Справа № 640/16016/21
Суддя: Вєкуа Н.Г.
Дата ухвалення: 2021-09-09 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

09 вересня 2021 року м. Київ № 640/16016/21

Суддя Окружного адміністративного суду міста Києва Вєкуа Н.Г., розглянувши у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи адміністративну справу

ОСОБА_1

до Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю

м. Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської

державної адміністрації).

про визнання протиправним та скасування наказу, зобов`язання вчинити дії, -

В С Т А Н О В И В:

До Окружного адміністративного суду міста Києва звернулась ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) з позовною заявою до Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю м. Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) (01001, м.Київ, вул. Трьохсвятительська,4В, код ЄДРОУ 40224921), в якому просить суд:

- визнати протиправним та скасувати наказ №119 від 19.05.2020, яким скасовано право на початок виконання будівельних робіт, набуте на підставі поданого повідомлення про початок виконання будівельних робіт із реконструкції квартири АДРЕСА_2 №КВ22 від 12.05.2020;

- зобов`язати Департамент з питань державного архітектурно-будівельного контролю м.Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) зареєструвати декларацію про готовність об`єкта до експлуатації на об`єкт будівництва "Реконструкція квартири АДРЕСА_4 ".

На обґрунтування позовних вимог позивач зазначає, що право на початок будівельних робіт може бути скасовано виключно з підстав, визначених частиною сьомою статті 36 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», на підставі встановлених під час перевірки порушень. Натомість, як зазначає позивач, Департаментом з питань державного архітектурно-будівельного контролю скасовуючи право на початок виконання будівельних робіт не зазначено підстав для скасування права на початок виконання будівельних робіт. Також, позивачем зазначено, що в порушення Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 р. № 553, скасування права на початок виконання будівельних робіт відбулося без присутності позивача, чим позбавили останню можливості надави пояснення та реалізовувати право на захист свої прав.

Представник відповідача заперечувала проти задоволення позовних вимог з підстав викладених у відзиві на позовну заяву, зазначивши, що замовником будівництва, ОСОБА_1 , наведені недостовірні дані у повідомлення № КВ 22 в частині необхідності отримання містобудівних умов та обмежень, загальної площі квартири за наявності та належно розробленого та затвердженого проекту «Реконструкція квартири АДРЕСА_4 », чим порушено ч. 8 ст. 36 Закону «Про регулювання містобудівної діяльності».

Відповідно до частини 3 статті 263 Кодексу адміністративного судочинства України у справах, розгляд яких проводився за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні), заявами по суті справи є позов та відзив.

Суд, розглянувши у відповідності до вимог статті 263 Кодексу адміністративного судочинства України справу за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні), дослідивши в сукупності письмові докази, якими сторони обґрунтовують позовні вимоги та відзив на позов, встановив наступне.

12 травня 2020 року ОСОБА_1 було подано Відповідачу повідомлення №КВ 22 про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків 9відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), із реконструкції квартири АДРЕСА_4 .

Департамент відповідно до Закону, Порядку № 466 зареєстрував подане замовником будівництва, ОСОБА_1 , на об`єкт будівництва «Реконструкція квартири АДРЕСА_4 » повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1) від 12.05.2020 № КВ 22 .

Наказом Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва від 19.05.2020 №119 скасовано право на початок виконання будівельних робіт, набуте на підставі поданого повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1) «Реконструкція квартири АДРЕСА_4 у голосіївському районі м. Києва» від 12.05.2020 №КВ 22. Управлінню дозвільних процедур забезпечити невідкладне направлення копії наказу до Державної архітектурно-будівельної інспекції України для виключення запису щодо реєстрації повідомлення про початок виконання будівельних робіт від 12.05.2020 року № КВ 22 з єдиного реєстру документів, що дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт і засвідчують прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, відомостей про повернення на доопрацювання, відмов у видачі скасування та анулювання зазначених документів.

