Справа № 400/2279/19
Суддя: Бойко А.В.
Дата ухвалення: 2021-09-15 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

П`ЯТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

15 вересня 2021 р.м.ОдесаСправа № 400/2279/19

П`ятий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

судді-доповідача Бойка А.В.,

суддів Федусика А.Г. , Шевчук О.А. , розглянувши клопотання Державної митної служби в особі Миколаївської митниці як відокремленого структурного підрозділу про продовження строку на усунення недоліків поданої Чорноморською митницею Держмитслужби апеляційної скарги на рішення Миколаївського окружного адміністративного суду від 11 травня 2021 р. по справі № 400/2279/19 за позовом ОСОБА_1 до Миколаївської митниці ДФС про визнання протиправним та скасування рішення,

В С Т А Н О В И В :

Рішення Миколаївського окружного адміністративного суду від 11 травня 2021 р. задоволено позов ОСОБА_1 до Миколаївської митниця ДФС про визнання протиправним та скасування рішення.

На зазначене рішення суду Чорноморська митниця Держмитслужби (як правонаступник Миколаївської митниці ДФС) подала апеляційну скаргу.

Ухвалою П`ятого апеляційного адміністративного суду від 05.07.2021 року відмовлено у задоволенні клопотання Чорноморської митниці Держмитслужби про звільнення від сплати судового збору за подачу апеляційної скарги на рішення Миколаївського окружного адміністративного суду від 11 травня 2021 року по справі №400/2279/19 та залишено подану апеляцйну скаргу без руху. Надано апелянту десятиденний строк з дня отримання копії цієї ухвали для усунення недоліків, а саме: надання доказів сплати судового збору.

На виконання вимог ухвали апеляційного суду Державною митною службою в особі Миколаївської митниці як відокремленого структурного підрозділу 27.07.2021 року в якості правонаступника Чорноморської митниці Держмитслужби було подано до П`ятого апеляційного адміністративного суду клопотання про продовження строку для усунення недоліків апеляційної скарги, встановлених ухвалою П`ятого апеляційного адміністративного суду від 05.07.2021 року.

Розглянувши подане клопотання, колегія суддів зазначає наступне:

Гарантією реалізації права на судовий захист в аспекті доступу до правосуддя є встановлення законом помірного судового збору для осіб, які звертаються до суду. Отже, сплата судового збору за подання заяв, скарг до суду є складовою доступу до правосуддя.

Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини від 19 червня 2001 року у справі Креуз проти Польщі право на суд не є абсолютним, воно може обмежуватися державою різноманітними засобами, в тому числі фінансовими.

Згідно з положеннями Закону України "Про судовий збір", органам податкової служби не надано пільг щодо сплати судового збору. Податкові органи є державними органами, які утримуються за рахунок Державного бюджету України, та мають право в межах бюджетних асигнувань здійснити розподіл коштів, якими можна було б забезпечити сплату судового збору.

Особа, яка має намір подати апеляційну скаргу, повинна вчиняти усі можливі та залежні від неї дії для виконання процесуального обов`язку дотримання вимог процесуального закону стосовно форми і змісту скарги, в тому числі щодо оплати судового збору.

Апелянт, діючи як суб`єкт владних повноважень, має однаковий обсяг процесуальних прав та обов`язків поряд з іншими учасниками справи й, до того ж, є бюджетною установою, що фінансуються з Державного бюджету України.

Відповідно до ст.129 Конституції України та ст.2 КАС України, однією із засад судочинства є рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Як зазначив Європейський суд з прав людини у рішенні від 15 травня 2008 року "Надточій проти України" принцип рівності сторін - один із складників ширшої концепції справедливого судового розгляду - передбачає, що кожна сторона повинна мати розумну можливість представляти свою сторону в умовах, які не ставлять її в суттєво менш сприятливе становище у порівнянні з опонентом.

Рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом передбачає єдиний правовий режим, який забезпечує реалізацію їхніх процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків.

Згідно з частинами 1, 3 статті 45 Кодексу адміністративного судочинства України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами. Зловживання процесуальними правами не допускається. Якщо подання скарги, заяви, клопотання визнається зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання.

При цьому, безпідставне продовження строків на усунення недоліків апеляційної скарги на доволі великий строк може призвести до затягування строку набрання законної сили рішенням суду першої інстанції у цій справі, та відповідно призведе до надання переваги одній зі сторін судового процесу - суб`єкта владних повноважень, що є неприпустимим.

Згідно з ч. ч. 1, 2 ст. 121 КАС України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення. Встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду.

Умовою продовження строку усунення недоліків апеляційної скарги є наявність доказів того, що після такого продовження строку відпадуть обставини, які перешкоджають виконанню рішення суду про залишення апеляційної скарги без руху, однак доказів означеного відповідачем до суду надано не було.

В даному випадку апелянтом не надано жодних доказів на підтвердження вчинення ним будь-яких дій щодо отримання належного фінансування для сплати судового збору, тобто вчинення дій, направлених на вжиття всіх необхідних заходів для усунення недоліків поданої апеляційної скарги, наявності об`єктивних причин неможливості у встановлений судом строк усунути недоліки апеляційної скарги, а тому колегія суддів не вбачає підстав для продовження апелянту строку на усунення недоліків апеляційної скарги.

Частиною 2 статті 298 КАС України встановлено, що до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 296 цього Кодексу, застосовуються положення статті 169 цього Кодексу.

Згідно вимог ст. 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Пунктом 1 частини 4 статті 169 КАС України визначено, що позовна заява повертається позивачеві, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк.

Таким чином, зважаючи на те, що скаржником не виконано вимоги ухвали про залишення апеляційної скарги без руху, при наявності у останнього достатнього часу для виконання вимог ухвали, колегія суддів приходить до висновку, що у задоволенні клопотання про продовження строку для виконання вимог ухвали про залишення апеляційної скарги без руху слід відмовити, апеляційну скаргу - повернути скаржнику.

Керуючись ст.ст. 169, 243, 248, 250, 298, 325, 328, 329 КАС України, суд -

У Х В А Л И В:

Відмовити у задоволенні клопотання представника Державної митної служби в особі Миколаївської митниці як відокремленого структурного підрозділу про продовження процесуального строку на усунення недоліків апеляційної скарги на рішення Миколаївського окружного адміністративного суду від 11.05.2021 року.

Апеляційну скаргу Чорноморської митниці Держмитслужби на рішення Миколаївського окружного адміністративного суду від 11.05.2021 року по справі № 400/2279/19 повернути апелянту.

Ухвала набирає законної сили з моменту підписання та може бути оскаржена у касаційному порядку протягом тридцяти днів до Верховного Суду.

Суддя-доповідач: А.В. Бойко

Суддя: А.Г. Федусик

Суддя: О.А. Шевчук