Справа № 160/10856/21
Суддя: Голобутовський Роман Зіновійович
Дата ухвалення: 2021-09-13 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого судді Голобутовського Р.З.
розглянувши у письмовому провадженні у місті Дніпро адміністративну справу за позовною заявою Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області до Приватного акціонерного товариства «Теплогенерація» про застосування заходів реагування,
05.07.2021 року Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області звернулось до Дніпропетровського окружного адміністративного суду з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю «Теплогенерація», в якому просить:
- застосувати заходи реагування у вигляді повного зупинення експлуатації (роботи) об`єктів, а саме: будівель за адресою: Дніпропетровська область, проспект Трубників, буд. 56 Приватного акціонерного товариства «Теплогенерація», до повного усунення порушень.
Позовні вимоги обґрунтовано тим, що актом перевірки щодо додержання (виконання) вимог законодавства у сферах пожежної та техногенної безпеки, цивільного захисту від 15.06.2021 року №26 встановлено порушення відповідачем вимог законодавства. Подальша експлуатація об`єкта відповідача з виявленими порушеннями створює загрозу життю та/або здоров`ю людей.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 06.07.2021 року відстрочено позивачу сплату судового збору до ухвалення судового рішення у справі; відкрито провадження в адміністративній справі за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами.
02.08.2021 року представником відповідача подано до суду відзив на позовну заяву, в якому просить відмовити у задоволенні позову. В обгрунтування правової позиції зазначає, що станом на 30.07.2021 року ПрАТ «Теплогенерація» вжито заходів щодо усунення порушень, виявлених під час перевірки та усі вони або ж усунуті в повному обсязі, або перебувають у стадії виконання та мають відповідний строк усунення. Зважаючи на усунення виявлених порушень, ПрАТ «Теплогенерація» звернулось з листом до ГУ ДСНС України у Дніпропетровській області № 187 від 16.07.2021 року щодо проведення позапланової перевірки та встановлення факту усунення недоліків згідно з актом № 26 від 15.06.2021 року. Відповідно до отриманої інформації, проведення позапланової перевірки очікується протягом серпня 2021 року, за результатами якої до суду буде надано відповідний документ про результати позапланової перевірки. Зупинення експлуатації об`єктів, а саме будівель та споруд ПрАТ «Теплогенерація» за адресою: м. Нікополь, проспект Трубників, 56, призведе до зупинення всієї господарської діяльності відповідача, оскільки вони безпосередньо задіяні у виробничій діяльності підприємства, на якому працює більше 100 працівників, призведе до неможливості виплат зарплатні працівникам та сплати податків до бюджету. У разі зупинки ПрАТ «Теплогенерація» установи і організації промислового майданчика колишнього ПАТ «НПТЗ», що на сьогоднішній час розміщує на своїй території близько шістнадцяти підприємств різних форм власності вимушені будуть зупинити своє виробництво, в результаті чого понесуть великі збитки внаслідок неотримання теплової та електричної енергії, робітники підприємств та організацій промислового майданчика залишаться без гарячої води в душових. Більш того, міська очисна насосна каналізація міськводоканалу знаходиться на головному вводі ПрАТ «Теплогенерація» і внаслідок зупинки підприємства та неотримання електричної енергії в м. Нікополь відбудеться техногенна катастрофа.
06.08.2021 року позивачем долучено до матеріалів справи платіжне доручення від 02.08.2021 року на суму 2270 грн. про сплату судового збору.
11.08.2021 року відповідачем подані пояснення про стан усунення порушень, в яких вказано, що відповідно до заяви ПРАТ "Теплогенерація" вхід. №49/4541 від 16.07.2021 року, проведено позапланову перевірку зазначеного суб`єкта господарювання, за результатами якої складено акт від 04.08.2021 року №194. Суб`єкт господарювання (ПРАТ "Теплогенерація") звернувся із заявою щодо проведення позапланової перевірки з метою підтвердження усунення порушень, вказаних в акті від 15.06.2021 року №26. Підставою для звернення Головного управління до суду став акт від 15.06.2021 року №26, яким зафіксовано 19 порушень вимог законодавства у сферах цивільного захисту, пожежної та техногенної безпеки, які за оцінкою спеціально уповноваженого органу, створюють реальну загрозу життю та/або здоров`ю людей і можуть призвести до виникнення надзвичайної ситуації (пожежі). Так, Головне управління не підтверджує усунення всіх порушень, зазначених в позовній заяві. На об`єкті відповідача залишаються не усунутуми 7 порушень з акту від 15.06.2021 року №26, які створюють реальну загрозу життю та/або здоров`ю.
