Справа № 420/16669/21
Суддя: Бутенко А.В.
Дата ухвалення: 2021-09-15 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА
15 вересня 2021 року м. Одеса
Суддя Одеського окружного адміністративного суду Бутенко А.В., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 , Комунального некомерційного підприємства «Южненська міська лікарня» Южненської міської ради, Організації профспілки працівників комунального закладу «Южненська міська лікарня» до Головного управління Держпраці в Одеській області, Южненського міського відділу управління виконавчої дирекції Фонду соціального страхування України в Одеській області, Комунального некомерційного підприємства «Центр громадського здоров`я» Одеської обласної ради, за участю 3-ї особи Одеської обласної організації профспілки працівників охорони здоров`я про визнання протиправним та скасування акту від 03.06.2021 року,-
ВСТАНОВИВ:
До Одеського окружного адміністративного суду надійшов адміністративний позов ОСОБА_1 , Комунального некомерційного підприємства «Южненська міська лікарня» Южненської міської ради, Організації профспілки працівників комунального закладу «Южненська міська лікарня» до Головного управління Держпраці в Одеській області, Южненського міського відділу управління виконавчої дирекції Фонду соціального страхування України в Одеській області, Комунального некомерційного підприємства «Центр громадського здоров`я» Одеської обласної ради, за участю 3-ї особи Одеської обласної організації профспілки працівників охорони здоров`я, в якому просить суд:
- Визнати протиправним та скасувати: Акт спеціального розслідування гострого професійного захворювання, що сталося 15 грудня 2020 року, а 05 лютого 2021 року призвело до смертельного наслідку в Комунальному некомерційному підприємстві «ЮЖНЕНСЬКА МІСЬКА ЛІКАРНЯ» ЮМР від 03.06.2021р.
Відповідно до п.4 ч.1 ст.171 КАС України, суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи належить позовну заяву розглядати за правилами адміністративного судочинства і чи подано позовну заяву з дотриманням правил підсудності.
Розглянувши матеріали позовної заяви, суд дійшов наступних висновків.
Згідно з ч.1 ст.2 КАС України, завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.
Відповідно до п. 1-2, 7 ч. 1 ст. 4 КАС України, адміністративна справа - переданий на вирішення адміністративного суду публічно-правовий спір.
Публічно-правовий спір - спір, у якому, зокрема, хоча б однією зі сторін є орган виконавчої влади, орган місцевого самоврядування, їх посадова чи службова особа або інший суб`єкт, який здійснює владні управлінські функції на основі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень.
Суб`єкт владних повноважень - орган державної влади, орган місцевого самоврядування, їх посадова чи службова особа, інший суб`єкт при здійсненні ними владних управлінських функцій на основі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень (п. 7 ч. 1 ст.4 КАС України).
Таким чином, необхідною ознакою суб`єкта владних повноважень є здійснення цим суб`єктом владних управлінських функцій щодо іншого суб`єкта, який є учасником спору. Наявність у суб`єкта владних управлінських функцій означає, що він наділений адміністративною правосуб`єктністю, яка реалізується через певний обсяг конкретних прав і обов`язків (повноважень), необхідних для здійснення управлінської діяльності в тій чи іншій сфері публічної влади.
Статтею 19 КАС України визначено, що юрисдикція адміністративних судів поширюється на справи у публічно-правових спорах, зокрема, спорах фізичних осіб із суб`єктом владних повноважень, оскарження його рішень, дій чи бездіяльності, крім випадків, коли для розгляду таких спорів законом встановлено інший порядок судового провадження (п.1 ч.1 ст.19 КАС України).
Відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року (далі Конвенція) кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.
Європейський суд з прав людини у рішенні від 12 жовтня 1978 року у справі Zand v. Austria вказав, що словосполучення встановлений законом поширюється не лише на правову основу самого існування суду, але й на дотримання таким судом певних норм, які регулюють його діяльність. Поняття суд, встановлений законом у частині першій статті 6 Конвенції передбачає усю організаційну структуру судів, включно з <…> питаннями, що належать до юрисдикції певних категорій судів <…>. З огляду на це, не вважається судом, встановленим законом орган, котрий, не маючи юрисдикції, судить осіб на підставі практики, яка не передбачена законом.
