Справа № 260/2751/21
Суддя: Гаврилко С.Є.
Дата ухвалення: 2021-09-14 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЗАКАРПАТСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

14 вересня 2021 рокум. Ужгород№ 260/2751/21

Закарпатський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Гаврилка С.Є., розглянувши у порядку письмового провадження адміністративну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Закарпатській області про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити дії, -

ВСТАНОВИВ:

05 липня 2021 року до Закарпатського окружного адміністративного суду звернулася з позовом ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) до Головного управління Пенсійного фонду України в Закарпатській області (88000, Закарпатська область, м. Ужгород, пл. Народна, 4, ), яким просить суд: "1. Відкрити провадження у справі; 2. За результатами розгляду справи ухвалити рішення, яким: визнати протиправною і незаконною дію Головного управління Пенсійного фонду України в Закарпатській області по відмові у перерахунку пенсії Позивачці ОСОБА_1 з 01 квітня 2019 року, оформлену листом № 2679-2470/Б-02/8-0700/21 від 16 червня 2021 року; Зобов`язати головне управління Пенсійного фонду України в Закарпатській області (Код ) здійснити (виконати) з 01 квітня 2019 року перерахунок основного розміру пенсії Позивачки ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ) на підставі довідки ГУ ДФС у Закарпатській області про розмір грошового забезпечення станом на 05 березня 2019 року (за формою, передбаченою додатком № 2 до Постанови № 45) у відповідності до вимог статей 43 і 63 Закону України від 09.04.1992р. № 2262-ХІІ "Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб", статті 9 Закону України від 20.12.1991 р. № 2011-ХІІ "Про соціальний і правовий захист військовослужбовців та членів їх сімей", положень постанови КМУ від 30.08.2017 р. № 704 "Про грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу та деяких інших осіб" та здійснити виплату з урахуванням виплачених сум; 3. Справу розглянути в порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін; 4. Стягнути на користь Позивачки ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ) за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління пенсійного фонду України в Закарпатській області () документально підтверджені судові витрати у розмірі 908, 00 грн.".

03 липня 2021 року ухвалою Закарпатського окружного адміністративного суду було прийнято вищевказану позовну заяву до розгляду та відкрито провадження, якою розгляд справи постановлено провести за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення та (або) викликом учасників справи.

26 липня 2021 року на адресу Закарпатського окружного адміністративного суду надійшов від відповідача відзив на позов, відповідно до якого відповідач, у тому числі, росив витребувати від Головного управління ДФС у Закарпатській області первинні документи, де відображено відомості про нараховану та випечену заробітну плату; положення про преміювання; накази про присвоєння премії та встановлених у довідці від 27 травня 2021 року надбавок та адміністративний позов залишити без розгляду. В обґрунтування клопотання зазначило, що у позивача право на перерахунок пенсії виникло починаючи із квітня 2019 року, однак з вказаним позовом він звернувся до суду лише в липні 2021 року, з пропуском строку звернення.

Та одночасно разом із відзивом на позов до Закарпатського окружного адміністративного суду від представника відповідача надійшло клопотання про залучення до участі у справу в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору Головне управління ДФС у Закарпатській області.

Вирішуючи питання щодо пропуску строку звернення до суду позивачем з вказаним позовом, суд враховує таке.

Строки звернення до суду визначені статтею 122 КАС України.

Відповідно до статті 122 частини 1 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Згідно із статті 122 частиною 2 КАС України для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Суд встановив, що про порушення своїх прав позивач дізнався з листа Головного управління Пенсійного фонду України в Закарпатській області № 2679-2470/Б-02/8-0700/21 від 16 червня 2021 року про відмову щодо перерахунку пенсії (а.с.а.с. 16, 17).

Інших доказів, які б свідчили про зворотнє, суду не надано.

Разом з тим, суд зазначає, що зверненню до відповідача із заявою про перерахунок пенсії передувало підготування та надання до пенсійного органу Головним управління ДФС у Закарпатській області нової довідки про розмір грошового забезпечення станом на 05 березня 2019 року.

В той же час, Головним управління ДФС у Закарпатській області така довідка була видана 27 травня 2021 року, що унеможливлювало звернення позивача із заявою до відповідача про здійснення перерахунку пенсії раніше, а відповідно і подання адміністративного позову до суду за захистом своїх прав (а.с. 13).

Таким чином, з врахуванням наведених висновків та обставин, суд приходить висновку, що строк звернення до суду з вказаним позовом позивачем не пропущено.

Відповідно до частини другої статті 87 Закону України "Про пенсійне забезпечення" суми пенсії, не одержані своєчасно з вини органу, що призначає або виплачує пенсію, виплачуються за минулий час без обмеження будь-яким строком.

