння митних платежів, формування митної статистики, а також для забезпечення додержання вимог цього Кодексу та інших законодавчих актів.

Митне оформлення товарів, транспортних засобів комерційного призначення здійснюється органами доходів і зборів на підставі митної декларації, до якої декларантом залежно від митних формальностей, установлених цим Кодексом для митних режимів, та заявленої мети переміщення вносяться відомості, передбачені частиною восьмою вказаної статті, у тому числі відомості про найменування товару, код товару згідно з УКТ ЗЕД, фактурну вартість товарів, митну вартість товарів та метод її визначення.

Статтями 49 та 50 МК України визначено, що митною вартістю товарів, які переміщуються через митний кордон України, є вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

При цьому, ціна, що була фактично сплачена або підлягає сплаті, це загальна сума всіх платежів, які були здійснені або повинні бути здійснені покупцем оцінюваних товарів продавцю або на користь продавця через третіх осіб та/або на пов`язаних із продавцем осіб для виконання зобов`язань продавця (частина 5 статті 58 МК України).

Система визначення митної вартості товарів ґрунтується на загальних принципах митної оцінки, прийнятих у міжнародній практиці. Міжнародно-правовим стандартом, на який зорієнтоване українське митне законодавство, є угоди по застосуванню статті VII Генеральної угоди з тарифів і торгівлі 1994 року (ГААТ).

Згідно із частиною 2 статті VII ГААТ, оцінка імпортованого товару для митних цілей повинна ґрунтуватися на дійсній вартості імпортованого товару, на який розраховується мито, або подібного товару і не повинна ґрунтуватися на вартості товару національного походження чи на довільній або фіктивній вартості.

При визначенні митної вартості до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за оцінювані товари, додаються витрати (складові митної вартості), якщо вони не включалися до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті, за переліком, що визначений частиною 10 статті 58 МК України, серед яких, зокрема, витрати на транспортування оцінюваних товарів до аеропорту, порту або іншого місця ввезення на митну територію України, якщо такі платежі не включаються до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті.

Згідно зі статтею 51 МК України митна вартість товарів, що переміщуються через митний кордон України, визначається декларантом відповідно до норм цього Кодексу.

Відповідно до статті 52 МК України заявлення митної вартості товарів здійснюється декларантом або уповноваженою ним особою під час декларування товарів. При цьому, декларант або уповноважена ним особа, які заявляють митну вартість товару, зобов`язані: 1) заявляти митну вартість, визначену ними самостійно, у тому числі за результатами консультацій з органом доходів і зборів; 2) подавати органу доходів і зборів достовірні відомості про визначення митної вартості, які повинні базуватися на об`єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню; 3) нести всі додаткові витрати, пов`язані з коригуванням митної вартості або наданням органу доходів і зборів додаткової інформації.

За приписами статті 57 МК України, визначення митної вартості товарів, які ввозяться в Україну відповідно до митного режиму імпорту, здійснюється за такими методами: 1) основний - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції); 2) другорядні: а) за ціною договору щодо ідентичних товарів; б) за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів; в) на основі віднімання вартості; г) на основі додавання вартості (обчислена вартість); ґ) резервний. Основним методом визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є перший метод - за ціною договору (вартість операції). Кожний наступний метод застосовується лише у разі, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу відповідно до норм цього Кодексу.

Частиною 2 статті 54 МК України визначено, що контроль правильності визначення митної вартості товарів за основним методом - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту (вартість операції), здійснюється органом доходів і зборів шляхом перевірки розрахунку, здійсненого декларантом, за відсутності застережень щодо застосування цього методу, визначених у частині 1 статті 58 цього Кодексу.

Означеною правовою нормою передбачено, що метод визначення митної вартості за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, застосовується у разі, якщо, зокрема, щодо продажу оцінюваних товарів або їх ціни відсутні будь-які умови або застереження, які унеможливлюють визначення вартості цих товарів. Метод визначення митної вартості товарів за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються, не застосовується, якщо використані декларантом або уповноваженою ним особою відомості не підтверджені документально або не визначені кількісно і достовірні та/або відсутня хоча б одна із складових митної вартості, яка є обов`язковою при її обчисленні. У разі якщо митна вартість не може бути визначена за основним методом, застосовуються другорядні методи, зазначені у пункті 2 частини 1 статті 57 цього Кодексу.

