Справа № 640/4555/20
Суддя: Балась Т.П.
Дата ухвалення: 2021-09-10 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

10 вересня 2021 року м. Київ № 640/4555/20

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі головуючого судді Балась Т.П., розглянувши у письмовому провадженні за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Шулявка" до Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) про визнання протиправними та скасування припису та постанови,

ВСТАНОВИВ:

До Окружного адміністративного суду міста Києва звернулось Товариство з обмеженою відповідальністю "Шулявка" (далі - позивач) з позовом до Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) (далі - відповідач), у якому просить суд:

- визнати протиправним та скасувати припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 31.01.2020 винесений відносно ТОВ "Шулявка";

- визнати протиправною та скасувати постанову про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 11.02.2020 № 4/20/073-1691 винесену відносно ТОВ "Шулявка".

В обґрунтування позовних вимог позивач посилався на те, що оскаржувана Постанова про накладення штрафу та припис про усунення порушень є незаконними та підлягають скасуванню, а викладені в них факти не відповідають дійсності, та не є такими, що ґрунтуються на нормах матеріального права.

Як зазначає позивач, перевірки, як того вимагає законодавство у сфері містобудівної діяльності не було, оскільки така проведена органом державного архітектурно-будівельного контролю без дотримання встановленої законодавством процедури перевірки, зокрема без дотримання Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, що затверджений Постановою КМ України від 23.05.2011 № 553 (далі - Порядок № 533). Так, вказану вище перевірку було проведено за відсутності відповідальних осіб, про що і вказано (у графі присутні) в акті про недопущення посадових осіб органу державного архітектурно- будівельного контролю на об`єкти будівництва, підприємства будівельної галузі для виконання покладених на них функцій від 31.01.2020.

На думку позивача, перевірки як такої не відбулося, головний інспектор Департаменту на об`єкт будівництва не виїзжав, представників замовника будівництва до Департаменту не викликали, а матеріали перевірки вже надійшли після винесення оскаржуваної постанови. А у разі недопущення позивачем відповідача до проведення перевірки, відповідач зобов`язаний був зазначити, яка саме особа не допустила суб`єкта владних повноважень на об`єкт будівництва.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 30.03.2020 відкрито спрощене позовне провадження у справі № 640/4555/20, розгляд якої вирішено здійснювати без повідомлення (виклику) сторін та проведення судового засідання за наявними у справі матеріалами.

Відповідач у відзиві проти позову заперечив, просив відмовити в його задоволенні в повному обсязі. Як зазначив відповідач, під час проведення позапланової перевірки так і під час винесення оскаржуваної постанови посадові особи Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) діяли на підставі у межах та у спосіб, що передбачені чинним законодавством України.

Відповідач зазначив, що Департаментом направлено повідомлення про проведення планового заходу рекомендованим листом від 03.01.2020 № 073-72 (р. 840) на адресу ТОВ «Шулявка», яким останнє, було повідомлено, що у період з 20.01.2020 по 31.01.2020 буде здійснено планову перевірку дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил на об`єкті «будівництва «Будівництво торгово-офісного комплексу з рестораном швидкого харчування та благоустроєм і озелененням скверу на просп. Перемоги, 50-а у Шевченківському районі міста Києва». Також, було повідомлено про необхідність забезпечити присутність уповноваженої особи ТОВ «Шулявка» 20.01.2020 о 10 год. 00 хв. на об`єкті будівництва з наданням необхідних документів для проведення перевірки. Зазначений вище лист Департаментом було надіслано рекомендованою поштовою кореспонденцією з повідомленням про вручення поштового відправлення № Р 840(6. № 119). Зазначені документи були одержані 10.01.2020, що підтверджується інформацією, яка міститься на повернутому до Департаменту повідомленні про вручення поштового відправлення № Р 836 (ф. № 119). Тобто, Департаментом виконано вимоги законодавства в сфері містобудівної діяльності щодо належного та завчасного повідомлення суб`єкта містобудування про проведення планової перевірки.