Згідно наказу від 19.05.2020 №119, останній прийнято відповідно до п. 3 ч. 7 ст. 36 та ч. 2 ст. 39-1 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності»; п. 15 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13 квітня 2011 року №466 «Деякі питання виконання підготовчих і будівельних робіт», та на підставі технічного паспорту від 10.03.2011, виготовленого Київським міським бюро технічної інвентаризації та реєстрації права власності на об`єкти нерухомого майна, договору купівлі-продажу від 26.02.2019, акту від 26.02.2019 № 405 прийому-передачі квартири та актів, складених за результатами проведення планового (позапланового) заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності від 13.12.2019 № б/н та від 25.02.2020 № б/н .

Листом від 21.05.2020 №073-4842 Департаментом з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва повідомлено позивача про скасування права на початок виконання будівельних робіт, набутого на підставі поданого повідомлення.

Вважаючи вказаний наказ про скасування права на початок виконання будівельних робіт, набутого на підставі поданого повідомлення протиправним та таким, що підлягає скасуванню, позивач звернувся з даним позовом до суду.

Надаючи правову оцінку обставинам справи, суд зазначає наступне.

Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Повноваження органів державного архітектурно-будівельного контролю у спірних правовідносинах регламентуються, зокрема, законами України "Про регулювання містобудівної діяльності", "Про основні засади державного нагляду (контрою) у сфері господарської діяльності", Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року №553 (дію Порядку №553 зупинено з 18.03.2020 згідно з постановою Кабінету Міністрів України від 13 березня 2020 року № 219).

Відповідно до частини першої статті 31 Закону № 3038-VI, проектна документація на будівництво об`єктів розробляється у порядку, встановленому центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування, з урахуванням вимог містобудівної документації та вихідних даних і дотриманням вимог законодавства, будівельних норм, державних стандартів і правил та затверджується замовником.

Згідно із частиною першої статті 34 Закону № 3038-VI, замовник має право виконувати будівельні роботи після:

1) направлення замовником повідомлення про початок виконання будівельних робіт центральному органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю (далі - орган державного архітектурно-будівельного контролю) - щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, які не потребують реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт або отримання дозволу на виконання будівельних робіт згідно з переліком об`єктів будівництва, затвердженим центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування. Форма повідомлення про початок виконання будівельних робіт та порядок його подання визначаються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування;

2) реєстрації органом державного архітектурно-будівельного контролю декларації про початок виконання будівельних робіт - щодо об`єктів будівництва, що належать до І-ІІІ категорій складності;

3) видачі замовнику органом державного архітектурно-будівельного контролю дозволу на виконання будівельних робіт - щодо об`єктів будівництва, що належать до IV і V категорій складності.

Відповідно до частини першої статті 36 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", право на виконання підготовчих робіт (якщо вони не були виконані раніше згідно з повідомленням про початок виконання підготовчих робіт) і будівельних робіт на об`єктах, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), об`єктах, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, надається замовнику та генеральному підряднику чи підряднику (у разі якщо будівельні роботи виконуються без залучення субпідрядників) після подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт.

Згідно з частиною першою статті 39 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), та об`єктів, будівництво яких здійснювалося на підставі будівельного паспорта, здійснюється шляхом реєстрації відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю на безоплатній основі поданої замовником декларації про готовність об`єкта до експлуатації протягом десяти робочих днів з дня реєстрації заяви.

Частина друга статті 39-1 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" передбачає, що у разі виявлення відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю факту подання недостовірних даних, наведених у надісланому повідомленні чи зареєстрованій декларації, які є підставою вважати об`єкт самочинним будівництвом, зокрема якщо він збудований або будується на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи, чи без належно затвердженого проекту або будівельного паспорта, а також у разі скасування містобудівних умов та обмежень реєстрація такої декларації, право на початок виконання підготовчих або будівельних робіт, набуте на підставі поданого повідомлення, підлягають скасуванню відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. Про скасування декларації чи права на початок виконання підготовчих або будівельних робіт, набутого на підставі поданого повідомлення, відповідний орган державного архітектурно-будівельного контролю письмово повідомляє замовника протягом трьох робочих днів з дня скасування.

