Справа № 932/2480/21
Суддя: Кошля А. О.
Дата ухвалення: 2021-09-07 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 932/2480/21
Провадження №2а/932/66/21
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

07 вересня 2021 року Бабушкінський районний суд міста Дніпропетровськ у складі головуючого судді Кошлі А.О., розглянувши у спрощеному позовному провадженні адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області про скасування постанови серії ДН №019577 від 16.03.2021 про накладення адміністративного стягнення, -

В С Т А Н О В И В:

24 березня 2021 року позивач звернувся до Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська з позовною заявою до Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області про скасування постанови серії ДН №019577 від 16.03.2021 про накладення адміністративного стягнення.

Позовні вимоги обґрунтовує тим, що 16.03.2021 року Головним державним інспектором з нагляду у сфері пожежної та техногенної безпеки Солонянського РС ГУ ДСНС України у Дніпропетровській області Головко Романом Миколайовичем було винесено Постанову про накладення адміністративного стягнення серії ДН № 019577 та застосовано до позивача адміністративне стягнення у вигляді штрафу у розмірі 3 400 грн. За змістом якої останнім порушені Правила пожежної безпеки в України, затверджених наказом МВС України № 1417 від 30.11.2014 року, а саме не забезпечення захисту будівель та споруд ТОВ «КАПАРОЛ ДНІПРО» від прямих попадань блискавки і вторинних її прояв відповідно до вимог ДСТУ ЕN 62305-2:2012. З винесеною постановою не погоджується та вважає її такою, що підлягає скасуванню оскільки, ТОВ «КАПАРОЛ ДНІПРО» не здійснювало нове будівництво, реконструкція, реставрація, технічне переоснащення та капітальний ремонт систем блискавкозахисту, тому посилання на порушення п.21 розділу II Правил пожежної безпеки в України є безпідставним. Будь-які, докази порушення вимог п. 22 розділу II Правил Пожежної безпеки України, які підтверджують зниження рівня пожежної безпеки, встановлених законодавством на момент початку використання об`єктів (2007-2008 рр.) в акті відсутні. На момент вводу їх в експлуатацію в склад приймальної комісії входили начальники інспекції Пожежного нагляду Солонянського РВ ГУ МНС в Дніпропетровській області, які своєї підпису підтвердили відповідність будівель підприємства вимогам пожежної безпеки. Враховуючи, що на момент складання акту (11 березня 2021 року) ДСТУ Б.В.2.5.- 38:2008 втратило чинністьТОВ «КАПАРОЛ ДНІПРО» не мало можливості їх порушити. ТОВ «КАПАРОЛ ДНІПРО» неодноразово надало органам ДСНС копію розрахунку ризиків R1 (втрата життя та здоров`я людей) на виробничому підприємстві за адресою: Дніпропетровська область, Солонянський район, с. Василівка, вул. Переможна, 1-3. Відповідно до якого споруди підприємства захищені та не потребують додаткового влаштування блискавкозахисту. Цей факт підтверджується Висновками експертного дослідження № ЕД-19/121-21/1188-ПТ від 09.02.2021 року.

Ухвалою Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська від 25 березня 2021 року позовну заяву залишено без руху, оскільки вона не відповідала вимогам встановленим ст. 160,161 КАС України.

07 квітня 2021 року відкрито провадження у справі в порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін.

Відповідач належним чином повідомлений про розгляд даної справи та порядок її розгляду в спрощеному позовному провадженні, відзиву на позовну заяву не надав у зв`язку із чим суд вирішує справу на підставі наявних доказів.

Суд з`ясувавши обставини, на яких ґрунтуються вимоги позивача, дослідивши та оцінивши докази, прийшов до наступного висновку.

Судом установлено, що 16.03.2021 року Головним державним інспектором з нагляду у сфері пожежної та техногенної безпеки Солонянського РС ГУ ДСНС України у Дніпропетровській області Головко Романом Миколайовичем було винесено Постанову про накладення адміністративного стягнення серії ДН № 019577 та застосовано до ОСОБА_1 адміністративне стягнення у вигляді штрафу у розмірі 3 400 грн. За змістом постанови, ним порушені Правила пожежної безпеки в України, затверджених наказом МВС України № 1417 від 30.11.2014 року, а саме не забезпечення захисту будівель та споруд ТОВ «КАПАРОЛ ДНІПРО» від прямих попадань блискавки і вторинних її прояв відповідно до вимог ДСТУ ЕN 62305-2:2012.