12.08.2021 року представником позивача подано заяву про долучення додаткових доказів, а саме копії акту від 04.08.2021 року №194.
Згідно з ч. ч. 5, 8 ст. 262 Кодексу адміністративного судочинства України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. При розгляді справи за правилами спрощеного позовного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи.
Дослідивши матеріали справи, суд встановив наступне.
- з`єднання жил проводів освітлення в будівлі головного корпусу ТЕЦ здійснено не за допомогою опресування, зварювання, паяння або затискачів;
- з`єднання електричних проводів освітлення в будівлі головного корпусу ТЕЦ виконано не усередині корпусу електроприймача (пункт 2.1.58 розділу 2 глави 2.1 «Правила улаштування електроустановок» (далі - ПУЕ));
- відсутні прилади для самозачинення дверей на першому, другому та третьому поверхах, що ведуть в сходову клітину будівлі службового корпусу;
- з`єднання жил проводів освітлення в будівлі службового корпусу здійснено не за допомогою опресування, зварювання, паяння або затискачів;
- з`єднання електричних проводів освітлення в будівлі службового корпусу виконано не усередині корпусу електроприймача (пункт 2.1.58 розділу 2 глави 2.1 «Правила улаштування електроустановок» (далі - ПУЕ));
- в коридорі на третьому поверсі та в сходовій клітці на першому поверсі будівлі службового корпусу використовуються з`єднувальні коробки без захисних кришок;
- не проведено замір опору ізоляції і перевірка спрацювання приладів захисту електричних мереж та електроустановок від короткого замикання;
- лінії живлення до кожного побутового кондиціонера в будівлі головного корпусу ТЕЦ та в будівлі службового корпусу не забезпечено автономним пристроєм електричного захисту;
- особи, які прийняті на роботу, пов`язану з підвищеною пожежною небезпекою, не пройшли спеціальне навчання (пожежно-технічний мінімум);
- керівник не пройшов навчання з питань цивільного захисту;
- працівників об`єкта засобами колективного захисту не забезпечено;
- декларування безпеки об`єкту підвищеної небезпеки не здійснено;
- експертизу декларації безпеки об`єкту підвищеної небезпеки не проведено;
- обов`язкове страхування цивільної відповідальності суб`єкту господарювання не здійснено;
- план локалізації та ліквідації аварій на об`єкті підвищеної небезпеки не переглядався більш ніж 5 років;
- на об`єкті підвищеної небезпеки автоматизовану систему раннього виявлення загрози виникнення надзвичайних ситуацій та систему оповіщення не створено;
- не проведено лабораторні випробування засобів індивідуального захисту органів дихання від бойових отруйних речовин, терміни придатності яких вийшли.
Акт перевірки вручено інженеру з охорони праці ОСОБА_1 15.06.2021 року. В розділі акта перевірки «пояснення, зауваження або заперечення щодо проведеного заходу державного нагляду (контролю) та складеного акта перевірки» зазначено «зауважень до акту не має».
Виявлення наведених порушень стало підставою для звернення до суду з цим позовом.
Надаючи правову оцінку спірним відносинам, суд виходить з наступного.
Правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов`язки та відповідальність суб`єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) визначаються Законом України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності».
Згідно із ст. 1, ч. 5, ч.11 ст. 4 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» державний нагляд (контроль) - діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, місцевих державних адміністрацій, органів місцевого самоврядування (далі - органи державного нагляду (контролю)) в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб`єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, допустимого рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища;
Заходи державного нагляду (контролю) - планові та позапланові заходи, які здійснюються шляхом проведення перевірок, ревізій, оглядів, обстежень та інших дій.
Виробництво (виготовлення) або реалізація продукції, виконання робіт, надання послуг суб`єктами господарювання можуть бути зупинені повністю або частково виключно за рішенням суду.