Європейський суд з прав людини у рішенні від 20 липня 2006 року у справі "Сокуренко і Стригун проти України" вказав: фраза "встановлений законом" поширюється не лише на правову основу самого існування "суду", але й на дотримання таким судом певних норм, які регулюють його діяльність. Термін "судом, встановленим законом" у пункті 1 статті 6 Конвенції передбачає "усю організаційну структуру судів, включно з питаннями, що належать до юрисдикції певних категорій судів ". Суд дійшов висновку, що національний суд не мав юрисдикції судити деяких заявників, керуючись практикою, яка не мала регулювання законом, і, таким чином, не міг вважатися судом, "встановленим законом".
Обираючи спосіб захисту порушеного права, позивачем не враховано, що засіб юридичного захисту має бути ефективним, як на практиці, так і за законом та сприяти реальному відновленню порушеного права.
Частиною першої статті 19 Цивільного процесуального кодексу України встановлено, що суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється в порядку іншого судочинства.
Процедуру проведення розслідування та ведення обліку нещасних випадків, професійних захворювань і аварій, що сталися на підприємствах, в установах та організаціях незалежно від форми власності, визначено Порядком розслідування та ведення обліку нещасних випадків, професійних захворювань і аварій на виробництві, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 25 серпня 2004 року № 1112 (далі - Порядок).
Відповідно до пунктів 10 та 11 вказаного Порядку роботодавець, одержавши повідомлення про нещасний випадок, зобов`язаний негайно наказом утворити комісію з розслідування нещасного випадку у складі не менше ніж три особи та організувати розслідування. До складу комісії включаються керівник (спеціаліст) служби охорони праці або посадова особа, на яку роботодавцем покладено виконання функцій спеціаліста з питань охорони праці (голова комісії), керівник структурного підрозділу підприємства, на якому стався нещасний випадок, представник робочого органу виконавчої дирекції Фонду соціального страхування від нещасних випадків на виробництві та професійних захворювань за місцезнаходженням підприємства (за згодою), представник первинної організації профспілки, членом якої є потерпілий, або уповноважена найманими працівниками особа з питань охорони праці, якщо потерпілий не є членом профспілки, інші особи.
Виходячи зі змісту вказаного Порядку, в акті (форми Н-5) розслідування нещасного випадку, що стався, зазначаються відомості про потерпілого /потерпілих/, характеристика об`єкта, дільниці та місця, де стався нещасний випадок, обставини, за яких стався нещасний випадок, причини нещасного випадку, заходи щодо усунення причин виникнення нещасного випадку, висновок комісії.
В акті про нещасний випадок, пов`язаний з виробництвом (форма Н-1), вказуються дані і відомості про дату і час настання нещасного випадку, найменування підприємства, працівником якого є потерпілий, про потерпілого, проведення навчання та інструктажу з охорони праці, проходження медичного огляду, обставини, за яких стався нещасний випадок, причини нещасного випадку, діагноз потерпілого, осіб, що допустили порушення вимог законодавства про охорону праці, свідків нещасного випадку, заходів щодо усунення причин нещасного випадку.
Як вбачається із матеріалів справи, відповідно до наказу Головного управління Держпраці в Одеській області № 417 від 15.04.2021 року, було створено комісію з представників Головного управління Держпраці в Одеській області, КНП «Южненська міська лікарня» Южненської міської ради, Організації профспілки працівників комунального закладу «Южненська міська лікарня», Южненського міського відділу управління виконавчої дирекції Фонду соціального страхування України в Одеській області, КНП «Центр громадського здоров`я» Одеської обласної ради, Одеської обласної організації профспілки працівників охорони здоров`я України.