Проте під час виїзду посадової особи, на місце, у дату та час визначену у вищезазначеному листі Департаменту, уповноваженні особи ТОВ «Шулявка» були відсутні на об`єкті будівництва, як наслідок не надано документи необхідні для здійснення перевірки та фактично не допущено посадову особу Департаменту для проведення планової перевірки на об`єкт «Будівництво торгово-офісного комплексу з рестораном швидкого харчування та благоустроєм і озелененням скверу на просп. Перемоги, 50-а у Шевченківському районі міста Києва».

Розглянувши подані документи і матеріали, з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, судом встановлено наступне.

31.01.2020 Департаментом з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) складено Акт про недопущення посадових осіб на об`єкт будівництва для проведення планової перевірки (далі - Акт).

31.01.2020 відповідачем за результатами планової перевірки винесено Припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, яким вимагалось від ТОВ «Шулявка» усунути допущені порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності шляхом забезпечення 14.02.2020 об 15:00 допуску посадових осіб органу державного архітектурно будівельного контролю до проведення перевірки на об`єкт «Будівництво торгово-офісного комплексу з рестораном швидкого харчування та благоустроєм і озелененням скверу на проспекті Перемоги 50-А у Шевченківському районі міста Києва» та надати документи (за наявності) необхідні для здійснення перевірки.

31.01.2020 відповідачем складено протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності стосовно ТОВ «Шулявка» за результатами планової перевірки на об`єкті «Будівництво торгово-офісного комплексу з рестораном швидкого харчування та благоустроєм і озелененням скверу на проспекті Перемоги 50-А у Шевченківському районі міста Києва» та повідомлялось, що розгляд справи відбудеться 11.02.2020 о 10-00 год.

11.02.2020 відповідачем прийнято Постанову № 4/20/073-1691 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, якою ТОВ «Шулявка» визнано винним у вчиненні правопорушення передбаченого п.2 ч.6 ст. 2 Закону України «Про відповідальність за-правопорушення у сфері містобудівної діяльності» та накладено штраф у сумі 63 060,00 гривень. В постанові зазначено, що уповноважена особа ТОВ «Шулявка», якому надіслано повідомлення про проведення планової перевірки, була відсутня на об`єкті під час перевірки, не надала документи необхідні для здійснення перевірки та не допустила посадову особу органу державного архітектурно будівельного контролю на об`єкт «Будівництво торгово-офісного комплексу з рестораном швидкого харчування та благоустроєм і озелененням скверу на проспекті Перемоги 50-А у Шевченківському районі міста Києва» для проведення планової перевірки, чим порушено пункту 1 частини третьої статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та підпункту 1 пункту 11 Порядку № 533.

Не погоджуючись з такими діями відповідача, позивач і звернувся з даним позовом.

Надаючи правову оцінку відносинам, що виникли між сторонами, суд виходить з наступного.

Відповідно до частини першої статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» від 17.02.2011 № 3038-VI (далі - Закон № 3038-VI) державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється на об`єктах будівництва у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Частиною 3 вказаної статті передбачено, що посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право, зокрема, безперешкодного доступу до місць будівництва об`єктів та до об`єктів, що підлягають обов`язковому обстеженню; складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону; у разі виявлення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, містобудівних умов та обмежень, затвердженого проекту або будівельного паспорта забудови земельної ділянки видавати обов`язкові для виконання приписи; одержувати в установленому законодавством порядку від органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій, фізичних осіб інформацію та документи, необхідні для здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.

Процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт визначає Порядок, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 № 553 (Порядок № 553).

Згідно з пунктом 2 цього Порядку державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється за дотриманням: вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, проектної документації, будівельних норм, стандартів і правил, положень містобудівної документації всіх рівнів, вихідних даних для проектування об`єктів містобудування, технічних умов, інших нормативних документів під час виконання підготовчих і будівельних робіт, архітектурних, інженерно-технічних і конструктивних рішень, застосування будівельної продукції; порядку здійснення авторського і технічного нагляду, ведення загального та (або) спеціальних журналів обліку виконання робіт (далі - загальні та (або) спеціальні журнали), виконавчої документації, складення актів на виконані будівельно-монтажні та пусконалагоджувальні роботи; інших вимог, установлених законодавством, будівельними нормами, правилами та проектною документацією, щодо створення об`єкта будівництва.