Відновлення виробництва (виготовлення) або реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг суб`єктами господарювання після призупинення можливе з моменту отримання органом державного нагляду (контролю), який ініціював призупинення, повідомлення суб`єкта господарювання про усунення ним усіх встановлених судом порушень.
Плановий чи позаплановий захід щодо суб`єкта господарювання - юридичної особи має здійснюватися у присутності керівника або особи, уповноваженої керівником. Плановий чи позаплановий захід щодо фізичної особи - підприємця має здійснюватися за його присутності або за присутності уповноваженої ним особи.
Частиною 1 статті 6 наведеного Закону встановлено, підставами для здійснення позапланових заходів є:
- подання суб`єктом господарювання письмової заяви до відповідного органу державного нагляду (контролю) про здійснення заходу державного нагляду (контролю) за його бажанням;
- виявлення та підтвердження недостовірності даних, заявлених суб`єктом господарювання у документі обов`язкової звітності, крім випадків, коли суб`єкт господарювання протягом місяця з дня первинного подання повторно подав такий документ з уточненими достовірними даними або якщо недостовірність даних є результатом очевидної описки чи арифметичної помилки, яка не впливає на зміст поданої звітності. У разі виявлення органом державного нагляду (контролю) помилки у документі обов`язкової звітності він упродовж десяти робочих днів зобов`язаний повідомити суб`єкта господарювання про необхідність її виправлення у строк до п`яти робочих днів з дня отримання повідомлення. Невиправлення помилки у встановлений строк є підставою для проведення позапланового заходу;
- перевірка виконання суб`єктом господарювання приписів, розпоряджень або інших розпорядчих документів щодо усунення порушень вимог законодавства, виданих за результатами проведення попереднього заходу органом державного нагляду (контролю);
- звернення фізичної особи (фізичних осіб) про порушення, що спричинило шкоду її (їхнім) правам, законним інтересам, життю чи здоров`ю, навколишньому природному середовищу чи безпеці держави, з додаванням документів чи їх копій, що підтверджують такі порушення (за наявності). Позаплановий захід у такому разі здійснюється виключно за погодженням центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у відповідній сфері державного нагляду (контролю), або відповідного державного колегіального органу. У такому разі перед початком здійснення позапланового заходу державного нагляду (контролю) посадові особи органів державного нагляду (контролю) зобов`язані пред`явити керівнику чи уповноваженій особі суб`єкта господарювання - юридичної особи, її відокремленого підрозділу, фізичній особі - підприємцю або уповноваженій ним особі, крім документів, передбачених цим Законом, додатково копію погодження центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у відповідній сфері державного нагляду (контролю), або відповідного державного колегіального органу на проведення такої перевірки. Суб`єкти господарювання мають право не допускати посадових осіб органу державного нагляду (контролю) до здійснення заходів державного нагляду (контролю), якщо вони не пред`явили документи, передбачені цим абзацом;
- неподання суб`єктом господарювання документів обов`язкової звітності за два звітні періоди підряд без поважних причин або без надання письмових пояснень про причини, що перешкоджали поданню таких документів;
- доручення Прем`єр-міністра України про перевірку суб`єктів господарювання у відповідній сфері у зв`язку з виявленими системними порушеннями та/або настанням події, що має значний негативний вплив на права, законні інтереси, життя та здоров`я людини, захист навколишнього природного середовища та забезпечення безпеки держави;
- настання аварії, смерті потерпілого внаслідок нещасного випадку або професійного захворювання, що було пов`язано з діяльністю суб`єкта господарювання.
Під час проведення позапланового заходу з`ясовуються лише ті питання, необхідність перевірки яких стала підставою для здійснення цього заходу, з обов`язковим зазначенням цих питань у посвідченні (направленні) на проведення заходу державного нагляду (контролю).
Частиною ч. 4 ст. 6 Закону визначено, що строк здійснення позапланового заходу не може перевищувати десяти робочих днів, а щодо суб`єктів малого підприємництва - двох робочих днів.
Згідно із ч. 1 статті 7 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» для здійснення планового або позапланового заходу орган державного нагляду (контролю) видає наказ (рішення, розпорядження), який має містити найменування суб`єкта господарювання, щодо якого буде здійснюватися захід, та предмет перевірки.
