Справа № 160/14798/21
Суддя: Віхрова Вікторія Станіславівна
Дата ухвалення: 2021-09-13 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

13 вересня 2021 року Справа № 160/14798/21

Суддя Дніпропетровського окружного адміністративного суду Віхрова В.С., перевіривши матеріали позовної заяви Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) до приватного виконавця виконавчого округу Дніпропетровської області Селезньова Максима Олександровича (вул. Сімферопольська, б. 2Н, прим. 263-265, м. Дніпро, 49005) про визнання дій протиправними та стягнення коштів, -

ВСТАНОВИВ:

26.08.20.21 р. до Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 до приватного виконавця виконавчого округу Дніпропетровської області Селезньова Максима Олександровича в якій позивач просить:

- визнати протиправними дії приватного виконавця виконавчого округу Дніпропетровської області Селезньова Максима Олександровича (посвідчення № 0307 від 26 лютого 2019 року) щодо стягнення суми основної винагороди у розмірі 10 080,25 грн. з Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 (РНОКПП: НОМЕР_1 ) в рамках виконавчого провадження № 66324187;

- стягнути з приватного виконавця виконавчого округу Дніпропетровської області Селезньова Максима Олександровича (посвідчення № 0307 від 26 лютого 2019 року) на користь Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 (РНОКПП: НОМЕР_1 ) суму основної винагороди у розмірі 10 080,25 грн.

За результатами автоматизованого розподілу справ між суддями Дніпропетровського окружного адміністративного суду справа №160/14798/21 передана до розгляду судді Віхровій В.С. 28.08.2021 р.

Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 28.08.2021 р. позовну заяву фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 та надано час для усунення недоліків протягом десяти днів з дня отримання копії ухвали суду шляхом надання до суду уточненої позовної заяви із викладенням позовних вимог з урахуванням зауважень суду та зазначенням дати винесення постанови приватного виконавця виконавчого округу Дніпропетровської області Селезньова Максима Олександрович щодо стягнення суми основної винагороди у розмірі 10 080,25 грн. з Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 (РНОКПП: НОМЕР_1 ) в рамках виконавчого провадження № 66324187.

09.09.2021 р. до Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшла заява позивача на виконання вимог ухвали суду від 28.08.2021 р. до якої долучено уточнену позовну заяву.

В даній уточненій позовній заяві коло сторін змінено не було, а позовні вимоги викладені в наступній редакції:

- скасувати постанову про стягнення з боржника основної винагороди від 30 липня 2021 року, винесену приватним виконавцем виконавчого округу Дніпропетровської області Селезньовим Максимом Олександровичем (посвідчення № 0307 від 26 лютого 2019 року);

- визнати протиправними дії приватного виконавця виконавчого округу Дніпропетровської області Селезньова Максима Олександровича (посвідчення № 0307 від 26 лютого 2019 року) щодо стягнення суми основної винагороди у розмірі 10 080,25 грн. з Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 (РНОКПП: НОМЕР_1 ) в рамках виконавчого провадження № 66324187;

- стягнути з приватного виконавця виконавчого округу Дніпропетровської області Селезньова Максима Олександровича (посвідчення № 0307 від 26 лютого 2019 року) на користь Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 (РНОКПП: НОМЕР_1 ) неправомірно стягнуту суму основної винагороди у розмірі 10 080,25 грн.;

Крім того, в прохальній частині уточненої позовної заяви позивачем заявлено клопотання про поновлення пропущеного строку звернення до суду.

Розглядаючи дане клопотання суд виходить з наступного.

В обґрунтування клопотання позивач зазначає, що про оскаржувану постанову вона дізналась лише 01.09.2021 р. після ознайомлення її представника з матеріалами виконавчого провадження, а вищевказана постанова про стягнення з боржника основної винагороди нею отримана не була.

Тому на підставі вищевикладеного, позивач просить суд визнати причини пропуску строку звернення до суду поважними та поновити такий строк.

За правилами частини 1 статті 123 КАС України, у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом 10-ти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

У силу вимог частини 2 вказаної статті якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Тобто, дотримання строків на подання позовної заяви є однією з умов дисциплінування учасників судового процесу.

У випадку ж пропуску строку, підставами для його поновлення є лише наявність поважних причин.

Поважними причинами пропуску строку звернення до суду із позовом визнаються лише ті обставини, які були об`єктивно непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, що звернулась з адміністративним позовом, пов`язані з дійсно істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливили своєчасне звернення до суду. Такі обставини мають бути підтверджені відповідними та належними доказами.

За загальним правилом перебіг строку на звернення до адміністративного суду починається від дня виникнення права на адміністративний позов, тобто, коли особа дізналася або могла дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів. Незнання про порушення через байдужість до своїх прав або небажання дізнатися не є поважною причиною пропуску строку звернення до суду.

Досліджуючи матеріали справи суд встановив, що позивач не відносилась байдужо до своїх прав, вона активними своїми діями намагається захистити своє право, надає пояснення щодо порушення свого права.