Відповідно до пункту 5 Порядку № 553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Згідно з пунктом 6 Порядку № 553 плановою перевіркою вважається перевірка, що передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю, який затверджується керівником такого органу. Перелік об`єктів будівництва, які підлягають перевірці під час проведення планової перевірки суб`єкта містобудування, формується Єдиною державною електронною системою у сфері будівництва (далі - Електронна система) та зазначається в наказі про проведення перевірки. Строк проведення планової перевірки об`єкта будівництва не може перевищувати десяти робочих днів.

Судом встановлено, що наказом Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) № 760 від 11.10.2019 затверджено річний план здійснення заходів державного нагляду на 2020 рік, де пунктом 2 зазначено ТОВ «Шулявка», дата початку 20.01.2020, строк - 10 днів.

На виконання вказаного наказу відповідачем прийнято Повідомлення про проведення планового заходу (а.с. 139-140), яким ТОВ «Шулявка» повідомлялось, що у період з 20.01.2020 по 31.01.2020 буде здійснено планову перевірку дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил на об`єкті будівництва «Будівництво торгово-офісного комплексу з рестораном швидкого харчування та благоустроєм і озелененням скверу на проспекті Перемоги 50-А у Шевченківському районі міста Києва».

У вказаному повідомленні зазначено, що воно надіслано рекомендованим листом «Укрпошта» Р-4840.

Матеріали справи містять також супровідний лист відповідача (а.с. 141-142) про надіслання позивачу вказаного повідомлення.

Також вказаним повідомленням та супровідним листом було повідомлено позивача про необхідність забезпечити присутність уповноваженої особи ТОВ «Шулявка» на об`єкті будівництва з наданням необхідних документів для проведення перевірки.

Судом встановлено, що вказане повідомлення та супровідний лист були надіслані позивачу за адресою: 04050, м. Київ, вул. Герцена 17-25, що відповідає адресі ТОВ «Шулявка» згідно Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань та відповідає адресі вказаній позивачем в позовній заяві.

Як вбачається з матеріалів справи, вказане повідомлення було отримано ТОВ «Шулявка» 10.01.2020, що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення Р-840 (а.с. 143).

За наведених обставин суд дійшов висновку, що позивач був належним чином повідомлений про проведення планової перевірки дотримання вимог містобудівного законодавства у період з 20.01.2020 по 31.01.2020 на об`єкті будівництва «Будівництво торгово-офісного комплексу з рестораном швидкого харчування та благоустроєм і озелененням скверу на проспекті Перемоги 50-А у Шевченківському районі міста Києва».

Відповідно до пп. 1 та 2 п.11 Порядку № 553 посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час проведення перевірки мають право:

1) безперешкодного доступу до місць будівництва об`єктів та до об`єктів, що підлягають обов`язковому обстеженню;

2) складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону.

У пункті 12 Порядку № 553, крім іншого, зазначено, що посадові особи органу державного архітектурно-будівельного контролю під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язані у повному обсязі, об`єктивно та неупереджено здійснювати державний архітектурно-будівельний контроль у межах повноважень, передбачених законодавством.

У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, у допуску посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки, відмови суб`єкта містобудування в наданні документів, необхідних для здійснення заходів державного архітектурно-будівельного контролю, відсутності суб`єкта містобудування, якому у визначений цим Порядком строк було надіслано повідомлення про проведення перевірки, або його уповноваженої особи (за довіреністю) на об`єкті під час перевірки складається відповідний акт.

Відповідно до пункту 14 Порядку № 553 суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, зобов`язаний: допускати посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки за умови дотримання ними порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю; одержувати примірник припису органу державного архітектурно-будівельного контролю за результатами здійсненого планового чи позапланового заходу; виконувати вимоги органу державного архітектурно-будівельного контролю щодо усунення виявлених порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності; надавати документи, пояснення в обсязі, який він вважає необхідним, довідки, відомості, матеріали, зокрема через електронний кабінет, з питань, що виникають під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.

