Справа № 296/11243/20
Суддя: Гурін Дмитро Миколайович
Дата ухвалення: 2021-09-13 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЖИТОМИРСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Житомирський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Гуріна Д.М., розглянувши у порядку письмового провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Житомирської міської ради про визнання незаконним та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії,
31 грудня 2020 року до Корольовського районного суду м.Житомира надійшов адміністративний позов ОСОБА_1 до Житомирської міської ради, в якому позивач просить:
- визнати незаконним та скасувати рішення Житомирської міської ради від 30 липня 2020 року №1975 в частині пункту 3 Додатку 8 до рішення Житомирської міської ради від 30 липня 2020 року №1975 Про розгляд клопотань суб`єктів земельних відносин стосовно надання дозволів на розроблення проектів землеустрою щодо відведення земельних ділянок та технічних документації із землеустрою, яким відмовлено у наданні ОСОБА_1 дозволу на розробку проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки за адресою: АДРЕСА_1 , площею, 0,01 га, із цільовим призначенням для обслуговування господарської будівлі - гаража;
- зобов`язати Житомирську міську раду повторно внести на розгляд сесії Житомирської міської ради питання надання ОСОБА_1 дозволу на розроблення проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки за адресою: АДРЕСА_1 , площею, 0,10 га, із цільовим призначенням для обслуговування господарської будівлі - гаража на підставі заяви від 24 лютого 2020 року і надати такий дозвіл на розроблення проекту землеустрою щодо безоплатного відведення земельної ділянки за адресою: АДРЕСА_1 , площею, 0,01 га, із цільовим призначенням для обслуговування господарської будівлі гаража.
В обґрунтування позовних вимог позивач вказав, що є власником квартири АДРЕСА_2 разом із гаражем-сараєм, що знаходиться на прибудинковій території багатоквартирного будинку АДРЕСА_1 на земельній ділянці площею 100 кв.м, вказана ділянка, як зазначає позивач, ніким не використовувалась і була завжди в користуванні власників квартири АДРЕСА_2 . На думку позивача, він має право на запитувану земельну ділянку з метою використання її для обслуговування господарської будівлі - гаража, оскільки позивач є власником вказаного гаража, який розташований на прибудинковій території будинку АДРЕСА_1 . На підставі чого, позивач звернувся до Житомирської міської ради із заявою та необхідним переліком документів з метою отримання земельної ділянки за адресою: АДРЕСА_1 , площею, 0,10 га, із цільовим призначенням для обслуговування господарської будівлі - гаража і надання дозволу на розроблення проекту землеустрою щодо безоплатного відведення земельної ділянки за адресою: АДРЕСА_1 , площею, 0,01 га, із цільовим призначенням для обслуговування господарської будівлі гаража. На вказане звернення позивач отримав відмову, яка слугувала підставою для звернення до суду з даним позовом. Крім того, позивач вказав, що відповідач порушив також порядок розгляду його заяви від 24.02.2020, а саме: протиправно не повідомив його про внесення на розгляд постійних депутатських комісій Житомирської міської ради, в тому числі комісії з питань житлово-комунального господарства та інфраструктури міста, комісії з питань містобудування, архітектури та землекористування, для взяття участі в розгляді його заяви від 24.02.2020. Також, позивач зазначає, що в порушення вимог законодавства його не було запрошено на засідання постійних депутатських комісій Житомирської міської ради, в тому числі комісії з питань житлово-комунального господарства та інфраструктури міста, комісії з питань містобудування, архітектури та землекористування, на яких було заплановано розгляд його заяви від 24.02.2020. Крім того, позивач посилається на те, що його не повідомлено про наслідки розгляду його заяви від 24.02.2020 цими комісіями, і які саме рекомендації ними надано.
Після усунення позивачем недоліків позовної заяви, ухвалою Житомирського окружного адміністративного суду від 12.04.2021 відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження без проведення судового засідання та повідомлення (виклику) учасників справи та надано відповідачу строк на подання відзиву на позов.
Згідно з частиною 4 статті 243 Кодексу адміністративного судочинства України судове рішення, постановлене у письмовому провадженні, повинно бути складено у повному обсязі не пізніше закінчення встановлених цим Кодексом строків розгляду відповідної справи, заяви або клопотання.
Частиною 5 статті 250 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що датою ухвалення судового рішення в порядку письмового провадження є дата складення повного судового рішення.
Відповідно до положень частини 5 статті 262, частини 1 статті 263 Кодексу адміністративного судочинства України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (у письмовому провадженні) за наявними у справі матеріалами.
Дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд дійшов наступних висновків.