Європейським судом з прав людини у справі «Мушта проти України» зазначено, що не можуть бути встановлені обмеження щодо реалізації права на судовий захист у такий спосіб або до такої міри, щоб саму суть права було порушено; ці обмеження повинні переслідувати легітимну мету, та має бути розумний ступінь пропорційності між використаними засобами та поставленими цілями.

При цьому, суворе застосування строку без урахування обставин справи може бути непропорційним щодо цілі забезпечення правової визначеності та належного здійснення правосуддя, а також перешкоджати використанню доступних засобів правового захисту (справа «Станьо проти Бельгії»).

Отже, суворе застосування строку без урахування обставин справи може бути непропорційним щодо цілі здійснення справедливого правосуддя.

Так, встановлення строків звернення до суду має на меті дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними, передбачених КАС України, певних процесуальних дій, натомість дана мета не може перешкоджати основній меті здійснення справедливого судочинства.

Тому не можна застосовувати формальні підходи для вирішення питання щодо пропуску строку звернення до суду, в порівнянні з метою здійснення справедливого судочинства.

Суд вважає за необхідне зазначити, що питання доступу особи до правосуддя неодноразово було предметом судового розгляду Європейського суду з прав людини.

Відповідно до вимог ч. 2 ст.6 КАС України - суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського Суду з прав людини.

У рішенні по справі «Мірагаль Есколано та інші проти Іспанії» від 13 січня 2000 року та в рішенні по справі «Перес де Рада Каваніллес проти Іспанії» від 28 жовтня 1998 року Європейський Суд з прав людини вказав, що надто суворе тлумачення внутрішніми судами процесуальної норми позбавило заявників права доступу до суду і завадило розгляду їхніх позовних вимог. Це визнане порушенням п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

У справі «Іліан проти Туреччини» Європейський суд з прав людини зазначив, що правило встановлення обмежень доступу до суду у зв`язку з пропуском строку звернення повинно застосовуватися з певною гнучкістю і без надзвичайного формалізму, воно не застосовується автоматично і не має абсолютного характеру; перевіряючи його виконання слід звертати увагу на обставини справи.

Таким чином, вказані обставини справи свідчать про необхідність надати позивачу можливість захистити своє право в суді.

На переконання суду в питаннях оцінки поважності причин пропуску строку звернення до суду, необхідно уникати вияву надмірного формалізму, що може розцінюватись як обмеження особи в доступі до суду, яке захищається статтею 6 Європейської конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Позивач зазначає, що про оскаржувану постанову вона дізналась лише 01.09.2021 р. після ознайомлення її представника з матеріалами виконавчого провадження №66324187. На підтвердження своїх слів позивач надає належним чином завірену копію заяви про ознайомлення від 01.09.2021 р. вх. № 4157 та з відміткою представника позивача про ознайомлення також 01.09.2021 р.

Так, позовну заяву було подано до суду 26.08.2021 р., тобто раніше ніж коли, за твердженням позивачки, вона дізналась про наявність оскаржуваної постанови.

Проте, суд звертає увагу, що згідно позовних вимог первинної позовної заяви предметом її розгляду були протиправними дії приватного виконавця виконавчого округу Дніпропетровської області Селезньова Максима Олександровича щодо стягнення суми основної винагороди у розмірі 10 080,25 грн. з Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 в рамках виконавчого провадження № 66324187, а не оскарження самої постанови від 30.07.2021 р.

Підставою для подання позовної заяви з первинними позовними вимогами було списання з рахунків позивача суми коштів, як основної винагороди приватного виконавця та витрат виконавчого провадження.

Дана обставина, на переконання суду, свідчить про необізнаність позивачки станом на 26.08.2021 р. про наявність постанови від 30.07.2021 р.

Предметом розгляду в уточненій позовній заяві є оскарження саме постанови приватного виконавця від 30.07.2021 р. і свою необізнаність стосовно даної постанови до 01.09.2021 р. позивач підтверджує доказами.

На переконання суду, та обставина, що при виконанні ухвали від 28.08.2021 р. про залишення позову без руху позивач звернулась за наданням професійної правової допомоги та ознайомилась з матеріалами виконавчого провадження №66324187 свідчить про бажання позивачки належно та в повній мірі усунути зауваження суду викладені в ухвалі від 28.08.2021 р. та захистити своє право.

Відповідно до ст. 72 КАС України, доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи; ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

Відповідно до ст. 75 КАС України, достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи.

Відповідно до ст. 76 КАС України, достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування; питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Відповідно до ч. 1 ст. 77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 1 ст. 78 КАС України, обставини, які визнаються учасниками справи, не підлягають доказуванню, якщо суд не має обґрунтованого сумніву щодо достовірності цих обставин або добровільності їх визнання. Обставини, які визнаються учасниками справи, зазначаються в заявах по суті справи, поясненнях учасників справи, їх представників.

Відповідно до ч. 1 ст. 90 КАС України, суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.

Зважаючи на викладене суд дійшов висновку про обґрунтованість клопотання позивача про поновлення строку звернення до суду на вважає його таким, що підлягає задоволенню.

Розглянувши надані до суду документи, суд встановив, що недоліки позовної заяви усунуті в повному обсязі.