Згідно п. 16 Порядку № 553 за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.

Відповідно до пункту 21 Порядку №533, якщо суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, не погоджується з актом перевірки, він підписує його із зауваженнями, які є невід`ємною частиною такого акта.

У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, підписати акт перевірки та припис, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю робить у акті відповідний запис.

У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, від отримання акта та припису, вони надсилаються йому рекомендованим листом з повідомленням.

Як вбачається з матеріалів справи, 31.01.2020 посадовою особою Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) - Євдокименком А.В. складено Акт про недопущення посадових осіб на об`єкт будівництва для проведення планової перевірки (а.с. 146-147).

В Акті зазначено, що відповідальна посадова особа ТОВ «Шулявка», якому надіслано повідомлення про проведення перевірки, була відсутня на об`єкті під час перевірки, не надала документи необхідні для здійснення перевірки, не допустив посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю на об`єкт «Будівництво торгово-офісного комплексу з рестораном швидкого харчування та благоустроєм і озелененням скверу» на проспекті Перемоги 50-А у Шевченківському районі міста Києва, чим порушив положення пункту 1 частини третьої статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та підпункту 1 пункту 11 Порядку № 533.

В акті зазначено, що особа від отримання відмовилась та що примірник акта надісланий поштою Р 464.

Крім того, у відповідності до п.9 Порядку № 553 під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю фіксування процесу проведення перевірки посадовою особою відповідача здійснювалась фотофіксація (а.с. 148, 149).

Також відповідачем було видано припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 31.01.2020 та складено протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 31.01.2020.

Акт, припис та протокол були надіслані позивачу супровідним листом № 073-1340 від 03.02.2020 та отримані позивачем 04.02.2020, що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення Р-464 (а.с. 157).

Судом перевірено вказані акт, припис та протокол та встановлено, що вони відповідають вимогам Порядку №533.

Таким чином, суд приходить до висновку, що під час виїзду посадової особи відповідача на місце, у дату та час визначену у повідомлені та супровідному листі, уповноваженні особи ТОВ «Шулявка», які завчасно були повідомленні про проведення перевірки, були відсутні на об`єкті будівництва, як наслідок відповідачу не було надано документи необхідні для здійснення перевірки та не допущено посадову особу для проведення планової перевірки.

Згідно п. 17 Порядку № 553 у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, крім акта перевірки, складається протокол, видається припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт (далі - припис). У приписі обов`язково встановлюється строк для усунення виявлених порушень згідно з додатком.

Пунктами 2, 3 частини 3 статті 41 №3038-VI передбачено, що посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право, зокрема, складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону.

Згідно п.22 Порядку № 553 постанова про накладення штрафу складається у трьох примірниках. Перший примірник постанови у триденний строк після її прийняття вручається під розписку суб`єкту містобудування (керівнику або уповноваженому представнику суб`єкта містобудування) або надсилається рекомендованим листом з повідомленням, чи через електронний кабінет, про що робиться запис у справі. Два примірники залишаються в органі державного архітектурно-будівельного контролю, який наклав штраф.

Відповідно до ст. 3 Закону України «Про відповідальність за-правопорушення у сфері містобудівної діяльності» від 14.10.1994 № 208/94-ВР (далі - Закон № 208/94-ВР) справи про правопорушення, передбачені цим Законом, розглядаються в тому числі, центральним органом виконавчої влади, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду.

Накладати штраф в межах та відповідно до вимог, визначених Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності», мають право від імені органів державного архітектурно-будівельного контролю - головні інспектори будівельного нагляду.

Порядок накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності затверджено Порядком № 244.