З огляду на викладені норми, реєстрацію декларації може бути скасована у разі виявлення органом архітектурно-будівельного контролю факту наведення у ній недостовірних даних, які є підставою вважати об`єкт самочинним будівництвом, у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

За змістом пункту 15 Порядку виконання будівельних робіт, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13 квітня 2011 року № 466 (далі - Порядок № 466), у разі виявлення відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю факту подання наведених у надісланому повідомленні недостовірних даних, які є підставою вважати об`єкт самочинним будівництвом, зокрема якщо він збудований або будується на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи, чи без належно затвердженого проекту або будівельного паспорта, а також у разі скасування містобудівних умов та обмежень, право на початок виконання підготовчих або будівельних робіт, набуте на підставі поданого повідомлення, підлягає скасуванню відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю.

Право на початок виконання підготовчих або будівельних робіт, набуте на підставі поданого повідомлення, також може бути скасовано відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю у разі встановлення під час проведення перевірки порушень вимог містобудівної документації, містобудівних умов та обмежень, невідповідності об`єкта будівництва проектній документації на будівництво такого об`єкта, вимогам будівельних норм, стандартів і правил, порушень містобудівного законодавства у разі невиконання вимог приписів посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю.

Орган державного архітектурно-будівельного контролю скасовує право на початок виконання підготовчих або будівельних робіт, набуте на підставі поданого повідомлення, шляхом видачі відповідного розпорядчого акта. Держсервісбуд не пізніше наступного робочого дня з дня повідомлення органом державного архітектурно-будівельного контролю про скасування реєстрації повідомлення вносить до реєстру відповідний запис.

Аналіз наведених вище норм дає змогу дійти висновку про те, що виключною підставою для скасування повідомлення про початок будівництва є встановлений факт здійснення самочинного будівництва, зокрема, якщо: 1) будівництво здійснюється на земельній ділянці, що не відведена для цієї мети; 2) будівництво здійснюється за відсутності документа, який дає право виконувати будівельні роботи; 3) будівництво здійснюється за відсутності затвердженого проекту або будівельного паспорту; 4) скасовано містобудівні умови та обмеження.

При цьому, виявлені недостовірні дані, зазначені у повідомленні про початок виконання будівельних робіт або про введення в експлуатацію закінченого будівництвом об`єкта, повинні відповідати одній із наступних умов, які дають підстави вважити об`єкт самочинним будівництвом.

Наявність даних, які не свідчать про самочинне будівництво, не є підставою для скасування реєстрації повідомлення, однак може бути підставою для притягнення до відповідальності іншого характеру.

Пунктом 2 Порядку № 553 встановлено, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється за дотриманням: вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, проектної документації, будівельних норм, державних стандартів і правил, технічних умов, інших нормативних документів під час виконання підготовчих і будівельних робіт, архітектурних, інженерно-технічних і конструктивних рішень, застосування будівельної продукції; порядку здійснення авторського і технічного нагляду, ведення загального та (або) спеціальних журналів обліку виконання робіт (далі - загальні та (або) спеціальні журнали), виконавчої документації, складення актів на виконані будівельно-монтажні та пусконалагоджувальні роботи; інших вимог, установлених законодавством, будівельними нормами, правилами та проектною документацією, щодо створення об`єкта будівництва.

Відповідно до пункту 5 Порядку № 553, державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Згідно з пунктами 6, 7 Порядку № 553, плановою перевіркою вважається перевірка, що передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю, який затверджується керівником відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Позаплановою перевіркою вважається перевірка, яка не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Підставами для проведення позапланової перевірки є, окрім іншого, необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об`єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів; виявлення факту самочинного будівництва об`єкта.

Пунктом 16 зазначеного Порядку № 553 встановлено, що за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою інспекції складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.

Відповідно до пункту 17 Порядку № 553, у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил або приписом про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт.

Згідно з пунктом 9 Порядку № 553, державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб`єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об`єкт будівництва.

Судом встановлено, що Департаментом на підставі колективного звернення мешканців будинку АДРЕСА_4 від 21.11.2019 (вх. від 21.11.2019 № ОП/КО-15053) проведено перевірку дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності під час виконання будівельних робіт із реконструкції квартири АДРЕСА_4 .