Судом встановлено, що ОСОБА_1 з 22.10.2018 набув права власності на квартиру АДРЕСА_2 (копія Витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності №142119749 від 22.10.2018 а.с.12 та копія договору дарування квартири від 22.10.2018 а.с.13).
Брат позивача ОСОБА_2 , до оформлення договору дарування квартири від 22.10.2018, увесь час свого володіння квартирою користувався гаражем-сараєм, що знаходиться на прибудинковій території будинку АДРЕСА_1 , на земельній ділянці площею 100 кв. м., яка ніким не використовувалася і була завжди в користуванні власників квартири АДРЕСА_2 .
24.02.2020 ОСОБА_1 звернувся до Житомирської міської ради із заявою про надання дозволу на розроблення проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки в оренду за адресою: АДРЕСА_1 , площею, 0,01 га, із цільовим призначенням для обслуговування господарської будівлі - гаража в порядку статті 118 Земельного кодексу України. До вказаної заяви ним було додано: копію паспорта громадянина України, копію ідентифікаційного коду, графічні матеріали, на яких зазначено місце розташування земельної ділянки, копію договору дарування квартири від 22.10.2018 та копію Витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності №142119749 від 22.10.2018 (а.с.9-13).
Житомирська міська рада рішенням від 30.07.2020 №1975 в частині п.3 Додатку 8 до рішення Житомирської міської ради від 30.07.2020 №1975 «Про розгляд клопотань суб`єктів земельних відносин стосовно надання дозволів на розроблення проектів землеустрою щодо відведення земельних ділянок та технічної документації із землеустрою», відмовила у наданні ОСОБА_1 дозволу на розробку проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки за адресою: АДРЕСА_1 , площею, 0,01 га, із цільовим призначенням для обслуговування господарської будівлі - гаража, обґрунтувавши, що Генеральним планом міста Житомира, затвердженого рішенням Житомирської міської ради від 30.11.2016 №454, використання кварталів житлової забудови для індивідуального гаражного будівництва не передбачено (а.с.8).
Позивач, не погоджуючись із вказаним рішенням відповідача та вважаючи його протиправним, звернувся до суду з даним позовом.
Надаючи правову оцінку спірним правовим відносинам, суд виходить з наступного.
Стосовно доводів відповідача, що зазначені у відзиві, щодо пропуску позивачем строку звернення до суду із даним позовом, то суд не приймає їх до уваги, оскільки відповідач із відповідним клопотанням про залишення позову без розгляду через пропуск позивачем строку звернення до суду з даним позовом не звертався.
Судом встановлено, що оскаржуване рішення прийняте 30.07.2020, а до суду позивач звернувся 31.12.2020, тобто у шестимісячний термін передбачений Кодексом адміністративного судочинства України.
Стосовно протиправності оскаржуваного рішення, суд зазначає наступне.
Відповідно до частини 2 статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Частиною 1 статті 10 Закону України від 21.05.1997 №280/97-ВР «Про місцеве самоврядування в Україні» (далі Закон №280/97-ВР) сільські, селищні, міські ради є органами місцевого самоврядування, що представляють відповідні територіальні громади та здійснюють від їх імені та в їх інтересах функції і повноваження місцевого самоврядування, визначені Конституцією України, цим та іншими законами.
Частиною 3 статті 10 Закону №280/97-ВР визначено, що представницькі органи місцевого самоврядування, сільські, селищні, міські голови, виконавчі органи місцевого самоврядування діють за принципом розподілу повноважень у порядку і межах, визначених цим та іншими законами.
Частиною 1 статті 11 вищевказаного закону передбачено, що виконавчими органами сільських, селищних, міських, районних у містах (у разі їх створення) рад є їх виконавчі комітети, відділи, управління та інші створювані радами виконавчі органи.
Згідно з статтею 12 Земельного кодексу України до повноважень сільських, селищних, міських рад у галузі земельних відносин на території сіл, селищ, міст, окрім інших, належить: а) розпорядження землями територіальних громад; б) передача земельних ділянок комунальної власності у власність громадян та юридичних осіб відповідно до цього Кодексу; в) надання земельних ділянок у користування із земель комунальної власності відповідно до цього Кодексу.
Відповідно до частини 1 статті 116 Земельного кодексу України громадяни та юридичні особи набувають права власності та права користування земельними ділянками із земель державної або комунальної власності за рішенням органів виконавчої влади або органів місцевого самоврядування в межах їх повноважень, визначених цим Кодексом або за результатами аукціону.