Вищезазначеною комісією було проведено спеціальне розслідування та винесено Акт від 03.06.2021р. «Спеціального розслідування гострого професійного захворювання, що сталося 15 грудня 2020 року, а 05 лютого 2021 року призвело до смертельного наслідку в КНП «Южненська міська лікарня» Южненської міської ради. В висновку даного акту вказано, що комісія на підставі матеріалів спеціального розслідування, причин та обставин нещасного випадку, що стався в КНП «Южненська міська лікарня» Южненської міської ради з лікарем експертизи тимчасової непрацездатності ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , дійшла висновку, що згідно п.53 Порядку розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій на виробництві, затвердженого Постановою КМУ від 17 квітня 2019 року за № 337 (смерть працівника від загального захворювання) визнано таким, що не пов`язано з виробництвом, складається акт за формою Н-1/НП.
Суд зазначає, що комісія, створена для розслідування нещасного випадку, не є суб`єктом владних повноважень у розумінні ст. 4 КАС України, оскільки до неї входили як представники відповідача, так і представники суб`єктів господарювання, та не має статусу юридичної особи.
Слід зазначити, що за своєю правовою природою оскаржуваний позивачами акт Форми Н-1/НП, складений відповідачем, не є актом індивідуальної дії та не може бути предметом оскарження в адміністративному суді.
Оскільки оскаржуваний акт відповідача фактично свідчить про встановлення факту нещасного випадку, пов`язаного з виробництвом, підтвердження та / або спростування цього факту в подальшому належить до юрисдикції місцевих загальних судів.
Порушуючи питання про визнання нещасним випадком, що стався із ОСОБА_2 , яка працювала лікарем з експертизи тимчасової непрацездатності поліклінічного відділення КНП «Южненська міська лікарня» Южненської міської ради, пов`язаним з виробництвом та скасування акту за формою Н-1/НП від 03.06.2021 року, позивачі мають основною метою вирішення спору приватного характеру щодо встановлення певного юридичного факту, який не пов`язаний із вимогою вирішити публічно-правовий спір.
Зазначених висновків дійшла Велика палата Верховного Суду у своїй постанові №805/1930/18-а від 30.01.2019 року.
На підставі викладеного, суд вважає, що спірні правовідносини виникають із цивільних відносин та стосуються захисту порушених прав позивачів згідно з нормами Цивільно-процесуального кодексу України, тому не віднесені до компетенції адміністративного суду, що унеможливлює розгляд цієї справи за правилами КАС України.
Відповідно до п.1 ч.1 ст. 170 КАС України, суддя відмовляє у відкритті провадження в адміністративній справі, якщо позов не належить розглядати за правилами адміністративного судочинства.
З урахуванням викладеного, суд вважає за необхідне відмовити у відкритті провадження у справі, оскільки справа не підпадає під юрисдикцію адміністративних судів та підлягає розгляду у порядку цивільного судочинства.
Керуючись п.1 ч.1 ст.170, ст. 241-243, ст.248 КАС України, суд, -
УХВАЛИВ:
Відмовити у відкритті провадження в адміністративній справі за позовом ОСОБА_1 , Комунального некомерційного підприємства «Южненська міська лікарня» Южненської міської ради, Організації профспілки працівників комунального закладу «Южненська міська лікарня» до Головного управління Держпраці в Одеській області, Южненського міського відділу управління виконавчої дирекції Фонду соціального страхування України в Одеській області, Комунального некомерційного підприємства «Центр громадського здоров`я» Одеської обласної ради, за участю 3-ї особи Одеської обласної організації профспілки працівників охорони здоров`я про визнання протиправним та скасування акту від 03.06.2021 року.
Роз`яснити позивачу, що справа підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства місцевим загальним судом.
Копію ухвали надіслати позивачу разом із позовною заявою та доданими до неї матеріалами.
Ухвала суду набирає законної сили в порядку та строки, встановлені ст. 256 КАС України та може бути оскаржена в порядку та строки, встановлені ст. 295 КАС України.

Суддя Бутенко А.В.