Відповідно до частини 3 статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України (надалі КАС України), якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, вона вважається поданою у день первинного її подання до адміністративного суду та приймається до розгляду, про що суд постановляє ухвалу в порядку, встановленому статтею 171 цього Кодексу.

Відповідно до частини 1 статті 171 КАС України, суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи: подана позовна заява особою, яка має адміністративну процесуальну дієздатність; має представник належні повноваження (якщо позовну заяву подано представником); відповідає позовна заява вимогам, встановленим ст.ст. 160, 161, 172 цього Кодексу; належить позовну заяву розглядати за правилами адміністративного судочинства і чи подано позовну заяву з дотриманням правил підсудності; позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними); немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до частини 2 статті 171 КАС України, суддя відкриває провадження в адміністративній справі на підставі позовної заяви, якщо відсутні підстави для залишення позовної заяви без руху, її повернення чи відмови у відкритті провадження у справі.

Підставою для звернення позивача до суду з позовною заявою стало, на його думку, винесення відповідачем протиправної постанови про стягнення з позивача основної винагороди.

Частинами першою, другою статті 12 КАС України визначено, що адміністративне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку позовного провадження (загального або спрощеного). Спрощене позовне провадження призначене для розгляду справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи.

Відповідно до ч. 1 ст. 287 КАС України, учасники виконавчого провадження (крім державного виконавця, приватного виконавця) та особи, які залучаються до проведення виконавчих дій, мають право звернутися до адміністративного суду із позовною заявою, якщо вважають, що рішенням, дією або бездіяльністю державного виконавця чи іншої посадової особи органу державної виконавчої служби або приватного виконавця порушено їхні права, свободи чи інтереси, а також якщо законом не встановлено інший порядок судового оскарження рішень, дій чи бездіяльності таких осіб.

За приписами ч. 4 ст. 287 КАС України, адміністративна справа з приводу рішень, дій або бездіяльності державного виконавця чи іншої посадової особи органу державної виконавчої служби, приватного виконавця вирішується судом протягом десяти днів після відкриття провадження у справі.

Крім того, з метою з`ясування всіх обставин у справі, повного та всебічного розгляду справи, суд дійшов висновку про витребування від приватного виконавця виконавчого округу Дніпропетровської області Селезньова Максима Олександровича належним чином завірену копію матеріалів виконавчого провадження № 66324187.

Керуючись статтями 5, 72, 73, 75 78, 90 160, 168, 169, 171, 174, 175, 248, 256, 257, 260, 261, 263 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя, -

УХВАЛИВ:

Прийняти позовну заяву до розгляду та відкрити провадження в адміністративній справі за позовом Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 до приватного виконавця виконавчого округу Дніпропетровської області Селезньова Максима Олександровича про визнання протиправною та скасування постанови, стягнення коштів.

Справа буде розглядатись суддею Віхровою В.С. одноособово.

Витребувати від приватного виконавця виконавчого округу Дніпропетровської області Селезньова Максима Олександровича належним чином завірену копію матеріалів виконавчого провадження № 66324187.

Витребувані документи надати до суду в найкоротший строк.

Роз`яснити, що згідно з вимогами ч.8 ст.80 Кодексу адміністративного судочинства України, у випадку неповідомлення суду про неможливість подати докази, витребувані судом, а також за неподання таких доказів без поважних причин, суд застосовує до відповідної особи заходи процесуального примусу, визначені цим Кодексом.

Судове засідання по справі призначити на 23.09.2021 р. об 11:00 год. у приміщенні Дніпропетровського окружного адміністративного суду за адресою: 49089, м. Дніпро, вул. Академіка Янгеля, 4, зала судових засідань № 8.

Встановити відповідачу 5 (п`ятиденний) строк з дня вручення даної ухвали для подання відзиву на позовну заяву. У зазначений строк відповідач має право надіслати суду відзив на позовну заяву, який повинен відповідати вимогам ст.162 Кодексу адміністративного судочинства України і всі письмові та електронні докази (які можливо доставити до суду), висновки експертів і заяви свідків, що підтверджують заперечення проти позову.

Відповідно до вимог ч.3 ст. 162 Кодексу адміністративного судочинства України, одночасно з наданням відзиву до суду, копія відзиву та доданих до нього документів повинна бути надіслана іншим учасникам справи.

У разі ненаданням відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами (ч.6 ст. 162 КАС України).

Інформацію щодо адміністративної справи учасники справи можуть отримати на офіційному порталі судової влади України у мережі Інтернет (веб-адреса сторінки: https://adm.dp.court.gov.ua/sud0470/gromadyanam).

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання і оскарженню не підлягає, за винятком оскарження відкриття провадження у справі з порушенням правил підсудності. Ухвала про відкриття провадження у справі з порушенням правил підсудності може бути оскаржена до Третього апеляційного адміністративного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складання.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи ухвала суду оскаржується до Третього апеляційного адміністративного суду через Дніпропетровський окружний адміністративний суд відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 Розділу VII Перехідних положень КАС України.

Суддя В.С. Віхрова