За результатами перевірки актом від 13.12.2019 встановлено, що у житловому будинку АДРЕСА_4 замовником будівництва, ОСОБА_1 , реконструйовано квартиру АДРЕСА_4 шляхом прибудови приміщень на терасі зазначеного будинку та встановлені порушення: 1) замовник будівництва, ОСОБА_1 , не отримала містобудівні умови та обмеження забудови земельної ділянки для проектування об`єкта будівництва, що є вихідними даними для проектування; 2) замовником будівництва, ОСОБА_1 , виконуються будівельні роботи з реконструкції квартири АДРЕСА_4 з влаштуванням прибудови до квартири без документа, який дає право на виконання будівельних робіт, чим порушено ч. 1 ст. 34 Закону; 3) під час перевірки не надані наступні документи: згоду власників житлових та нежитлових приміщень та управителя; вихідні дані на проектування; звіт за результатами технічного обстеження стану конструкцій; проектну документацію розроблену та затверджену у відповідності до законодавства; договір, укладений з проектною та підрядною організацією; накази про призначення відповідальних осіб; договори, укладені на здійснення авторського та технічного нагляду; проект організації будівництва; проект виконання робіт; виконавчу документацію, відповідно до ДБН А.3.1-5:2016 «Організація будівельного виробництва», чим порушено пункт 14 Порядку № 553.

У зв`язку із встановленням порушень, Департамент видав обов`язкові до виконання приписи про зупинення підготовчих та будівельних робіт від 13.12.2019 та про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 13.12.2019, яким зобов`язав ОСОБА_1 з 14.12.2019 зупинити виконання будівельних робіт до усунення допущених правопорушень та у термін до 12.02.2020 усунути допущені порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил у встановленому законодавством порядку.

У разі відмови суб`єкта містобудування щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, від отримання акта та припису, вони надсилаються йому рекомендованим листом з повідомленням.

У зв`язку з тим, що ОСОБА_1 відмовилась від підписання вказаних вище документів, останні були направлені Департаментом рекомендованим листом від 19.12.2019 № 073-11618.

На підставі перевірки виконання вимог припису про зупинення підготовчих та будівельних робіт виданого Департаментом від 13.12.2019 проведено позапланову перевірку дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм і правил ОСОБА_1 під час виконання будівельних робіт із реконструкції квартири АДРЕСА_4 . За результатами перевірки складено відповідний акт від 25.02.2020.

Під час перевірки встановлено, що замовником будівництва, ОСОБА_1 , не виконані обов`язкові до виконання приписи про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 13.12.2019, виданого Департаментом за результатами проведеної перевірки від 13.12.2019 на об`єкті будівництва із реконструкції квартири АДРЕСА_4 , чим порушено пп. а) п. 3 ч. 3 ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».

Відповідно до п. З ч. 7 ст. 36 та ч. 2 ст. 391 Закону, пункту 15 Порядку № 466, та на підставі технічного паспорта від 10.03.2011, виготовленого Київським міським бюро технічної інвентаризації та реєстрації права власності на об`єкти нерухомого майна, договору купівлі-продажу від 26.02.2019, акту від 26.02.2019 № 405 прийому-передачі квартири та актів, складених за результатами проведення планового (позапланового) заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності від 13.12.2019 № б/н та від 25.02.2020 № б/н, Департамент наказом від 19.05.2020 № 119 скасував право на початок виконання будівельних робіт, набуте на підставі поданого повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до обєктів з незначними наслідками (СС1) «Реконструкція квартири АДРЕСА_4 » від 12.05.2020 № КВ 22, замовник - ОСОБА_1 .

Як вбачається з матеріалів та встановлено судом квартира АДРЕСА_4 належить ОСОБА_1 на праві приватної власності, на підставі договору купівлі-продажу від 26.02.2019. Відповідно до договору купівлі- продажу від 26.02.2019, акту № 405 прийому-передачі квартири та технічного паспорту від 10.03.2011, загальна площа квартири АДРЕСА_4 становила 224,0 кв. м, житлова - 99,5 кв. м.

12 травня 2020 року ОСОБА_1 було подано Відповідачу повідомлення №КВ 22 про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків 9відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), із реконструкції квартири АДРЕСА_4 .