На підставі наказу (рішення, розпорядження) оформляється посвідчення (направлення) на проведення заходу державного нагляду (контролю), яке підписується керівником органу державного нагляду (контролю) (головою державного колегіального органу) або його заступником (членом державного колегіального органу) із зазначенням прізвища, ім`я та по батькові і засвідчується печаткою.
Частиною 6 ст. 7 Закону визначено, що за результатами здійснення планового або позапланового заходу посадова особа органу державного нагляду (контролю) складає акт, який повинен містити такі відомості:
- дату складення акта;
- тип заходу (плановий або позаплановий);
- форма заходу (перевірка, ревізія, обстеження, огляд тощо);
- предмет державного нагляду (контролю);
- найменування органу державного нагляду (контролю), а також посаду, прізвище, ім`я та по батькові посадової особи, яка здійснила захід;
найменування юридичної особи або прізвище, ім`я та по батькові фізичної особи - підприємця, щодо діяльності яких здійснювався захід.
Посадова особа органу державного нагляду (контролю) зазначає в акті стан виконання вимог законодавства суб`єктом господарювання, а в разі невиконання - детальний опис виявленого порушення з посиланням на відповідну вимогу законодавства.
В останній день перевірки два примірники акта підписуються посадовими особами органу державного нагляду (контролю), які здійснювали захід, та суб`єктом господарювання або уповноваженою ним особою, якщо інше не передбачено законом.
Якщо суб`єкт господарювання не погоджується з актом, він підписує акт із зауваженнями.
Зауваження суб`єкта господарювання щодо здійснення державного нагляду (контролю) є невід`ємною частиною акта органу державного нагляду (контролю).
У разі відмови суб`єкта господарювання підписати акт посадова особа органу державного нагляду (контролю) вносить до такого акта відповідний запис.
Один примірник акта вручається керівнику чи уповноваженій особі суб`єкта господарювання - юридичної особи, її відокремленого підрозділу, фізичній особі - підприємцю або уповноваженій ним особі в останній день заходу державного нагляду (контролю), а другий зберігається в органі державного нагляду (контролю).
Згідно з ч. 7 ст. 7 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» на підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду.
У разі необхідності вжиття інших заходів реагування орган державного нагляду (контролю) протягом п`яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу.
Відповідно до статті 1 Кодексу цивільного захисту України, Кодекс цивільного захисту України регулює відносини, пов`язані із захистом населення, територій, навколишнього природного середовища та майна від надзвичайних ситуацій, реагуванням на них, функціонуванням єдиної державної системи цивільного захисту, та визначає повноваження органів державної влади, Ради міністрів Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування, права та обов`язки громадян України, іноземців та осіб без громадянства, підприємств, установ та організацій незалежно від форми власності.
Статтею 64 Кодексу цивільного захисту України передбачено, що Центральний орган виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, уповноважений організовувати та здійснювати державний нагляд (контроль) щодо виконання вимог законів та інших нормативно-правових актів з питань техногенної та пожежної безпеки, цивільного захисту і діяльності аварійно-рятувальних служб.
Центральний орган виконавчої влади, який здійснює нагляд (контроль) у сфері техногенної та пожежної безпеки, реалізує повноваження безпосередньо і через свої територіальні органи в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві та Севастополі, районах, районах у містах, містах обласного, республіканського (Автономної Республіки Крим) значення.
До складу центрального органу виконавчої влади, який здійснює нагляд (контроль) у сфері техногенної та пожежної безпеки, і його територіальних органів входять:органи державного нагляду у сфері пожежного нагляду;органи державного нагляду у сфері цивільного захисту і техногенної безпеки; підрозділи забезпечення та інші структурні підрозділи.
Згідно з ст. 66 Кодексу цивільного захисту України центральний орган виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, здійснює державний нагляд (контроль) шляхом проведення планових та позапланових перевірок відповідно до закону.
Відповідно до ч. 2 ст. 68 Кодексу цивільного захисту України у разі встановлення порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створює загрозу життю та здоров`ю людей, посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки, звертаються до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, споруд, окремих приміщень, випуску та реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту у порядку, встановленому законом.
