Справа № 260/3922/21
Суддя: Дору Ю.Ю.
Дата ухвалення: 2021-09-13 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЗАКАРПАТСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А
про повернення позовної заяви

13 вересня 2021 рокум. Ужгород№ 260/3922/21

Суддя Закарпатського окружного адміністративного суду Дору Ю.Ю., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Військової частини НОМЕР_1 Національної гвардії України про визнання протиправними дій та зобов`язання вчинити дії, -

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернувся до Закарпатського окружного адміністративного суду з позовом до Ужгородської міської ради, яким просить: Визнати протиправними дії Військової частини НОМЕР_1 Національної гвардії України ( АДРЕСА_1 , ЄДРПОУ: НОМЕР_2 ) щодо непроведення повного розрахунку в день звільнення - 19.08.2021 року, на виконання абз. 1 п. 242 Положення про проходження громадянами України військової служби у Збройних Силах України, затвердженого Указом Президента України від 10 грудня 2008 року №1153/2008 та ч. З п. 12.8 Інструкції про організацію виконання Положення про проходження громадянами України військової служби у Збройних Силах України, затвердженої наказом Міністра оборони України від 10 квітня 2009 року № 170; Визнати протиправними дії Військової частини НОМЕР_1 Національної гвардії України ( АДРЕСА_1 , ЄДРПОУ: НОМЕР_2 ) щодо проведення відрахування з грошового забезпечення ОСОБА_1 ( АДРЕСА_2 ; РНОКПП: НОМЕР_3 ) за 15 днів щорічної основної відпустки згідно абз. 4 наказу командира військової частини НОМЕР_1 Національної гвардії України № 182 від 19.08.2021 року (по стройовій частині) в день звільнення - 19.08.2021 року; Скасувати абз. 4 наказу командира військової частини НОМЕР_1 Національної гвардії України № 182 від 19.08.2021 року (по стройовій частині) в частині тексту Провести відрахування з грошового забезпечення за 15 днів щорічної основної відпустки за 2021 рік, які були використані в період з 15.02 по 22.03.2021 року.; Стягнуги з Військової частини НОМЕР_1 Національної гвардії України ( АДРЕСА_1 , ЄДРПОУ: НОМЕР_2 ) на користь ОСОБА_1 ( АДРЕСА_2 ; РНОКПП: НОМЕР_3 ) грошову компенсацію за 15 днів щорічної основної відпустки в сумі 6 159, 38 грн., (шість тисяч сто п`ятдесят девять гривень 38 копійок); Стягнути з Військової частини НОМЕР_1 Національної гвардії України ( АДРЕСА_1 , ЄДРПОУ: НОМЕР_2 ) на користь ОСОБА_1 ( АДРЕСА_2 ; РНОКПП: НОМЕР_3 ), завданої моральної шкоди в розмірі 3 000 гривень (три тисячі гривень).

01 вересня 2021 року ухвалою Закарпатського окружного адміністративного суду позовну заяву було залишено без руху, та надано позивачу семиденний строк для усунення недоліків, зазначених в ухвалі.

02 вересня 2021 року позивач отримав ухвалу особисто, про що в матеріалах справи на супровідному листі міститься підпис позивача ОСОБА_1

03 вересня 2021 року на електронну адресу суду надійшов електронний лист з електронної адреси : ІНФОРМАЦІЯ_1

Ознайомившись з вказаним електронним листом, приходжу до висновку, що така не може бути прийнята до розгляду з огляду на таке.

Відповідно до ч. 2 ст. 160 КАС України позовна заява подається в письмовій формі позивачем або особою, якій законом надано право звернутись до суду в інтересах інших осіб.

Згідно з частинами сьомою, восьмою статті 44 КАС України документи (у тому числі процесуальні документи, письмові та електронні докази тощо) можуть подаватися до суду, а процесуальні дії вчинятися учасниками справи в електронній формі з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, за винятком випадків, визначених цим Кодексом.

Процесуальні документи в електронній формі мають подаватися учасниками справи до суду з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи шляхом заповнення форм процесуальних документів відповідно до Положення про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему.

За правилом абзацу 2 частини восьмої статті 18 КАС України особи, які зареєстрували офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі, подають процесуальні та інші документи, письмові та електронні докази, вчиняють інші процесуальні дії в електронній формі виключно за допомогою Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, з використанням власного електронного цифрового підпису, прирівняного до власноручного підпису відповідно до Закону України Про електронний цифровий підпис, якщо інше не визначено цим Кодексом.