Набуття права на землю громадянами та юридичними особами здійснюється шляхом передачі земельних ділянок у власність або надання їх у користування (частина 2 статті 116 Земельного кодексу України).
Згідно з частиною 6 статті 118 Земельного кодексу України громадяни, зацікавлені в одержанні безоплатно у власність земельної ділянки із земель державної або комунальної власності для будівництва та обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд (присадибної ділянки), індивідуального дачного будівництва, будівництва індивідуальних гаражів у межах норм безоплатної приватизації, подають клопотання до відповідного органу виконавчої влади або органу місцевого самоврядування, який передає земельні ділянки державної чи комунальної власності у власність відповідно до повноважень, визначених статтею 122 цього Кодексу. У клопотанні зазначаються цільове призначення земельної ділянки та її орієнтовні розміри. До клопотання додаються графічні матеріали, на яких зазначено бажане місце розташування земельної ділянки, погодження землекористувача (у разі вилучення земельної ділянки, що перебуває у користуванні інших осіб) та документи, що підтверджують досвід роботи у сільському господарстві або наявність освіти, здобутої в аграрному навчальному закладі (у разі надання земельної ділянки для ведення фермерського господарства). У разі якщо земельна ділянка державної власності розташована за межами населених пунктів і не входить до складу певного району, заява подається до Ради міністрів Автономної Республіки Крим. Верховній Раді Автономної Республіки Крим, Раді міністрів Автономної Республіки Крим, органам виконавчої влади або органам місцевого самоврядування, які передають земельні ділянки державної чи комунальної власності у власність відповідно до повноважень, визначених статтею 122 цього Кодексу, забороняється вимагати додаткові матеріали та документи, не передбачені цією статтею.
Частиною 1 статті 122 Земельного кодексу України сільські, селищні, міські ради передають земельні ділянки у власність або у користування із земель комунальної власності відповідних територіальних громад для всіх потреб.
Згідно поданої до Центру надання адміністративних послуг Житомирської міської ради заяви ОСОБА_1 від 24.02.2020 №2753 про внесення на розгляд сесії міської ради питання щодо надання дозволу на розроблення проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки площею 0,0100 га для будівництва індивідуального гаража за адресою АДРЕСА_1 виконавчими органами міської ради дане питання було підготовлено на розгляд сесії Житомирської міської ради.
До даної заяви було додано також:
- графічні матеріали у вигляді викопіювання з топографічних матеріалів, на якому зазначено бажане місце розташування земельної ділянки щодо якої до Житомирської міської
ради подано заяву про надання дозволу на виготовлення технічної документації із землеустрою;
- копію правовстановлюючого документу на об`єкт нерухомого майна (договір дарування квартири від 22.10.2018 №1739), розташований за адресою: АДРЕСА_3 та витягу з реєстру речових прав щодо нього (а.с.10-13).
Однак, із копії правовстановлюючого документа, а саме: договору дарування квартири не встановлено наявність у позивача права власності на відображене у викопіюванні з топографічних матеріалів земельної ділянки проїзд АДРЕСА_1 , металічне нежитлове приміщення. Будь-яких правовстановлюючих документів щодо нього до заяви, поданої позивачем на розгляд до Житомирської міської ради, не додано. У договорі дарування від 22.10.2018 в пункті 1 зазначено, що ОСОБА_1 прийняв у дар квартиру АДРЕСА_2 (а.с.13).
Статтею 23 Регламенту Житомирської міської ради, затвердженого рішенням Житомирської міської ради від 21.07.2016 №260 (із змінами і доповненнями, внесеними рішеннями Житомирської міської ради від 04.07.2017 №651, від 28.09.2017 №727), визначена процедура підготовки проектів рішень на розгляд сесії.
Згідно з пунктом 9 статті 23 Регламенту Житомирської міської ради внесенню питання на розгляд пленарного засідання ради для прийняття рішення передує попередній розгляд цього проекту у постійних комісіях міської ради. Секретар міської ради забезпечує надання на розгляд постійних комісій необхідних матеріалів та явку відповідних спеціалістів для надання роз`яснень з порушених питань. Голова постійної комісії забезпечує вивчення та обговорення проектів рішень на найближчому засіданні постійної комісії.
Постійні комісії детально розглядають всі матеріали, які мають відношення до даного питання, і заслуховують керівників департаментів, управлінь, відділів, які безпосередньо готували дане питання (пункт 10 статті 23 Регламенту Житомирської міської ради).