Відповідно до п.п. 9, 10 Порядку № 244 про вчинення правопорушення у сфері містобудівної діяльності керівник структурного підрозділу інспекції, його заступники, які згідно з функціональними обов`язками здійснюють державний архітектурно-будівельний контроль, або головний державний інспектор (далі - уповноважена посадова особа інспекції) складають протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Уповноважена посадова особа інспекції складає протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності у двох примірниках, один з яких надається під підпис суб`єкту містобудування, що притягається до відповідальності за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, не пізніше трьох робочих днів з дня складення акта перевірки такого суб`єкта містобудування.

Згідно п.15 Порядку № 244 протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності та інші матеріали подаються посадовій особі інспекції, уповноваженій розглядати справу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, з метою вирішення питання притягнення до відповідальності та накладення штрафу протягом трьох днів після його складення.

Пунктами 16,17 Порядку № 244 передбачено, що справа про правопорушення у сфері містобудівної діяльності (далі - справа) розглядається посадовою особою інспекції, до повноважень якої належить розгляд таких справ, протягом 15 днів з дня одержання зазначеною особою протоколу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності та інших матеріалів справи.

Справа може розглядатися за участю суб`єкта містобудування, який притягається до відповідальності, або його уповноваженого представника, експертів, інших осіб.

Неприбуття суб`єкта містобудування у визначений час і місце не перешкоджає розгляду справи.

За умовами Закону № 208/94-ВР накладати штраф в межах та відповідно до вимог, визначених Законом № 3038 мають право від імені органів державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду - головні інспектори будівельного нагляду в Автономній Республіці Крим, областях міста Києва і Севастополя.

З матеріалів справи вбачається, що на призначену дату уповноважені особи ТОВ «Шулявка» до Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) не з`явились, не висловили жодних зауважень, хоча і були повідомленні про час та місце розгляду справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності належним чином.

Відповідно до п. 2 ч. 6 ст. 2 Закону № 208/94-ВР суб`єкти містобудування несуть відповідальність у вигляді штрафу, зокрема за недопущення посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю на об`єкти будівництва, підприємства будівельної галузі для виконання покладених на них функцій - у розмірі тридцяти прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

За наведених обставин суд приходить до висновку, що оскаржувані у даній справі припис від 31.01.2020 та постанова від 11.02.2020 № 4/20/073-1691 є обґрунтованими та такими, що прийняті в межах повноважень та відповідно до встановленого порядку, тому у суду відсутні підстави для задоволення позову.

На переконання суду, у даному випадку позивач помилково вважає що перевірка проводилась на об`єкті будівництва у відсутності уповноваженого представника позивача, оскільки у даному випадку перевірка не була проведена у зв`язку з не допуском представника відповідача на об`єкт будівництва.

У зв`язку з чим і штраф накладений за не допуск до перевірки, а не за наслідками самої перевірки, як помилково вважає позивач.

Судом також враховується, що згідно п. 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.

За загальним правилом, що випливає з принципу змагальності, кожна сторона повинна подати докази на підтвердження обставин, на які вона посилається, або на спростування обставин, про які стверджує інша сторона.

Відповідно до частини другої статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України, в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Системно проаналізувавши приписи законодавства України, що були чинними на момент виникнення спірних правовідносин між сторонами, зважаючи на взаємний та достатній зв`язок доказів у їх сукупності, суд дійшов висновку, що адміністративний позов є необґрунтованим та задоволенню не підлягає.

Беручи до уваги висновок суду про відмову у задоволенні позову, понесені позивачем витрати, пов`язані з розглядом справи, відшкодуванню не підлягають.

Керуючись ст.ст. 2-5, 19, 72-77, 90, 139, 243-246, 250, 255 Кодексу адміністративного судочинства України, Окружний адміністративний суд міста Києва, -

ВИРІШИВ:

1. Відмовити у задоволенні адміністративного позову Товариства з обмеженою відповідальністю "Шулявка" до Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) про визнання протиправними та скасування припису та постанови.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

У разі оголошення судом лише вступної та резолютивної частини рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

Відповідно до підпункту 15.5 пункту 1 Розділу VII "Перехідні положення" Кодексу адміністративного судочинства України до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи через Окружний адміністративний суд міста Києва.

Суддя Т.П. Балась