Водночас суд зауважує, що Закон України Про електронний цифровий підпис, який визначав статус електронного цифрового підпису, втратив чинність 07 листопада 2018 року на підставі Закону України Про електронні довірчі послуги від 05 жовтня 2017 року № 2155-VІІІ.

Отже, на сьогодні порядок використання електронного цифрового підпису врегульований Законом України Про електронні довірчі послуги, який набрав чинності 07 листопада 2018 року.

Відповідно до частини другої статті 17 Закону України Про електронні довірчі послуги електронна взаємодія фізичних та юридичних осіб, яка потребує відправлення, отримання, використання та постійного зберігання за участю третіх осіб електронних даних, аналоги яких на паперових носіях повинні містити власноручний підпис відповідно до законодавства, а також автентифікація в складових частинах інформаційних систем, в яких здійснюється обробка таких електронних даних та володільцями інформації в яких є органи державної влади, органи місцевого самоврядування, підприємства, установи та організації державної форми власності, повинні здійснюватися з використанням кваліфікованих електронних довірчих послуг.

В той же час абзацом 1 частини першої статті 18 Закону України Про електронні довірчі послуги передбачено, що кваліфікована електронна довірча послуга створення, перевірки та підтвердження кваліфікованого електронного підпису чи печатки надається кваліфікованим постачальником електронних довірчих послуг та включає надання користувачам електронних довірчих послуг засобів кваліфікованого електронного підпису чи печатки для генерації пар ключів та/або створення кваліфікованих електронних підписів чи печаток, та/або перевірки кваліфікованих електронних підписів чи печаток, та/або зберігання особистого ключа кваліфікованого електронного підпису чи печатки.

На підставі вимог наказу Державної судової адміністрації України 22 грудня 2018 року № 628 Про проведення тестування підсистеми Електронний суд у місцевих та апеляційних судах у всіх місцевих та апеляційних судах України запроваджено тестовий режим експлуатації підсистеми Електронний суд, у ході якого всім судам та учасникам процесу слід дотримуватись вимог Положення про автоматизовану систему документообігу суду, затвердженого рішенням Ради суддів України від 26 листопада 2010 року № 30 у відповідній редакції.

Крім того, листом Державної судової адміністрації України від 23 січня 2019 року №15-1446/19 судам додатково роз`яснено, що отримані місцевими та апеляційними судами заяви та інші процесуальні документи через підсистему Електронний суд мають реєструватися та розглядатися в установленому порядку.

Відповідно у Закарпатському окружному адміністративному суді функціонує підсистема Електронний суд.

Отже, надсилання процесуальних документів в електронному вигляді передбачає використання сервісу Електронний суд, розміщеному за посиланням: https://cabinet.court.gov.ua/login, відповідно з попередньою реєстрацією офіційної електронної адреси (Електронного кабінету) та з обов`язковим використанням власного електронного підпису.

Тобто альтернативним способом звернення учасників справи до суду із позовними заявами, скаргами та іншими визначеними законом процесуальними документами, оформленими в паперовій формі та підписаними безпосередньо учасником справи або його представником, є звернення з процесуальними документами в електронній формі з обов`язковим їхнім скріпленням власним кваліфікованим електронним підписом учасника справи через Електронний кабінет користувача підсистеми Електронний суд.

Перевіряючи матеріали позовної заяви та заяви на відповідність вимогам КАС України встановлено, що заява на усунення недоліку надійшла на електронну адресу Закарпатського окружного адміністративного суду, тобто в електронній формі.

Суд зауважує, що надсилання до суду в електронному вигляді заяви про усунення недоліків має здійснюватися з використанням підсистеми Електронний суд та шляхом накладення кваліфікованого електронного підпису, а не у спосіб надсилання заяви на електронну адресу суду. При цьому для можливості користування цим сервісом необхідно пройти процедуру ідентифікації та здійснити реєстрацію офіційної електронної адреси (Електронного кабінету) з обов`язковим використанням власного електронного підпису.

Отже, саме за такого правового регулювання законодавцем було надано сторонам та учасникам справи альтернативне право звернення до суду з позовними та іншими заявами, скаргами та іншими визначеними законом процесуальними документами в електронній формі (з обов`язковою реєстрацією офіційної електронної адреси (Електронного кабінету) та підписанням вказаних документів власним електронним підписом) або в паперовій формі (з обов`язковим скріпленням вказаних документів власноручним підписом учасника справи (його представника)). Іншого порядку та способу подання позовної заяви та засвідчення її своїм підписом не встановлено.

