Справа № 320/9666/21
Суддя: Головенко О.Д.
Дата ухвалення: 2021-09-14 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

14 вересня 2021 року м. Київ 320/9666/21

Суддя Київського окружного адміністративного суду Головенко О.Д., розглянувши клопотання про залишення позову без розгляду у справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Науково-виробничий центр "Інвесткон" до Головного управління Державної податкової служби у Київській області та Державної податкової служби України про визнання протиправними та скасування рішень,

в с т а н о в и в:

До Київського окружного адміністративного суду звернулось Товариство з обмеженою відповідальністю "Науково-виробничий центр "Інвесткон" з позовом до Головного управління Державної податкової служби у Київській області та Державної податкової служби України та просить суд:

визнати протиправни та скасувати рішення Головного управління ДПС у Київській області від 11.08.2020 № 1823587/32034397 про відмову у реєстрації податкової накладної від 11.09.2019 № 14;

визнати протиправни та скасувати рішення Головного управління ДПС у Київській області від 11.08.2020 № 1823589/32034397 про відмову у реєстрації податкової накладної від 12.08.2019 № 14;

визнати протиправни та скасувати рішення Головного управління ДПС у Київській області від 11.08.2020 № 1823590/32034397 про відмову у реєстрації податкової накладної від 14.08.2019 № 17;

зобов"язати Державну податкову службу України зареєструвати податкові накладні від 11.09.2019 № 14, від 12.08.2019 № 14 та від 14.08.2019 № 17 у Єдиному державному реєстрі податкових накладних та вважати їх прийнятими, зареєстрованими датою направлення.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 12.08.2021 провадження у справі відкрито за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами (в порядку письмового провадження).

13.09.2021 від представника відповідача надійшло клопотання про залишення позовної заяви без розгляду у зв"язку з порушенням строку звернення до адміністративного суду.

Розглянувши клопотання про залишення позовної заяви без розголяду, суд вважає його безпідставним, з огляду на наступне.

Так, ч. 1 ст. 118 КАС України визначено, що процесуальні строки - це встановлені законом або судом строки, у межах яких вчиняються процесуальні дії. Процесуальні строки встановлюються законом, а якщо такі строки законом не визначені - встановлюються судом.

Частиною 1 ст. 121 встановлено, що суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Відповідно до ч. 2 ст. 122 КАС України для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Згідно ч. 6 ст. 161 КАС України у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Як вбачається з позовної заяви, позивач просить суд скасувати рішення про відмову у реєстрації податкової накладної від 11.08.2020, однак до суду звернувся у серпні 2021 року, тобто з порушення строку звернення до суду.

Однак, разом з позовною заявою позивачем було подано клопотання про поновлення строку звернення до суду.

В обгрунтування клопотання позивач зазначив, що порушення строку звернення до суду зумовлено тим, що відбулась зміна директора підприємства, оскільки попередній помер.

Крім того, на той час діяли карантинні обмеження, які також стали причинною, у зв"язку з чим позивачу не вдалось у встанолвенні строки звернутись до суду.

Відповідно до правових висновків Європейського Суду з прав людини, право на суд, одним з аспектів якого є право доступу до суду, не є абсолютним і може підлягати дозволеним за змістом обмеженням, зокрема, щодо умов прийнятності скарг. Такі обмеження не можуть зашкоджувати самій суті права доступу до суду, мають переслідувати легітимну мету, а також має бути обґрунтована пропорційність між застосованими засобами та поставленою метою (п. 33 рішення у справі Перетяка та Шереметьєв проти України від 21.12.2010, заява № 45783/05). Норми, що регулюють строки подачі скарг, безсумнівно, спрямовані на забезпечення належного здійснення правосуддя і юридичної визначеності. Зацікавлені особи мають розраховувати на те, що ці норми будуть застосовані (п.п. 22-23 рішення у справі Мельник проти України від 28.03.2006, заява № 23436/03).

Отже, встановлення процесуальних строків законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених КАС України певних процесуальних дій.

При вирішенні питання про поновлення строку, суд надає оцінку обставинам, які слугували перешкодою для своєчасного звернення до суду, у взаємозв`язку інтервалів часу: з моменту закінчення встановленого КАС України строку до дати звернення з позовною заявою.

Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно - правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними; після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Підстави пропуску строку можуть бути визнані поважними, строк поновлено лише у разі, якщо вони пов`язані з непереборними та об`єктивними перешкодами, труднощами, які не залежать від волі особи та унеможливили своєчасне, тобто у встановлений законом процесуальний строк звернутись до суду.

Отже, тільки наявність об`єктивних перешкод для своєчасної реалізації прав на оскарження рішення, дії чи бездіяльності у строк, встановлений процесуальним законом, може бути підставою для висновку про пропуск строку з поважних причин.

Окрему увагу необхідно акцентувати на тому, що при вирішенні питання щодо поважності причин пропуску строку звернення до суду, суд повинен звертати увагу на усі доводи позивача; на тривалість строку, який пропущено; на поведінку позивача протягом цього строку; на дії, які він вчиняв, і чи пов`язані вони з готуванням до звернення до суду та оцінювати їх в сукупності. Суди повинні гарантувати доступ до правосуддя особам, які вважають, що їх право порушене, і діяли добросовісно, але пропустили строк звернення до суду з поважних причин.

Аналогічна позиція викладена Верховним Судом у постанові від 26.06.2018 у справі № 473/653/17 (ЄДРСРУ № 74991952).

При вирішенні питання про відкриття провадження у даній справі, суд дійшов висновку про поважність причин пропуску звернення до суду, у зв"язку з чим провадження у справі відкрито.

Водночас, відповідачем не подано до суду доказів, які спростовують твердження позивача щодо поважності причин пропуску строку звернення до суду.

Також суд звертає увагу учасників справи на ч. 4 ст. 123 КАС України, в якій встановлено, що якщо після відкриття провадження у справі суд дійде висновку, що викладений в ухвалі про відкриття провадження у справі висновок суду про визнання поважними причин пропуску строку звернення до адміністративного суду був передчасним, і суд не знайде інших підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

З урахуванням вказаних норм КАС України, суд вважає за можливе відмовити у задоволенні клопотання про залишення позовної заяви без розгляду.

Керуючись ст. 240, 243, 248 КАС України, суд

у х в а л и в:

У задоволенні клопотання представника Головного управління ДПС у Київській області про залишення позовної заяви без розгляду - відмовити.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення. Ухвала, постановлена судом поза межами судового засідання або у судовому засіданні у разі неявки учасників справи, під час розгляду справи в письмовому провадженнні, набирає законної сили з моменту її підписання.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Якщо у судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини ухвали суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повного ухвали.

Відповідно до підпункту 15.5 пункту 1 Розділу VII Перехідні положення Кодексу адміністративного судочинства України до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи до або через Київський окружний адміністративний суд.

Суддя Головенко О.Д.