В свою чергу, замовником будівництва у повідомленні про початок виконання будівельних робіт наведені наступні дані:

1) проектна документація розроблена проектувальником, ТОВ «Максі Консалт Груп», під керівництвом головного архітектора проекту, ОСОБА_2 , та затверджена замовником будівництва, ОСОБА_1 , 08.04.2020;

2) містобудівні умови та обмеження забудови земельної ділянки не надаються, згідно пункту 25 Переліку об`єктів будівництва, для проектування яких містобудівні умови та обмеження не надаються, затвердженого наказом Міністерства регіонального розвитку будівництва та житлово-комунального господарства України 06.11.2017 № 289;

3) загальна площа квартири становить: за наявності - 472,4 кв. м, відповідно до проектної документації - 471,1 кв. м.

Щодо посилань на очевидність недостовірність даних, суд зауважує, що спірний наказ не містить відомостей про те, які саме порушення вказаних вище норм чинного законодавства/ недостовірність даних стали підставою для його прийняття.

З матеріалів акту перевірки вбачається, що ТОВ «Українське бюро технічної інвентаризації та оцінки майна» та експерт Широков Сергій Олегович (кваліфікаційний сертифікат АЕ № 004226) виконали технічний паспорт від 25.03.2019 на неіснуючий об`єкт нерухомості.

Проте, судом встановлено, що вищезазначений технічний паспорт, як станом на момент звернення до відповідача так і станом на момент звернення до суду є дійсним.

За приписами статті 376 Цивільного кодексу України житловий будинок, будівля, споруда, інше нерухоме майно вважаються самочинним будівництвом, якщо вони збудовані або будуються на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи чи належно затвердженого проекту, або з істотними порушеннями будівельних норм і правил.

Зміст наведених норм свідчить про те, що Законом України №3038-VI, зокрема статтею 39-1, встановлено єдину підставу для скасування реєстрації декларації, а саме: подання замовником недостовірних даних, які є підставою вважати об`єкт самочинним будівництвом.

При цьому такі недостовірні дані повинні відповідати одній із наступних умов, які дають підстави вважити об`єкт самочинним будівництвом:

1) об`єкт збудований або будується на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети;

2) об`єкт збудований або будується без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи;

3) об`єкт збудований або будується без належно затвердженого проекту або будівельного паспорта.

Таким чином, наслідки у вигляді скасування реєстрації декларації можуть застосовуватись уповноваженим органом виключно у разі повідомлення в цій декларації недостовірних даних, які дають підстави вважати об`єкт самочинним будівництвом.

Отже в контексті вимог частини 2 статті 39-1 Закону №3038 виключно у визначених законом випадках та в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю підлягають скасуванню декларації про готовність об`єкта до експлуатації, або права на початок виконання будівельних робіт.

Разом з тим, суд звертає увагу, що оскаржуваний наказ не містить в собі підстав його прийняття, а саме інформації, яка виявлена Департаментом як недостовірна, у чому полягає їх недостовірність і яка інформація є достовірною.

З урахуванням вказаного, системного аналізу правових норм та встановлених обставин у справі, зважаючи на те, що оскаржуваний наказ прийнятий на підставі необґрунтованих висновків відповідача, суд дійшов висновку про наявність підстав для визнання протиправними та скасування наказу Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) №119 від 19.05.2020 року.

Згідно ч.4 ст. 245 КАС України у випадку, якщо прийняття рішення на користь позивача передбачає право суб`єкта владних повноважень діяти на власний розсуд, суд зобов`язує суб`єкта владних повноважень вирішити питання, щодо якого звернувся позивач, з урахуванням його правової оцінки, наданої судом у рішенні.

Як встановлено ч.1 ст.2 КАС України, завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Згідно зі ст. 13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен, чиї права та свободи, визнані в цій Конвенції, було порушено, має право на ефективний засіб юридичного захисту в національному органі, навіть якщо таке порушення було вчинене особами, які здійснювали свої офіційні повноваження.

При цьому, Європейський суд з прав людини у рішенні від 29.06.2006 р. у справі "Пантелеєнко проти України" зазначив, що засіб юридичного захисту має бути ефективним, як на практиці, так і за законом.

У рішенні від 31.07.2003 р. у справі "Дорани проти Ірландії" Європейський суд з прав людини зазначив, що поняття "ефективний засіб" передбачає запобігання порушенню або припиненню порушення, а так само встановлення механізму відновлення, поновлення порушеного права.