Постановою Верховного Суду від 31 березня 2021 року, що ухвалена у справі у справі № 240/12017/19 (спір пов`язаний із статусом і соціальним захистом громадян, які постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи) судова палата з розгляду справ щодо захисту соціальних прав Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду відступила від висновків, викладених, зокрема, у постановах від 29 жовтня 2020 року у справі № 816/197/18, від 20 жовтня 2020 року у справі № 640/14865/16-а, від 25 лютого 2021 року у справі № 822/1928/18 щодо застосування строку звернення до суду у соціальних спорах, суд зазначає наступне.

Однак необхідно зазначити, що ухвалюючи постанову 24 листопада 2020 року постанову у справі № 815/460/18 (спір щодо відмови йому у перерахунку пенсії та зобов`язання здійснити перерахунок пенсії з урахуванням всіх видів грошового забезпечення, визначених Одеським обласним військовим комісаріатом в довідці від 21 травня 2012 року №11027, зі сплатою суми недоотриманого пенсійного забезпечення.) Верховний суд зазначив, що строкового обмеження стосовно виплати пенсії у визначеному законодавством розмірі за минулий час, яку особа не отримувала у зв`язку з непроведенням перерахунку пенсії з вини відповідного суб`єкта владних повноважень, немає. Процесуальний закон у частині визначення строків звернення до суду не містить особливостей стосовно спорів у сфері соціального захисту, зокрема, тих, що стосуються регулярних (щомісячних тощо) виплат, які держава в особі її уповноважених суб`єктів владних повноважень з власної вини протягом тривалого часу не виплачувала такій фізичній особі пенсію або виплачувала у неповному розмірі. Також Верховний суд зазначив про наявність аналогічної правової позиції стосовно застосування процесуального строку у спорах, пов`язаних із правом особи на соціальний захист, зокрема, викладені у постановах Верховного Суду України від 25 травня 2016 року у справі №164/1904/14-ц, у постановах Великої Палати Верховного Суду від 06 лютого 2019 року у справі №522/2738/17, у постановах Верховного Суду, зокрема, від 24 квітня 2018 року у справі №646/6250/17, 30 жовтня 2018 року у справі №493/1867/17, 22 січня 2019 року у справі №201/9987/17(2-а/201/304/2017), 29 листопада 2019 року у справі №642/7479/16-а, 30 січня 2020 року у справі №554/5119/16-а, 23 липня 2020 року у справі №761/28365/16-а.

Ухвалюючи постанову у справі № 240/12017/19 Верховний суд не відступив від висновків, викладених, зокрема, у постановах Верховного Суду України від 25 травня 2016 року у справі №164/1904/14-ц, у постановах Великої Палати Верховного Суду від 06 лютого 2019 року у справі №522/2738/17, у постановах Верховного Суду, зокрема, від 24 квітня 2018 року у справі №646/6250/17, 30 жовтня 2018 року у справі №493/1867/17, 22 січня 2019 року у справі №201/9987/17(2-а/201/304/2017), 29 листопада 2019 року у справі №642/7479/16-а, 30 січня 2020 року у справі №554/5119/16-а, 23 липня 2020 року у справі №761/28365/16-а, 24 листопада 2020 року у справі № 815/460/18.

Згідно із статтею 51 частиною 3 Закону України "Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб" перерахунок пенсій у зв`язку із зміною розміру хоча б одного з видів грошового забезпечення відповідних категорій військовослужбовців, осіб, які мають право на такий перерахунок згідно з цим Законом, або у зв`язку із введенням для зазначених категорій осіб нових щомісячних додаткових видів грошового забезпечення (надбавок, доплат, підвищень) та премій у розмірах, встановлених законодавством, не проведений з вини органів Пенсійного фонду України та/або державних органів, які видають довідки для перерахунку пенсії, провадиться з дати виникнення права на нього без обмеження строком.

У рішенні по справі "Іліан проти Туреччини" ЄСПЛ зазначив, що правило встановлення обмежень доступу до суду, у зв`язку з пропуском строку звернення, повинно застосовуватись з певною гнучкістю і без надзвичайного формалізму, воно не застосовується автоматично і не має абсолютного характеру, перевіряючи його виконання слід звертати увагу на обставини справи.

Задля додержання принципу правової визначеності та забезпечення права на справедливий суд, які є елементами принципу верховенства права, зміна сталої судової практики, яка відбулася в бік тлумачення норм права щодо застосування коротших строків звернення до суду, може розглядатися судами як поважна причина при вирішенні питання, зокрема, поновлення строків звернення до суду у спірних правовідносинах, які виникли та набули характеру спірних до зміни такої судової практики.

Враховуючи положення статті 122 частини 1 КАС України в системному зв`язку з положенням статті 51 частини 3 Закону України "Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб" суд вважає, що у разі порушення законодавства про пенсійне забезпечення органом, що призначає і виплачує пенсію, позов з вимогами, пов`язаними з виплатою сум пенсії за минулий час може бути поданий без обмеження будь-яким строком.