Разом з тим, відомості про формування позивачем заяви в підсистемі Електронний суд, а також докази перевірки електронного цифрового підпису, накладеного на заяву із використанням підсистеми Електронний суд відсутні, що свідчить про використання заявниками непередбаченого чинним процесуальним законодавством способу звернення до Закарпатського окружного адміністративного суду із заявою.

Аналогічна права позиція висловлена Верховним Судом в ухвалі від 22.10.2020 у виборчій справі № 855/67/20, згідно з якою Верховний Суд з таких же підстав повернув апеляційну скаргу, подану до суду електронною поштою та з використанням електронного цифрового підпису, однак не через підсистему Електронний суд.

Крім того, аналогічних висновків Верховний Суд також дійшов у справах інших категорій (див. в ухвалу від 03.04.2020 у справі № 9901/92/20 (у цій справі Верховний Суд діяв як суд першої інстанції та повернув позовну заяву з ідентичних підстав), ухвали від 15.07.2020 у справі № 520/5648/2020 та від 06.07.2020 у справі № 520/3974/2020).

Крім того, аналогічних висновків Велика Палата Верховного Суду також дійшла у справі №9901/76/21 від 01 липня 2021 року.

Суд зазначає, що обмеження, пов`язанні з використанням підсистеми Електронний суд, у тому числі щодо подачі процесуальних документів через Електронний кабінет, є легітимними, пропорційними та не перешкоджають доступу до правосуддя.

Згідно з висновками Європейського суду з прав людини, наведеними, зокрема, в рішеннях від 28 травня 1985 року у справі Ашингдейн проти Сполученого Королівства та від 13 лютого 2001 року у справі Кромбах проти Франції, держава може встановлювати певні обмеження права осіб на доступ до суду.

У рішеннях від 20 травня 2010 року в справі Пелевін проти України та від 30 травня 2013 року у справі Наталія Михайленко проти України Європейський суд з прав людини зазначив, що право на доступ до суду не є абсолютним та може підлягати обмеженням, в тому числі щодо умов прийнятності скарг, оскільки право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання державою.

Крім того, положення правила 45 Регламенту Європейського суду з прав людини також установлює, що будь-яка заява, подана згідно зі статтями 33 чи 34 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, оформлюється письмово і підписується заявником або представником заявника.

Отож, норми Регламенту ЄСПЛ вимагають, щоб звернення людини до ЄСПЛ відбулося у письмовій формі, містило підпис і це не розцінюється як обмеження доступу до правосуддя.

Суд звертає увагу на те, що у цьому конкретному випадку право доступу до суду не можна вважати порушеним, оскільки позивач має можливість звернутись до суду в порядку визначеному Законом (в письмовій формі безпосередньо до суду чи через засоби поштового зв`язку, або в електронній формі через сервіс Електронний суд). Адже національне процесуальне законодавство з регулювання цього питання є достатньо чітким для його розуміння та виконання і розумних сумнів у не відповідності вимогам якості закону не виникає.

Відтак, суддя приходить до висновку, що недоліки вказані в Ухвалі Закарпатського окружного адміністративного суду про залишення позовної заяви без руху від 01.09.2021 року не усунуто.

Згідно з пунктом 1 частини четвертої статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України позовна заява повертається позивачеві, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк.

Враховуючи зазначене, оскільки станом на 13 вересня 2021 року позивач не усунув недоліки вказані судом в ухвалі від 01 вересня 2021 року, то таку позовну заяву позивачем подано без додержання вимог КАС України, а тому суд вважає за необхідне повернути дану позовну заяву позивачеві.

Повернення позовної заяви не позбавляє права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.

На підставі викладеного, керуючись статтями 169, 248 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Військової частини НОМЕР_1 Національної гвардії України про визнання протиправними дій та зобов`язання вчинити дії - повернути позивачеві.
Копію ухвали про повернення позовної заяви разом з позовною заявою та доданими до неї матеріалами надіслати позивачу.

Роз`яснити позивачу, що повернення позовної заяви не позбавляє права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.

Відповідно до частини другої статті 256 Кодексу адміністративного судочинства України ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та може бути оскаржена в апеляційному порядку за правилами, встановленими статтями 295-297 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя Ю.Ю.Дору