Відповідно до пунктів 1, 2 ч. 1 ст. 70 Кодексу цивільного захисту України підставою для звернення центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів є:1) недотримання вимог пожежної безпеки, визначених цим Кодексом, іншими нормативно-правовими актами, стандартами, нормами і правилами;2) порушення вимог пожежної безпеки, передбачених стандартами, нормами і правилами, під час будівництва приміщень, будівель та споруд виробничого призначення;3) випуск і реалізація вибухопожежонебезпечної продукції та продукції протипожежного призначення з відхиленням від стандартів чи технічних умов або без даних щодо відповідності такої продукції вимогам пожежної безпеки; 4) нездійснення заходів щодо захисту персоналу від шкідливого впливу ймовірних надзвичайних ситуацій;5) відсутність на виробництвах, на яких застосовуються небезпечні речовини, паспортів (формулярів) на обладнання та апаратуру або систем із забезпечення їх безперебійної (безаварійної) роботи;6) невідповідність кількості засобів індивідуального захисту органів дихання від небезпечних хімічних речовин нормам забезпечення ними працівників суб`єкта господарювання, їх непридатність або відсутність;7) порушення правил поводження з небезпечними речовинами; 8) відсутність або непридатність до використання засобів індивідуального захисту в осіб, які здійснюють обслуговування потенційно небезпечних об`єктів або об`єктів підвищеної небезпеки, а також в осіб, участь яких у ліквідації наслідків надзвичайної ситуації передбачена планом локалізації і ліквідації наслідків аварій; 9) відсутність на об`єкті підвищеної небезпеки диспетчерської служби або її неготовність до виконання покладених на неї завдань, у тому числі через відсутність відповідних документів, приладів, обладнання або засобів індивідуального захисту; 10) неготовність до використання за призначенням аварійно-рятувальної техніки, засобів цивільного захисту, а також обладнання, призначеного для забезпечення безпеки суб`єктів господарювання; 11) проведення робіт з будівництва будинків та споруд, розміщення інших небезпечних об`єктів, інженерних і транспортних комунікацій, які порушують встановлений законодавством з питань техногенної безпеки порядок їх проведення або проведення яких створює загрозу безпеці населення, суб`єктам господарювання, обладнанню та майну, що в них перебувають.
Частиною 2 ст. 70 Кодексу цивільного захисту України встановлено, що повне або часткове зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, виконання робіт, надання послуг здійснюється виключно за рішенням адміністративного суду.
Відповідно до ч.1 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.
Оцінюючи усі докази, надані суду, у їх сукупності, суд виходить з наступного.
Відповідно до Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» на підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення) або реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду.
Згідно з ч. 2 ст. 68 Кодексу цивільного захисту України у разі встановлення порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створює загрозу життю та здоров`ю людей, посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки, звертаються до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, споруд, окремих приміщень, випуску та реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту у порядку, встановленому законом.
Частиною 2 ст. 70 Кодексу цивільного захисту України встановлено, що повне або часткове зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, виконання робіт, надання послуг здійснюється виключно за рішенням адміністративного суду.
Як видно з проаналізованих положень Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» та Кодексу цивільного захисту України позивач наділений повноваженнями на звернення до адміністративного суду з позовом про застосування заходів реагування.
До матеріалів справи долучено акт Нікопольського районного управління Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області від 04.08.2021 року №194, з якого видно, що позивачем частково усунуті порушення законодавства. 7 порушень з акту від 15.06.2021 року №26 залишились неусунутими, а саме наступні порушення:
- п. 12 - керівник не пройшов навчання з питань цивільного захисту;
- п. 13 - працівників об`єкта засобами колективного захисту не забезпечено;
- п. 14 - декларування безпеки об`єкту підвищеної небезпеки не здійснено;
- п. 15 - експертизу декларації безпеки об`єкту підвищеної небезпеки не проведено;
- п. 16 - обов`язкове страхування цивільної відповідальності суб`єкту господарювання не здійснено;
- п. 17 - план локалізації та ліквідації аварій на об`єкті підвищеної небезпеки не переглядався більш ніж 5 років;
- п. 18 - на об`єкті підвищеної небезпеки автоматизовану систему раннього виявлення загрози виникнення надзвичайних ситуацій та систему оповіщення не створено.