За правилами пункта 1 частини 4 статті 54 МК України, орган доходів і зборів під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів зобов`язаний здійснювати контроль заявленої декларантом або уповноваженою ним особою митної вартості товарів шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості, наявності в поданих зазначеними особами документах усіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Орган доходів і зборів з метою здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів має право упевнюватися в достовірності або точності будь-якої заяви, документа чи розрахунку, поданих для цілей визначення митної вартості (пункт 1 частини 5 цієї правової норми).

Цією ж правовою нормою визначено, що у випадках, встановлених цим Кодексом, орган доходів і зборів наділений правом письмово запитувати від декларанта або уповноваженої ним особи встановлені статтею 53 цього Кодексу додаткові документи та відомості, якщо це необхідно для прийняття рішення про визнання заявленої митної вартості.

На підставі положень статті 52 МК України, одночасно з митною декларацією декларант подає органу доходів і зборів документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення.

Згідно частини 1 статті 53 МК України у випадках, передбачених цим Кодексом, одночасно з митною декларацією декларант подає органу доходів і зборів документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення.

У частині 2 цієї правової норми наведений перелік документів, які підтверджують митну вартість товарів.

Відповідно до частини 3 статті 53 МК України у разі якщо документи, зазначені у частині 2 цієї статті, містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу органу доходів і зборів зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) додаткові документи, перелік яких визначено у цій нормі.

За приписами частини 1 статті 54 МК України контроль правильності визначення митної вартості товарів здійснюється органом доходів і зборів під час проведення митного контролю і митного оформлення шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості.

З урахуванням положень наведених норм органи доходів і зборів, здійснюючи контроль за правильністю обчислення декларантом митної вартості товару, мають право витребувати додаткові документи не у всіх випадках, а лише в тих, які передбачені частиною 3 статті 54 МК України. Витребування додаткових документів на підтвердження задекларованої митної вартості може мати місце тільки у випадку наявності підстав для обґрунтованих сумнівів щодо достовірності поданих декларантом відомостей про митну вартість товару. Такі сумніви можуть бути зумовлені, зокрема неповнотою поданих документів для підтвердження заявленої митної вартості товару, невідповідністю характеристик товару, зазначених у поданих документах, результату митного огляду цього товару, порівнянням заявленої митної вартості з митною вартістю ідентичних або подібних товарів, митне оформлення яких уже здійснено.

Наявність у митного органу обґрунтованого сумніву у правильності визначення митної вартості є обов`язковою, оскільки з цією обставиною закон пов`язує можливість витребування додаткових документів у декларанта та надає митниці право вчиняти дії, спрямовані на визначення дійсної митної вартості товара.

Водночас, повноваження митниці витребувати додаткові документи, передбачені частиною 2 статті 53 МК України, обмежене документами, які є необхідними для усунення обґрунтованого сумніву щодо правильності заявленої декларантом митної вартості товару. Ненадання декларантом витребуваних митницею документів може бути підставою для визначення митної вартості за іншим, ніж обрав декларант, методом лише тоді, коли подані документи не підтверджують усі складові задекларованої митної вартості та/або є суперечливими чи такими, що у своїй сукупності не спростовують обґрунтований сумнів у достовірності наданої заявником інформації.

Згідно з положеннями статті 57 МК України визначення митної вартості товарів, які ввозяться в Україну відповідно до митного режиму імпорту, здійснюється за такими методами: 1) основний - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції); 2) другорядні: а) за ціною договору щодо ідентичних товарів; б) за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів; в) на основі віднімання вартості; г) на основі додавання вартості (обчислена вартість); ґ) резервний.

Основним методом визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є перший метод - за ціною договору (вартість операції).

Кожний наступний метод застосовується лише у разі, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу відповідно до норм цього Кодексу (частини 1- 3 статті 57 МК України).