В ході проведення перевірки Головним управлінням Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області було встановлено порушення пунктів 21, 22 розділу II, п.1.21. розділу IV Правил пожежної безпеки України, в частині відсутності захисту будівель та споруд ТОВ «КАПАРОЛ ДНІПРО» від прямих попадань блискавки і вторинних її проявів відповідно до вимог ДСТУ EN 62305-2:2012

У 2007 та 2008 роках складено акти державної приймальної комісії про прийняття в експлуатацію закінченого будівництвом (реконструкцією» об`єкта «Реконструкція будівлі під цех виробництва водно-дисперсних фасадних фарб і ґрунтовок І черга», «Друга черга будівництва підприємства з виробництва водно-дисперсних фасадних фарб і ґрунтовок»

Згідно вищезазначених актів (п. 8) на об`єкті всі роботи виконані згідно з державними будівельними нормами, змонтоване і випробуване обладнання, проведені пусконалагоджувальні роботи згідно з технологічним регламентом, створені безпечні умови для праці виробничого персоналу та перебування людей відповідно до вимог нормативно-правових актів з охорони праці та промислової безпеки, пожежної безпеки, екологічних та санітарних норм.

В склад приймальної комісії входили начальники інспекції Пожежного нагляду Солонянського РВ ГУ МНС в Дніпропетровській області, які своєї підпису підтвердили відповідність будівель нашого підприємства вимогам пожежної безпеки на момент вводу їх в експлуатацію.

Позивачем до матеріалів справи долучено висновок експертного дослідження від 09.02.2021 № ЕД-19/121-21/1188-ПГ на вирішення якого поставлено питання «Чи виконано у повному обсязі припис ГУ Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області від 12.07.2019 № 42», згідно із яким припис виконано у повному обсязі та встановлено, що споруди підприємства захищені та не потребують додаткового влаштування блискавкозахисту.

Відповідно до ДСТУ EN 62305-2:2012, належить розглянути ризики R1, R2 та R3 для оцінювання потреби у захисті від блискавки.

Для кожного ризику, який розглядається, належить виконати такі кроки: ідентифікація складових RX, які складають ризик;

розрахунок визначених складових ризику RX; розрахунок загального ризику R;

визначення припускного ризику RТ;

порівняння ризику R з припускним значенням RТ.

Якщо R < RT захист від блискавки не є необхідним.

Якщо R > RT, належить вжити заходів захисту аби зменшити R < RT для усіх ризиків, які стосуються відповідної будівлі (споруди).

Згідно розрахунку ризиків та визначення потреби в заходах захисту до ДСТУ 62305-2-2012 для приміщень ТОВ «КАПАРОЛ ДНІПРО» № 07-12-2020-БЗ, відповідно до якого споруди на виробничому підприємстві за адресою Дніпропетровська область, Солонянський район, с. Василівка, вул. Переможна, 1-3, захищені та не потребують влаштування блискавкозахисту.

Крім того, рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 11 травня 2021 року у справі 160/16186/20 відмовлено у задоволенні позовних вимог Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області до Товариства з обмеженою відповідальністю «Капарол Дніпро» про застосування заходів реагування, оскільки проведена відповідачем робота та вжиті заходи свідчать про добросовісність його намірів, а при обранні виключного заходу реагування у вигляді повного зупинення експлуатації об`єкта судом враховано принцип співмірності обраного заходу реагування обсягу та ступеню тяжкості допущених порушень.

Статтею 19 Конституції України встановлено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставах, в межах та у спосіб, що передбачений Конституцією та законами України.

Відповідно до ст. 245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Згідно ст. 251 КУпАП, доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото - і кінозйомки, відеозапису чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Статтею 280 КУпАП передбачено, що орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до ч. 2 ст. 251 КУпАП, обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу, а отже на відповідача у даній справі.

Так, при наданні заперечень на протокол про адміністративне правопорушення, а також заперечень до акту №17 від 11.03.2021, складеного за результатами проведення заходу державного контролю щодо дотримання ТОВ «КАПАРОЛ ДНІПРО» вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, позивач звернув увагу на відсутність його вини у виявлених порушеннях, а також про вжиття ним заходів для їх усунення. Проте дані пояснення не було взято до уваги відповідачем, а отже посадовою особою під час притягнення до адміністративної відповідальності не було виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративного правопорушення, винність особи позивача в його вчиненні.

Аналізуючи правомірність прийнятої відповідачем постанови про притягнення до відповідальності, суд звертає увагу на те, що рішення суб`єкта владних повноважень має бути обґрунтованим на момент його прийняття, оскільки воно має значимі наслідки для суб`єктів, що знаходяться в нерівному положенні по відношенні до суб`єкта владних повноважень.

Відповідно до ч.ч. 1,2 ст. 77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених ст. 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Приписами ст.129 Конституції України, норми якої є нормами прямої дії, задекларовано, що основними засадами судочинства, серед іншого, є змагальність та забезпечення доведеності вини.

У справі Барбера, Мессеге і Жабардо проти Іспанії Європейський суд з прав людини в своєму рішенні від 6 грудня 1988 року зазначив, що докази, покладені в основу висновку суду про винність обвинуваченого, мають відповідати як вимогам достатності, так і переконливості.

