Справа № 340/1586/21
Суддя: Г.П. Казанчук
Дата ухвалення: 2021-09-15 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КІРОВОГРАДСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

15 вересня 2021 року м. Кропивницький Справа № 340/1586/21

Кіровоградський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Казанчук Г.П, розглянувши у порядку спрощеного позовного провадження заяву по адміністративній справі за позовом товариства з обмеженою відповідальністю «Металлмаш» до Державної податкової служби України в особі відокремленого підрозділу Головного управління ДПС у Кіровоградській про визнання протиправними та скасування рішень, а також зобов`язання вчинити дії, -

В С Т А Н О В И В:

ТОВ «Металлмаш» 07.04.2021 року звернулось до суду з позовною заявою, з урахуванням ухвали суду від 12.04.2021 року про роз`єднання позовних вимог (Т.2 а.с.239), в якій просить суд:

- визнати протиправним та скасувати Рішення Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних відокремленого підрозділу Державної податкової служби України Головного управління ДПС у Кіровоградській області про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника від 22.01.2021 р. за № 849;

- визнати протиправним та скасувати Рішення Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних відокремленого підрозділу Державної податкової служби України Головного управління ДПС у Кіровоградській області про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника від 11.02.2021 р. за № 2138;

- визнати протиправним та скасувати Рішення Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних відокремленого підрозділу Державної податкової служби України Головного управління ДПС у Кіровоградській області про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника від 18.03.2021 р. за № 3088;

- зобов`язати Державну податкову службу України виключити товариство з обмеженою відповідальністю Металлмаш () з Переліку ризикових платників податків, які відповідають критеріям ризиковості.

В обґрунтування вимог представник позивача зазначив, що оскаржувані рішення про відповідність платника податку на додану вартість ТОВ «Металлмаш» критеріям ризиковості платника податку є протиправними оскільки прийняті на підставі наявної у відповідача податкової інформації, зміст якої не конкретизовано, зокрема за запитом позивача до відповідача.

Ухвалою судді від 12.04.2021 року відкрито спрощене позовне провадження без виклику сторін, сторонам встановлено порядок та строки для виконання процесуальних дій (Т.2 а.с.239).

Представником ГУ ДПС у Кіровоградській області, що є відокремленим підрозділом Державної податкової служби України подано відзив на позов (Т.2 а.с.247-248), у якому позов не визнав. Стверджував про законність спірних рішень, посилаючись на те, що було складено узагальнену податкову інформацію від 21.12.2020 р. № 122-11-28-04-01-11/43683877, в якій було встановлено нереальність продажу позивачем ідентифікованого товару/послуг, оскільки у серпні 2020 р., згідно даних ЄРПН ТОВ «Металлмаш» отримувало податкові накладні на постачанні труб, запчастин, арматури, а у вказаному періоді складало податкові накладні на постачання желобів, планок, кришок, роликів, полу муфт, тощо, придбання яких було відсутнє. З огляду на ці обставини відповідач зробив висновок, що позивач здійснює нереальні господарські операції, а тому і відніс ТОВ «Металлмаш» до ризикових підприємств. Відтак, спірні рішення № 849 від 22.01.2021 р., № 2138 від 11.02.2021 р. та № 3088 від 18.03.2021 р. є правомірними, що в свою чергу є підставою для відмови в задоволенні позову ТОВ «Металлмаш».

Представником відповідача також до суду подані заява щодо розгляду справи в порядку загального позовного провадження з викликом сторін по справі. Дана заява обґрунтоване тим, що як на думку представника відповідача, дана справа є досить неоднозначна та є необхідність заслухати пояснення сторін по суті, адже позиції та пояснення різняться.

Надаючи правову оцінку заяві щодо розгляду справи в порядку загального позовного провадження з викликом сторін по справі, суд зазначає наступне.

Відповідно до частин 1-3 статті 12 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України) адміністративне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку позовного провадження (загального або спрощеного). Спрощене позовне провадження призначене для розгляду справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи. Загальне позовне провадження призначене для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні.

Згідно частини 1 статті 257 КАС України за правилами спрощеного позовного провадження розглядаються справи незначної складності.

Пунктом 20 частини 1 статті 4 КАС України визначено, що адміністративна справа незначної складності (малозначна справа) - адміністративна справа, у якій характер спірних правовідносин, предмет доказування та склад учасників тощо не вимагають проведення підготовчого провадження та (або) судового засідання для повного та всебічного встановлення її обставин.