Частиною 2 статті 58 МК України встановлено, що метод визначення митної вартості товарів за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються, не застосовується, якщо використані декларантом або уповноваженою ним особою відомості не підтверджені документально або не визначені кількісно і достовірні та/або відсутня хоча б одна із складових митної вартості, яка є обов`язковою при її обчисленні.

Як убачається із матеріалів справи, позивач надав відповідачу документи відповідно до частини 2 статті 53 МК України, які підтверджували всі складові задекларованої митної вартості товара, не мали розбіжностей та/або явних ознак підробки.

Колегія суддів погоджується з висновком місцевого суду, що надані позивачем документи, за відсутності обґрунтованих доводів з боку відповідача про зворотне, підтверджують задекларовану митну вартість за ціною договора.

Під час судового розгляду відповідач не навів доводів, які саме складові задекларованої митної вартості товара залишилися непідтвердженими, та не довів, чому з поданих декларантом документів неможливо встановити дані про ці складові та які саме документи декларант повинен був надати для встановлення показників задекларованої митної вартості. Крім того, документи, щодо яких є посилання в рішенні про коригування митної вартості, не входять до переліка документів, встановленого частиною 2 статті 53 МК, а відтак не є обов`язковими для пред`явлення разом з митною декларацією.

Що стосується посилання митного органу на те, що згідно митної декларації здійснюється поставка "стаціонарного асфальтного заводу марки ZAP-C4", що не відповідає моделі заводу, вказаній в товаросупровідних документах, наданих до митного оформлення, - "ZAP-C40", то колегія суддів зазначає, що в матеріалах справи наявний лист продавця Henan Zoomline Machinery Co., LTD за вих. № 04 від 06 жовтня 2020 року, згідно якого продавцем була допущена помилка в експортній декларації: насправді предметом договору є ZAP-C40, а не ZAP-C4.

Також, продавцем Henan Zoomline Machinery Co., LTD надано лист вих. № ER/ZJ20200521 від 20 липня 2020 року, в якому зазначено: "стаціонарний асфальтний завод безперервного типу з продуктивністю 40т/год, модель ZAP-C40, у транспортній накладній ZIMUQIN5600865 24/05/2020, який відправлено на ім`я: ТОВ "Хальтфрайзен Груп" було допущено помилку в документі: вага брутто 48400 кг. Просимо вважати правильним: вага брутто 33500 кг".

Щодо моніторингу митним органом цінової пропозиції торговельного майданчику made-in-chine.com щодо рівня цін на подібні товари, то колегія суддів звертає увагу на положення статей 627, 628 Цивільного кодексу України, згідно яких сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості.

Зміст договору становлять: умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства.

Відповідно статті 6 Закону України «Про зовнішньоекономічну діяльність» № 959-XII від 16 квітня 1991 року суб`єкти зовнішньоекономічної діяльності мають право укладати будь-які види зовнішньоекономічних договорів (контрактів), крім тих, які прямо та у виключній формі заборонені законами України.

Тобто, ціна договору, її зміна за умови погодження сторонами здійснюється ними шляхом укладання певного договору. При цьому, сторони вільні у визначенні умов договору, у зв`язку з чим у даному випадку відсутні обставини надання контрагентом спеціальних цін позивачу.

Як зазначив Верховний Суд у постанові від 22 травня 2018 року у справі № 826/3104/16, зниження продавцем товару його вартості не знаходиться в причинному зв`язку з коригуванням митної вартості до тих пір, поки митний орган не доведе, що ціна проданого товару, фактично, всупереч зміненим умовам контракту, залишилась незмінною.

Згідно правової позиції Верховного Суду України, висловленої в постановах від 29 травня 2012 року у справі №21-91а12, від 11 вересня 2012 року у справі № 21-262а12, від 30 червня 2015 року у справі № 814/283/14, за умови ненаведення митним органом доказів того, що документи, подані декларантом для митного оформлення товару є недостатніми чи такими, що у своїй сукупності викликають сумнів у достовірності наданої інформації, витребування цим органом переліку документів без зазначення обставин, які ці документи повинні підтвердити свідчить про протиправність рішення цього органу щодо застосування іншого, ніж основний метод визначення митної вартості. Такі сумніви можуть бути зумовлені неповнотою поданих документів для підтвердження заявленої митної вартості товарів, невідповідністю характеристик товарів, зазначених у поданих документах, митному огляду цих товарів, порівнянням рівня заявленої митної вартості товарів з рівнем митної вартості ідентичних або подібних товарів, митне оформлення яких уже здійснено, і таке інше.