При чому, як наголошується у рішенні Європейського суду з прав людини у справі "Салах Шейх проти Нідерландів", ефективний засіб - це запобігання тому, щоб відбулося виконання заходів, які суперечать Конвенції, або настала подія, наслідки якої будуть незворотними. При вирішенні справи "Каіч та інші проти Хорватії" (рішення від 17 липня 2008 року) Європейський Суд з прав людини вказав, що для Конвенції було б неприйнятно, якби стаття 13 декларувала право на ефективний засіб захисту але без його практичного застосування. Таким чином, обов`язковим є практичне застосування ефективного механізму захисту. Протилежний підхід суперечитиме принципу верховенства права.

Отже, обраний судом спосіб захисту порушеного права має бути ефективним та забезпечити реальне відновлення порушеного права.

Згідно Рішення ЄСПЛ по справі "Рисовський проти України" (Rysovskyyv. Ukraine) від 20.10.2011 року (заява № 29979/04), принцип "належного урядування", як правило, не повинен перешкоджати державним органам виправляти випадкові помилки, навіть ті, причиною яких є їхня власна недбалість.

За приписами ч.2 ст. 6 КАС України суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини.

Оскільки протиправним наказом також вирішено питання виключення запису щодо реєстрації повідомлення про початок виконання будівельних робіт від 12.05.2020 року № КВ 22 з єдиного реєстру документів, що дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт і засвідчують прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, відомостей про повернення на доопрацювання, відмов у видачі скасування та анулювання зазначених документів, а враховуючи необхідність повного відновлення прав позивача суд вважає за необхідне також зобов`язати Департамент з питань державного архітектурно-будівельного контролю м.Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) зареєструвати декларацію про готовність об`єкта до експлуатації на об`єкт будівництва "Реконструкція квартири АДРЕСА_4 ".

Таким чином, суд дійшов висновку про задоволення позовних вимог у повному обсязі.

У п.58 Рішення Європейського суду з прав людини у справі "Серявін та інші проти України" від 10.02.2010 Суд повторює, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення. Хоча національний суд має певну свободу розсуду щодо вибору аргументів у тій чи іншій справі та прийняття доказів на підтвердження позицій сторін, орган влади зобов`язаний виправдати свої дії, навівши обґрунтування своїх рішень.

Відповідно до ст.9 КАС України розгляд та вирішення справ в адміністративних судах здійснюється на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Згідно з частиною першою статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Відповідно до частини другої статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Відповідач не виконав обов`язок щодо доказування з урахуванням вимог, встановлених частиною другою статті 19 Конституції України та частиною другою статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України.

У зв`язку з викладеним, суд доходить висновку про наявність правових підстав для задоволення позовних вимог ОСОБА_1 в повному обсязі.

Судом враховується, що згідно п. 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень, обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини, очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.

Відповідно до ст. 139 Кодексу адміністративного судочинства України судові витрати у зв`язку із задоволенням позову стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі.

Керуючись ст. ст. 2, 77, 159, 243-245, 263 Кодексу адміністративного судочинства України, Окружний адміністративний суд міста Києва, -

В И Р І Ш И В:

Адміністративний позов ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) задовольнити повністю.

Визнати протиправним та скасувати наказ №119 від 19.05.2020, яким скасовано право на початок виконання будівельних робіт, набуте на підставі поданого повідомлення про початок виконання будівельних робіт із реконструкції квартири АДРЕСА_2 №КВ22 від 12.05.2020;

Зобов`язати Департамент з питань державного архітектурно-будівельного контролю м.Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) зареєструвати декларацію про готовність об`єкта до експлуатації на об`єкт будівництва "Реконструкція квартири АДРЕСА_4 ".

Стягнути на користь ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) судові витрати в сумі 1816,00 грн. (одна тисяча вісімсот шістнадцять гривень) за рахунок бюджетних асигнувань Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю м. Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) (01001, м.Київ, вул. Трьохсвятительська,4В, код ЄДРОУ 40224921).

Рішення набирає законної сили в порядку передбаченому ст. 255 Кодексу адміністративного судочинства та може бути оскаржена в апеляційному порядку повністю або частково за правилами, встановленими ст. ст. 293, 295-297 КАС України, шляхом подання через суд першої інстанції апеляційної скарги.

Суддя Вєкуа Н.Г.