Також Європейський суд з прав людини у своєму рішенні у справі «Салабіаку проти Франції» від 7 жовтня 1988 року зазначив, що тягар доведення вини покладається на обвинувачення і будь-які сумніви повинні бути на користь обвинуваченого. З метою судового переслідування необхідно приєднати до справи достатньо доказів для засудження обвинуваченого.

Правова природа адміністративної відповідальності за своєю суттю є аналогічною кримінальній, оскільки також є публічною, пов`язана із застосування державного примусу, ініціюється органами, які наділені владними повноваження, а застосовувані санкції можуть бути доволі суттєвими для особи, включаючи позбавлення волі.

У справі «Надточій проти України» Європейський суд з прав людини в своєму рішенні від15.05.2008року відзначив, що Уряд України визнав карний кримінально-правовий характер Кодексу України про адміністративні правопорушення(п. 21 рішення).

Крім того, Конституційний Суд України в рішенні від 22 грудня 2010 року № 23-рп/2010 дійшов до висновку, що адміністративна відповідальність в Україні та процедура притягнення до адміністративної відповідальності ґрунтуються на конституційних принципах та правових презумпціях, які зумовлені визнанням і дією принципу верховенства права в Україні (п. 4.1).

В рекомендації № R (91)1 Комітету Ради Європи Державам-членам стосовно адміністративних санкцій від 13 лютого 1991 року рекомендовано урядам держав-членів керуватися у своєму праві та практиці принципом, згідно з яким обов`язок забезпечення доказів покладається на адміністративний орган влади (принцип 7).

У рішенні від 10 лютого 1995 р. у справі "Аллене де Рібермон проти Франції" (п.33) Європейський суд з прав людини підкреслив, що сфера застосування принципу презумпції невинуватості є значно ширшою: він обов`язковий не лише для кримінального суду, який вирішує питання про обґрунтованість обвинувачення, а й для всіх інших органів держави.

Відповідно до ст. 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Відповідно до пункту 1 частини першої статті 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за таких обставин: відсутність події і складу адміністративного правопорушення.

Поряд з цим, положеннями частини третьої статті 286 КАС України передбачено, що за наслідками розгляду справи з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності місцевий загальний суд як адміністративний має право: 1) залишити рішення суб`єкта владних повноважень без змін, а позовну заяву без задоволення; 2) скасувати рішення суб`єкта владних повноважень і надіслати справу на новий розгляд до компетентного органу (посадової особи);3) скасувати рішення суб`єкта владних повноважень і закрити справу про адміністративне правопорушення; 4) змінити захід стягнення в межах, передбачених нормативним актом про відповідальність за адміністративне правопорушення, з тим, однак, щоб стягнення не було посилено.

Відповідно до ч.2 ст.2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи зокрема прийняті (вчинені) вони пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія).

Також, на думку суду, відповідачем, як суб`єктом владних повноважень, не було дотримано принципу пропорційності, що в свою чергу є підставою для визнання рішення протиправним і його скасування.

Відповідач не довів правомірність свого рішення, а з урахуванням наведеного вбачається, що постанову серії ДН №019577 головного державного інспектора з нагляду у сфері пожежної та техногенної безпеки Солонянського районного сектору Головного Управління Державної служби з надзвичайних ситуацій у Дніперопетровькій області Головко Р.М. від 16.03.2021 року про накладення адміністративного стягнення на ОСОБА_1 за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 175 КУпАП, винесена без урахування усіх обставин справи, без дотримання балансу між несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів позивача і цілями, на досягнення яких спрямоване вказане рішення суб`єкта владних повноважень, а тому позовні вимоги підлягає задоволенню, а провадження по справі підлягає закриттю .

На підставі викладеного, керуючись Конституцією України, ст.ст. 77, 245, 247, 251, 280, 283, 288 КУпАП, ст.ст. 2, 6, 8, 9, 72-77, 90, 241-242, 244-246, 250-251, 255, 286, 295 КАС України, суд,

УХВАЛИВ:

Позовні вимоги ОСОБА_1 до Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області про скасування постанови серії ДН №019577 від 16.03.2021 про накладення адміністративного стягнення задовольнити.

Скасувати постанову ДН №019577 від 16.03.2021 головного державного інспектора з нагляду у сфері пожежної та техногенної безпеки Солонянського районного сектору Головного Управління Державної служби з надзвичайних ситуацій у Дніперопетровькій області Головко Р.М про накладення адміністративного стягнення у вигляді штрафу на ОСОБА_1 у справі про адміністративне правопорушення за порушення ст. 175 КУпАП.

Провадження по адміністративній справі у відношенні ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 175 КУпАП закрити.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Рішення може бути оскаржено до Третього апеляційного адміністративного суду через суд першої інстанції шляхом подання апеляційної скарги протягом 10 днів з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом 10 днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , АДРЕСА_1 .

Відповідач : Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області, юридична адреса: м. Дніпро, вул. Короленка, 4.

Суддя А.О. Кошля