Наявність у митного органу обґрунтованого сумніву у правильності визначення митної вартості є обов`язковою, оскільки з цією обставиною закон пов`язує можливість витребовування додаткових документів у декларанта та надає митниці право вчиняти наступні дії, спрямовані на визначення дійсної митної вартості товарів.

Колегія суддів також уважає, що у митного органа була реальна можливість перевірити (уточнити) задекларовану вартість імпортованого товару, оскільки надані позивачем документи містять відомості про продавця, його адресу та номер телефона, однак, відповідачем заходи щодо уточнення дійсної вартості імпортованого товару вжиті не були.

Окрім того, у рішенні про коригування митної вартості зазначено лише про неможливість застосування 2-5 методів визначення митної вартості у зв`язку з відсутністю цінової інформації на ідентичні та подібні товари та даних, на підставі яких можливе визначення митної вартості згідно з методами 4 та 5, що не дає підстав уважати таке рішення обґрунтованим та мотивованим у контексті норм пунктів 2, 4 частини другої статті 55 Митного кодексу України.

Аналогічна правова позиція викладена, зокрема, в постанові Верховного Суду від 02 квітня 2019 року у справі № 809/784/16.

Що стосується доводів митного органа з приводу розміра судового збора, що підлягає стягненню на користь позивача, то колегія суддів зазначає наступне.

Виходячи з інформації, зазначеної позивачем в митній декларації від 28 липня 2020 року № UA102150/2020/222586, сума митних платежів дорівнює 247 315, 76 грн. Згідно даних, зазначених позивачем у графі 45 митної декларації від 05 серпня 2020 року № UA102150/2020/222747, сума митних платежів становить 468 586, 55 грн. Різниця митних платежів виходить 220 688, 07 грн. Відтак, 1,5 % ціни позову складає 3 310, 32 грн.

Отже, зважаючи на те, що позивачем заявлені вимоги майнового та немайнового характера, за подання даного позову судовий збір підлягає сплаті у розмірі 5 412, 32 грн. (3 310, 32 + 2102).

Таким чином, суд першої інстанції дійшов помилкового висновку про стягнення з відповідача на користь позивача судовий збір у розмірі 5 794, 60 грн.

Відповідно до пункта 2 частини 1 статті 315 Кодексу адміністративного судочинства України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право скасувати судове рішення частково і ухвалити нове судове рішення у відповідній частині або змінити судове рішення.

За змістом частини 1 статті 317 Кодексу адміністративного судочинства України підставами для скасування судового рішення суду першої інстанції повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни рішення є: неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи; недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими; невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи; неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права.

З огляду на викладене, колегія суддів дійшла висновку, що судом першої інстанції при прийнятті рішення порушено норми процесуального права.

Керуючись статтями 33, 34, 243, 311, 317, 321, 322, 325, 328, 329, 331 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу Північної митниці Держмитслужби задовольнити частково.

Рішення Чернігівського окружного адміністративного суду від 13 травня 2021 року скасувати в частині стягнення за рахунок бюджетних асигнувань Північної митниці Держмитслужби на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "Хальтфрайзен Груп" судового збору в розмірі 5 794,60 грн.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Північної митниці Держмитслужби (просп. Перемоги, буд. 6, м. Чернігів, 14017, ) на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "Хальтфрайзен Груп" (вул. Курська, буд. 23, м. Чернігів, 14021, ) судовий збір в розмірі 5 412, 32 грн.

У решті рішення Чернігівського окружного адміністративного суду від 13 травня 2021 року залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з моменту прийняття та може бути оскаржена протягом тридцяти днів шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Головуючий суддя Я.Б. Глущенко

Судді О.Є. Пилипенко

Л.Т. Черпіцька