Згідно частини 3 статті 257 КАС України при вирішенні питання про розгляд справи за правилами спрощеного або загального позовного провадження суд враховує: 1) значення справи для сторін; 2) обраний позивачем спосіб захисту; 3) категорію та складність справи; 4) обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначати експертизу, викликати свідків тощо; 5) кількість сторін та інших учасників справи; 6) чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес; 7) думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.

За правилами спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка справа, віднесена до юрисдикції адміністративного суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті (частина 2 статті 257 КАС України).

Відповідно до частини 4 статті 257 КАС України, за правилами спрощеного позовного провадження не можуть бути розглянуті справи у спорах:

1) щодо оскарження нормативно-правових актів, за винятком випадків, визначених цим Кодексом;

2) щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень, якщо позивачем також заявлено вимоги про відшкодування шкоди, заподіяної такими рішеннями, діями чи бездіяльністю, у сумі, що перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;

3) про примусове відчуження земельної ділянки, інших об`єктів нерухомого майна, що на ній розміщені, з мотивів суспільної необхідності;

4) щодо оскарження рішення суб`єкта владних повноважень, на підставі якого ним може бути заявлено вимогу про стягнення грошових коштів у сумі, що перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Зазначаючи про необхідність розгляду справи за правилами загального провадження, представник ГУ ДПС у кіровоградській області у заяві не зазначив, встановлення яких обставин у справі є неможливим шляхом аналізу письмових доказів і пояснень, а вимагає проведення судового засідання.

Водночас зміст заяви не дає підстав стверджувати, що повне та всебічне з`ясування усіх обставин у справі потребує проведення підготовчого засідання чи заслуховування пояснень сторін чи інших осіб.

Більш того, вимоги позивача не підпадають під визначення щодо розгляду справи за правилами загального позовного провадження, передбачених частиною 4 статті 12 КАС України.

Зокрема, вказаною вище нормою встановлено, що виключно за правилами загального позовного провадження розглядаються справи у спорах:

1) щодо оскарження нормативно-правових актів, за винятком випадків, визначених цим Кодексом;

2) щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень, якщо позивачем також заявлено вимоги про відшкодування шкоди, заподіяної такими рішеннями, діями чи бездіяльністю, у сумі, що перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;

3) про примусове відчуження земельної ділянки, інших об`єктів нерухомого майна, що на ній розміщені, з мотивів суспільної необхідності;

4) щодо оскарження рішення суб`єкта владних повноважень, на підставі якого ним може бути заявлено вимогу про стягнення грошових коштів у сумі, що перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;

5) щодо оскарження рішень Національної комісії з реабілітації у правовідносинах, що виникли на підставі Закону України "Про реабілітацію жертв репресій комуністичного тоталітарного режиму 1917-1991 років".

Згідно матеріалів справи суд убачає, що спір в цій справі не відноситься до вказаного переліку справ, які розглядаються за правилами загального позовного провадження. Доводи представника відповідача про необхідність розгляду справи в порядку загального позовного провадження є безпідставними та необґрунтованими.

Суд звертає увагу відповідача на те, що розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження здійснюється судом за правилами, встановленими цим Кодексом для розгляду справи за правилами загального позовного провадження, з особливостями, визначеними у цій главі (частина перша статті 262 КАС України) з усіма правами, наданими сторонам Кодексом адміністративного судочинства України та наведених додатково судом в ухвалі про відкриття провадження у справі.

Відповідачі не позбавлені права викладати свої аргументи, пояснення, міркування у відзиві на позовну заяву, запереченнях на відповідь на відзив, якщо така була подана, та подавати докази.

Також, положення КАС України гарантують права учасників справи безпосередньо знайомитись з матеріалами справи, зокрема і з аргументами іншої сторони та інших учасників та реагувати на ці аргументи відповідно до процесуального законодавства.

Відповідно до частини 8 статті 262 Кодексу адміністративного судочинства України при розгляді справи за правилами спрощеного позовного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи.

При цьому, суд зауважує, що згідно з частиною 2 статті 76 Кодексу адміністративного судочинства України питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Враховуючи вищевикладене, характер спірних правовідносин та предмет доказування у цій справі, суд вважає, що підстави для розгляду справи заяви представника відповідача необхідно відмовити.

Керуючись статтями 12, 248, 256 КАС України, суд, -

У Х В А Л И В:

Відмовити у задоволенні заяви представника відповідача про розгляд справи за правилами загального провадження.

Копію ухвали суду направити сторонам.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту її підписання суддею та окремому оскарженню не підлягає. Заперечення проти ухвали суду може бути включено до апеляційної чи касаційної скарги на рішення суду, прийняте за результатами розгляду справи.

Суддя Кіровоградського

окружного адміністративного суду Г.П. Казанчук