Отже, за результатами здійснення позапланового заходу відповідачем виявлено, що не повністю усунуто всі порушення, проте, слід врахувати, що при вирішенні питання про наявність підстав для застосування заходів реагування у вигляді повного зупинення експлуатації будівлі необхідно виходити з того, чи можуть порушення, що так і не були усунуті, призвести до реальної загрози життю та здоров`ю людей, адже важливим та необхідним є дотримання балансу наявності можливого ризику з негативними наслідками для суб`єкта господарювання, пов`язаними з блокуванням роботи підприємства.
Разом з цим, захід реагування у вигляді повного зупинення експлуатації приміщень є виключним заходом, доцільність обрання якого повинна обґрунтовуватися виявленням порушень, що реально створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей. При обранні такого заходу реагування, позивачем як суб`єктом владних повноважень, і судом, відповідно, мають враховуватися принцип співмірності обраного заходу реагування тим порушенням, які виникли та тим, які залишилися не усунутими на час розгляду справи, а також дотримання справедливого балансу між інтересами відповідача і публічними інтересами.
Позивачем не обґрунтовано, чому саме зупинення роботи будівель і приміщень відповідача є співмірним і адекватним способом реагування на виявлені під час перевірки порушення вимог законодавства у сфері пожежної та техногенної безпеки.
Суд враховує не лише обставини і підстави, які спонукали позивача, як суб`єкта владних повноважень звернутися до суду з позовом про застосування заходів реагування, але і ті, які існують на час ухвалення судового рішення. У протилежному випадку застосування заходів реагування, як виключного заходу, в судовому порядку поширюватиметься на всіх суб`єктів господарювання, відносно яких проведено перевірку і встановлено порушення, які за оцінкою спеціально уповноваженого органу, створюють реальну загрозу життю та/або здоров`ю людей.
Отже, відповідачем здійснюються активні дії на усунення порушень, які залишились неусунутими за наслідками перевірки, оформленої актом від 04.08.2021 року №194.
Судом проведено системний аналіз неусунутих порушень, які підтверджені відповідачем як неусунуті, та зроблено висновок, що вони не можуть призвести до виникнення аварій (катастроф) та з впливом небезпечних факторів, які породжують вказані явища, а тому відповідно до приписів статі 2 Кодексу цивільного захисту України не є тими обставинами, які можуть призвести до настання реальної загрози життю та здоров`ю людей.
Зупинення роботи всього підприємства є крайнім заходом, який може вживатись судом для спонукання відповідача усунути порушення, встановлені актом перевірки №26 від 15.06.2021 року.
Зупинення експлуатації об`єктів, а саме будівель та споруд ПрАТ «Теплогенерація» за адресою: м. Нікополь, проспект Трубників, 56, призведе до зупинення всієї господарської діяльності відповідача, оскільки вони безпосередньо задіяні у виробничій діяльності підприємства, на якому працює більше 100 працівників, призведе до неможливості виплат зарплатні працівникам та сплати податків до бюджету.
При прийнятті рішення, суд враховує, що в разі зупинки ПрАТ «Теплогенерація» установи і організації промислового майданчика колишнього ПАТ «НПТЗ», що на сьогодні розміщує на своїй території близько шістнадцяти підприємств різних форм власності зупинять своє виробництво, в результаті чого понесуть великі збитки внаслідок неотримання теплової та електричної енергії, робітники підприємств та організацій промислового майданчика залишаться без гарячої води в душових. Більш того, міська очисна насосна каналізація міськводоканалу знаходиться на головному вводі ПрАТ «Теплогенерація» і внаслідок зупинки підприємства та неотримання електричної енергії в м. Нікополь можлива техногенна катастрофа.
На переконання суду, виходячи зі змісту і суті застосування, до такого заходу слід вдаватися до усунення виявлених порушень та існування реальної загрози життю та/або здоров`ю людей (частина п`ята статті 4 Закону № 877-V), у зв`язку з чим його застосування після усунення виявлених порушень втрачає той сенс, який законодавством покладений як основа і правова підстава його застосування.