За результатами вивчення і розгляду питань постійні комісії готують висновки і рекомендації. Висновки і рекомендації постійної комісії приймаються більшістю голосів від загального складу комісії і підписуються головою комісії, а в разі його відсутності - заступником голови або секретарем комісії. Протоколи засідань комісії підписуються головою і секретарем комісії. Протоколи засідань комісії, висновки та рекомендації підписуються впродовж трьох робочих днів, але не пізніше моменту розгляду питань, що розглядались постійною комісією, на сесії (пункт 11 статті 23 Регламенту Житомирської міської ради).
В той же час, позивачем не надано жодного документу, який підтверджує його звернення до постійної комісії з питань містобудування, архітектури та землекористування Житомирської міської ради чи будь-якої іншої з приводу його бажання бути присутнім на засіданні останніх при розгляді питання згідно якого звернувся заявник.
Тому твердження позивача про безпідставне неповідомлення його щодо розгляду проекту рішення ради, в якому включено питання надання дозволу на розроблення проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки площею 0,0100 га для будівництва індивідуального гаража за адресою: АДРЕСА_1 , на засіданнях комісій з питань житлово-комунального господарства та інфраструктури міста та постійної комісії з питань містобудування, архітектури та землекористування є таким, що не відповідає пункту 9 статті 23 Регламенту Житомирської міської ради.
Відповідно до частини 7 статті 118 Земельного кодексу України визначено, що відповідний орган виконавчої влади або орган місцевого самоврядування, який передає земельні ділянки державної чи комунальної власності у власність відповідно до повноважень, визначених статтею 122 цього Кодексу, розглядає клопотання у місячний строк і дає дозвіл на розроблення проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки або надає мотивовану відмову у його наданні. Підставою відмови у наданні такого дозволу може бути лише невідповідність місця розташування об`єкта вимогам законів, прийнятих відповідно до них нормативно-правових актів, генеральних планів населених пунктів та іншої містобудівної документації, схем землеустрою і техніко-економічних обґрунтувань використання та охорони земель адміністративно-територіальних одиниць, проектів землеустрою щодо впорядкування територій населених пунктів, затверджених у встановленому законом порядку.
Таким чином відповідно до частини 7 статті 118 Земельного кодексу України визначений перелік підстав для відмови у наданні дозволу на розроблення проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки за результатами розгляду належним чином оформлених клопотання та додатків до нього, а саме:
- невідповідність місця розташування об`єкта вимогам законів;
- невідповідність місця розташування об`єкта вимогам прийнятих відповідно до цих законів нормативно-правових актів;
- невідповідність місця розташування об`єкта вимогам генеральних планів населених пунктів та іншої містобудівної документації, схем землеустрою і техніко-економічних обґрунтувань використання та охорони земель адміністративно-територіальних одиниць, проектів землеустрою щодо впорядкування територій населених пунктів, затверджених у встановленому законом порядку.
Відтак, Земельним кодексом України визначено вичерпний перелік підстав для відмови у наданні дозволу на розроблення проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки.
Статтею 123 Земельного кодексу України передбачений порядок надання земельних ділянок державної або комунальної власності у користування.
Частина 2 статті 123 Земельного кодексу України передбачено, що особа, зацікавлена в одержанні у користування земельної ділянки із земель державної або комунальної власності за проектом землеустрою щодо її відведення, звертається з клопотанням про надання дозволу на його розробку до відповідного органу виконавчої влади або органу місцевого самоврядування, які відповідно до повноважень, визначених статтею 122 цього Кодексу, передають у власність або користування такі земельні ділянки.
У клопотанні зазначаються орієнтовний розмір земельної ділянки та її цільове призначення. До клопотання додаються графічні матеріали, на яких зазначено бажане місце розташування та розмір земельної ділянки, письмова згода землекористувача, засвідчена нотаріально (у разі вилучення земельної ділянки). Верховній Раді Автономної Республіки Крим, Раді міністрів Автономної Республіки Крим, органам виконавчої влади або органам місцевого самоврядування, які передають земельні ділянки державної чи комунальної власності у користування відповідно до повноважень, визначених статтею 122 цього Кодексу, забороняється вимагати додаткові матеріали та документи, не передбачені цією статтею.
Частина 3 статті 123 Земельного кодексу України визначено, що відповідний орган виконавчої влади або орган місцевого самоврядування в межах їх повноважень у місячний строк розглядає клопотання і дає дозвіл на розроблення проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки або надає мотивовану відмову у його наданні. Підставою відмови у наданні такого дозволу може бути лише невідповідність місця розташування земельної ділянки вимогам законів, прийнятих відповідно до них нормативно-правових актів, а також генеральних планів населених пунктів, іншої містобудівної документації, схем землеустрою і техніко-економічних обґрунтувань використання та охорони земель адміністративно-територіальних одиниць, проектів землеустрою щодо впорядкування території населених пунктів, затверджених у встановленому законом порядку.