Спірним є питання щодо правомірності дій відповідача, які виявилися у відмові у перерахунку пенсії позивачеві у термін (з дати) та у розмірі, який позивач визначив у поданій заяві відповідачеві. Таким чином, суд оцінює правомірність/протиправність дій відповідача щодо відмови позивачеві згідно поданої заяви.

Враховуючи те, що позивачем отримана довідка про розмір грошового забезпечення у травні 2021 року, звернення позивача із відповідною заявою та зазначеною довідкою до відповідача відбулося у травні 2021 року, то суд вважає, що у спірному випадку строк звернення до суду з вказаним позовом позивач не пропустив.

Відповідно до статті 80 частини 1 КАС України учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом.

Таким чином законодавцем встановлено, що клопотання про витребування доказів судом може бути подано учасником справи лише у випадку неможливості самостійно надати такі докази.

Статтею 80 частиною 2 пунктом 4 КАС України передбачено, що у клопотанні про витребування доказів повинно бути зазначено заходи, яких особа, що подає клопотання, вжила для отримання цього доказу самостійно, докази вжиття таких заходів, та (або) причини неможливості самостійного отримання цього доказу.

Однак, в матеріалах справи відсутні докази, які свідчать про те, що, зокрема, позивач (його представник) вживав заходи щодо самостійного отримання доказу про витребування якого просить суд. Також особою, що подала клопотання про витребування судом доказів, не зазначено причини неможливості самостійного отримання цього доказу.

Таким чином відповідачем не дотримано необхідних умов, при наявності яких суд може витребувати докази передбачені статтею 80 частиною 2 пунктом 4 КАС України представником відповідача не вказано заходи, яких особа вжила для отримання цього доказу самостійно, докази вжиття таких заходів, та (або) причини неможливості самостійного отримання цього доказу, тобто доказів того, що відповідач вживав заходи для отримання вказаних документів. Також не надано і відмови у наданні запитуваних документів. А відтак суд приходить до висновку, що клопотання є необґрунтованим та не підлягає задоволенню.

Відповідно до статті 49 частини 2 КАС України, треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, можуть вступити у справу на стороні позивача або відповідача до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, у разі коли рішення у справі може вплинути на їхні права, свободи, інтереси або обов`язки. Вони можуть бути залучені до участі у справі також за клопотанням учасників справи. Якщо адміністративний суд при вирішенні питання про відкриття провадження у справі або при підготовці справи до судового розгляду встановить, що судове рішення може вплинути на права та обов`язки осіб, які не є стороною у справі, суд залучає таких осіб до участі в справі як третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору.

У відповідності до статі 49 частини 5 КАС України про залучення третіх осіб до участі у справі суд постановляє ухвалу, в якій зазначає, на які права чи обов`язки такої особи та яким чином може вплинути рішення суду у справі.

З аналізу вказаних норм встановлено, що необхідною умовою залучення третіх осіб є той факт, що судове рішення у справі може вплинути на права, свободи, інтереси або обов`язки осіб, які не є стороною у справі.

На переконання суду, оскільки предметом спору є, зокрема, зобов`язання Головного управління Пенсійного фонду України у Закарпатській області здійснити перерахунок пенсії позивача на підставі оновленої довідки, з урахуванням основних і додаткових видів грошового забезпечення, то судове рішення у справі не впливає на права або обов`язки Головного управління ДФС у Закарпатській області у тій мірі, яка є необхідною для залучення такої особи до участі у даній справі. Участь Головного управління ДФС у Закарпатській області в процедурі виконання судового рішення, у випадку задоволення заявлених позовних вимог, не впливає на обсяг прав, інтересів та обов`язків такої особи, які врегульовані законодавчими нормами, в межах розгляду даної адміністративної справи.

Крім того, відповідач не конкретизує та не обґрунтовує необхідності залучення до участі в справі Головного управління ДФС у Закарпатській області в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору та не зазначає, яким чином прийняте у справі рішення може вплинути на права та інтереси такої особи.

З урахуванням викладеного, у задоволенні клопотання представника відповідача про залучення третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору необхідно відмовити.

Керуючись статями 49, 80, 121, 122, 248, 256 КАС України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні клопотання Головного управління Пенсійного фонду України в Закарпатській області про залишення позовної заяви без розгляду - відмовити.

У задоволенні клопотання Головного управління Пенсійного фонду України в Закарпатській області про витребування доказів відмовити.
У задоволенні клопотання представника Головного управління Пенсійного фонду України в Закарпатській області про залучення третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору у даній справі відмовити.

Ухвала окремо не оскаржується. Заперечення проти такої ухвали може бути включено до апеляційної чи касаційної скарги на рішення суду, прийняте за результатами розгляду справи.

СуддяС.Є. Гаврилко