Разом з цим, суд зауважує, що фактично на момент розгляду справи залишились неусунутими лише 7 виявлених порушень з 19 первісно виявлених порушень, які стали підставою для звернення позивача до суду, при цьому відповідачем вживаються заходи для їх усунення.
Суд вважає, що відповідач свідомо поставився до усунення виявлених органом ДСНС порушень та вжив усіх можливих заходів для усунення виявлених порушень, що підтверджується актом перевірки від 04.08.2021 року №194 та свідчить про те, що відповідач усвідомлює небезпеку, яка виникає у зв`язку із експлуатацією будівлі з порушенням вимог пожежної безпеки, а відповідно вживатиме всіх можливих заходів для недопущення виникнення надзвичайних подій на території ПрАТ «Теплогенерація».
Вказані порушення не є формальними, але водночас такий захід реагування як повне або часткове зупинення експлуатації будівель (корпусів) - не є санкцією за порушення вимог законодавства з питань техногенної та пожежної безпеки, а є превентивним заходом, який спрямований на недопущення існування невиправданого ризику виникнення надзвичайних ситуацій та, відповідно, ризику завдання шкоди життю і здоров`ю населення.
Суд наголошує, що зупинення роботи об`єкта є крайнім заходом, який несе значні негативні наслідки для відповідача, а тому має застосовуватись виключно у тому випадку, якщо іншими заходами неможливо забезпечити безпеку для життя та здоров`я людей.
Разом з тим, позивачем не доведено наявності реальної, а не потенційної небезпеки для життя та здоров`я людей, внаслідок існування неусунутих на момент розгляду справи порушень пожежної безпеки, з урахуванням того, що незначні порушення не можуть тягнути за собою повне зупинення роботи об`єкта.
Також суд враховує те, що фактично неусунутим залишились лише порушення, усунення яких потребує приведення у відповідність до законодавства документації на підприємстві, а не порушень, що створюють реальну загрозу життю та здоров`ю працівників.
Застосування заходу реагування після з`ясування того факту, що зазначені в акті перевірки порушення в більшій частині усунуті, втрачає той сенс, який законодавством покладений як основа і правова підстава його застосування.
З цього питання Верховний Суд неодноразово формував правовий висновок про наявність реальної загрози саме на момент ухвалення рішення судом, адже зупинення роботи підприємства - це крайня необхідність під час існування загрози, а не постфактум, і такий захід не є покаранням, а є превентивним заходом (Постанова Верховного Суду від 28.05.2019 у справі №819/1850/17).
Отже, при обранні виключного заходу реагування у вигляді зупинення експлуатації будівлі, позивачем як суб`єктом владних повноважень, і судом, відповідно, мають враховуватися принцип співмірності обраного заходу реагування тим порушенням, які виникли та тим, які залишилися не усунутими на час розгляду справи, а також дотримання справедливого балансу між інтересами відповідача і публічними інтересами.
Враховуючи вжиття відповідачем заходів для забезпечення пожежної безпеки, створення умов для недопущення виникнення надзвичайних ситуацій та впровадження заходів по їх ліквідації у разі виникнення, суд вважає, що зупинення експлуатації приміщень ПрАТ «Теплогенерація» не відповідатиме принципу «співмірності» та порушуватиме справедливий баланс між інтересами відповідача і публічними інтересами, що зумовлює висновок суду про відмову у задоволенні позовних вимог.
Відтак, суд робить висновок про відсутність беззаперечних підстав для застосування до відповідача заходів реагування у вигляді повного зупинення експлуатації будівель і приміщень.
Згідно з ч. 5 ст. 242 Кодексу адміністративного судочинства України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.
Відповідно до ч. 1 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.
Отже, виходячи із заявлених позовних вимог, системного аналізу положень чинного законодавства України та матеріалів справи, суд робить висновок, що позовна заява не підлягає задоволенню.
Питання розподілу судових витрат за наслідками розгляду справи судом не вирішується.
Керуючись, ст.ст.242-246, 250, 262 Кодексу адміністративного судочинства України,
Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи рішення суду оскаржується до Третього апеляційного адміністративного суду через Дніпропетровський окружний адміністративний суд відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 Розділу VII Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя Р.З. Голобутовський