Стаття 39 Земельного кодексу України передбачає, що використання земель житлової та громадської забудови здійснюється відповідно до генерального плану населеного пункту, іншої містобудівної документації, плану земельно-господарського устрою з дотриманням будівельних норм.
У той же час, абзацом третім частини 3 статті 123 Земельного кодексу України передбачено, що у разі якщо у місячний строк з дня реєстрації клопотання Верховна Рада Автономної Республіки Крим, Рада міністрів Автономної Республіки Крим, відповідний орган виконавчої влади або орган місцевого самоврядування, який передає земельні ділянки державної чи комунальної власності у користування відповідно до повноважень, визначених статтею 122 нього Кодексу, не надав дозволу на розроблення документації із землеустрою або мотивовану відмову у його наданні, то особа, зацікавлена в одержанні у користування земельної ділянки із земель державної або комунальної власності, у місячний спірок з дня закінчення зазначеного строку має право замовити розроблення документації із землеустрою без надання такого дозволу, про що письмово повідомляє Верховну Раду Автономної Республіки Крим, Раду міністрів Автономної Республіки Крим, відповідний орган виконавчої влади або орган місцевого самоврядування. До письмового повідомлення додається договір на виконання робіт із землеустрою щодо відведення земельної ділянки.
Статтею 124 Земельного кодексу України визначено порядок передачі земельних ділянок в оренду.
Згідно з підпунктом 3 пункту б частини 1 статті 31 Закону №280/97-ВР виконавчим органам міських рад делеговано повноваження здійснення в установленому порядку державного контролю за дотриманням законодавства, затвердженої містобудівної документації при плануванні та забудові відповідних територій; зупинення у випадках, передбачених законом, будівництва, яке проводиться з порушенням містобудівної документації і проектів окремих об`єктів, а також може заподіяти шкоди навколишньому природному середовищу.
При цьому, згідно із частиною 1 статті 73 Закону №280/97-ВР акти ради, сільського, селищного, міського голови, голови районної в місті ради, виконавчого комітету сільської, селищної, міської, районної у місті ради, прийняті в межах своїх повноважень, є обов`язковими для виконання всіма розташованими на відповідній території органами виконавчої влади, об`єднаннями громадян, підприємствами, установами та організаціями, посадовими особами, а також громадянами, які постійно або тимчасово проживають на відповідній території.
Відповідно до частини 1 статті 122 Земельного кодексу України сільські, селищні, міські ради передають земельні ділянки у власність або у користування із земель комунальної власності відповідних територіальних громад для всіх потреб.
Згідно з пунктом 34 частини 1 статті 26 Закону №280/97-ВР виключно на пленарних засіданнях сільської, селищної, міської ради вирішуються питання регулювання земельних відносин.
Як встановлено судом підставою відмови у наданні позивачу бажаного дозволу стала невідповідність місця розташування об`єкта вимогам прийнятих відповідно до цих законів нормативно-правових актів. Тобто, вказана підстава належить до виключного переліку передбаченого частини 7 статті 118 Земельного кодексу України.
Проаналізувавши спірне рішення від 30.07.2020 "Про розгляд клопотань суб`єктів земельних відносин стосовно надання дозволів на розроблення проектів землеустрою щодо відведення земельних ділянок та технічних документацій із землеустрою» відповідно до генерального плану міста Житомира, затвердженого рішенням міської ради від 30.11.2016 №454, суд констатує що воно є тим нормативно-правим актом прийнятим відповідно до вимог законодавства невідповідність вимогам якого може слугувати підставою для відмови у наданні дозволу на розробку проекту землеустрою.
Відповідно до частин 1, 2 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
Відтак, суд дійшов висновку, що відповідачем правомірно відмовлено позивачу у наданні дозволу на розроблення документації із землеустрою щодо відведення земельної ділянки площею 0,0100 га для будівництва індивідуального гаража за адресою: АДРЕСА_1 , а тому позовні вимоги ОСОБА_1 не підлягають задоволенню.
Зважаючи на відмову у задоволенні позову в даній адміністративній справі, питання про розподіл судових витрат судом не вирішується.
Керуючись статтями 77, 90, 139, 242-246, 250, 255, 262, 263, 295 Кодексу адміністративного судочинства України,
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Учасники справи, особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право подати до Сьомого апеляційного адміністративного суду через Житомирський окружний адміністративний суд апеляційну скаргу на рішення суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Суддя Д.М. Гурін