Справа № 540/4574/21
Суддя: Пекний А.С.
Дата ухвалення: 2021-09-14 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ХЕРСОНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
________________________________________________________________________________
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 вересня 2021 р. м. ХерсонСправа № 540/4574/21

Суддя Херсонського окружного адміністративного суду Пекний А.С., перевіривши виконання вимог статей 160-161 КАС України за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Херсонській області про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії,

встановив:

ОСОБА_1 звернувся до суду з адміністративним позовом до Головного управління Пенсійного фонду України в Херсонській області, в якому просить:

- визнати дії Херсонського обласного Пенсійного фонду України протиправними щодо перерахунку та виплати пенсії ОСОБА_1 в розмірі 70% від грошового забезпечення з застосуванням вимог Закону України Про запобігання фінансової катастрофи та створення передумов для економічного зростання в Україні від 27.03.2014 №1166-VII, видалення з пенсії додаткових видів грошового забезпечення (надбавки, доплати, підвищення, премії) та розділення на три етапи при виплаті підвищення пенсії, починаючи з 01.01.2018 і до 01.01.2020 року;

- зобов`язати Херсонський обласний Пенсійний фонд України провести ОСОБА_1 перерахунок пенсії в розмірі 90% (за вислугу 38 років), від грошового забезпечення з урахуванням вимог Закону України Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб від 09.04.1992 № 2262-XII із включенням даних нової довідки від 21.07.2021 року №8/1/974, наданою Херсонським обласним територіальним центром комплектування та соціальної підтримки з врахуванням додаткових видів грошового забезпечення, які надавалися льотному складу при нарахуванні пенсії позивача на 01.12.2017 року: надбавка льотний склад при виконанні польотів 35%, та надбавка за класну кваліфікацію льотчик/штурман 1 класу 12%, виплатити недоплачені суми пенсії, які виникла при діленні підвищення на три етапи (2018 - 50%, 2019 25%, 2020 25%) з подальшою щомісячною виплатою пенсії у повному обсязі без обмежень.

У зв`язку із зверненням до суду з адміністративним позовом, який не відповідає вимогам процесуального законодавства, ухвалою суду від 30.08.2021 вказаний позов залишений без руху з надання позивачу строку на усунення недоліків протягом десяти днів з дня отримання ухвали.

На виконання вказаної ухвали позивачем подані до суду клопотання про поновлення строку звернення до суду та виправлена редакція позовної заяви.

Вирішуючи клопотання про поновлення строку звернення до суду з цим позовом, суд виходить з наступного.

Зі змісту ухвали від 30.08.2021 убачається, що підставою залишення позову без руху стала її невідповідність до норм Кодексу адміністративного судочинства України, зокрема щодо викладу обставин, якими позивач обґрунтовує позовні вимоги, строків звернення до суду з даним позовом та судового збору, що підлягає сплаті за подання до суду даної позовної заяви.

Слід зазначити, що ухвала від 30.08.2021 містить роз`яснення кожного недоліку позовної заяви з посиланнями на норми чинного законодавства. Також у вказаній ухвалі чітко зазначені спосіб і строк усунення недоліків позовної заяви, а саме: "З огляду на викладене позовна заява відповідно до ч.1 ст. 169 КАС України підлягає залишенню без руху із встановленням позивачу строку для усунення її недоліків, а саме для надання до суду оформленої належним чином позовної заяви із зазначенням офіційної електронної адреси або адреси електронної пошти; з викладом обставин та обґрунтуванням щодо протиправності дій (бездіяльності, рішення) щодо проведення перерахунку пенсії позивача на підставі довідки від 21.07.2021 року №8/1/974; привести у відповідність відповідача у позовних вимогах та у змісті позовної заяви. До такої позовної заяви необхідно додати обґрунтоване клопотання про поновлення строку звернення до суду з цим позовом з доказами на підтвердження обставин поважності причин пропуску строку, а також документ про сплату судового збору у сумі 1816,00 грн, або викласти позовні вимоги у відповідності до сплаченої суми судового збору."

На виконання ухвали про залишення позовної заяви без руху позивачем подано до суду виправлену редакцію позовної заяви та клопотання про поновлення строку звернення до суду, в якому позивач навів причини пропуску строку звернення до суду з позовом та виклав вимогу про визнання причин поважними і поновити строк звернення до суду.

Зі змісту клопотання про поновлення строку звернення до суду убачається, що причиною пропуску такого строку стала необізнаність позивача про особливості пенсійного законодавства. Інших будь-яких обставин, які призвели до пропуску строку звернення до суду з позовом про оскарження дій пенсійного органу щодо зменшення відсоткового значення основного розміру пенсії, ділення на три етапи виплат підвищеної пенсії (2018, 2019 та 2020), позивачем не наведено.

Щодо строків звернення до суду.

Відповідно до ч.1 ст.122 КАС України, позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Наслідки пропущення строків звернення до адміністративного суду регламентовані статтею 123 КАС України, відповідно до частини третьої якої якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Таким чином, строк звернення до адміністративного суду це проміжок часу після виникнення спору у публічно-правових відносинах, протягом якого особа має право звернутися до адміністративного суду із заявою за вирішенням цього спору і захистом своїх прав, свобод чи інтересів. При цьому перебіг такого строку починається з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Верховний Суд у складі Судової палати з розгляду справ щодо захисту соціальних Касаційного адміністративного суду в постанові від 31.03.2021р. у справі №240/12017/19 зазначив, що для визначення початку перебігу строку для звернення до суду необхідно встановити час коли позивач дізнався або повинен був дізнатись про порушення своїх прав, свобод та інтересів. Позивачу недостатньо лише послатись на необізнаність про порушення його прав, свобод та інтересів; при зверненні до суду він повинен довести той факт, що він не міг дізнатися про порушення свого права й саме із цієї причини не звернувся за його захистом до суду протягом шести місяців від дати порушення його прав, свобод чи інтересів чи в інший визначений законом строк звернення до суду. В той же час, триваюча пасивна поведінка такої особи не свідчить про дотримання строку звернення до суду з урахуванням наявної у неї можливості знати про стан своїх прав, свобод та інтересів.

Верховний Суд наголосив на тому, що встановлення строків звернення до суду з відповідними позовними заявами законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними, передбачених КАС України, певних процесуальних дій. Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків.

Отже, право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням строків для звернення до суду, якими чинне законодавство обмежує звернення до суду за захистом прав, свобод та інтересів. Це, насамперед, обумовлено специфікою соціальних спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними. Після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Загальне правило щодо необхідності вчинення особою активних дій з метою призначення, перерахунку, переведення з одного виду пенсії на інший чи з`ясування видів та розміру складових, які враховані при розрахунку пенсії шляхом подання відповідних заяв визначено Законом № 1058-IV (зокрема, статті 44, 45) та Порядком подання та оформлення документів для призначення (перерахунку) пенсій відповідно до Закону України Про загальнообов`язкове державне пенсійне страхування, затвердженим постановою Правління Пенсійного фонду України від 25.11.2005 № 22-1 (далі Порядок № 22-1).

Так, згідно із статтями 42, 44, 45 Закону № 1058-IV призначення, перерахунок та поновлення виплати раніше призначеної пенсії, а також переведення з одного виду пенсії на інший здійснюється територіальним органом ПФУ за заявою особи, яка має право на призначення, перерахунок, перехід з одного виду пенсії на інший чи поновлення відповідної пенсії.

Зокрема згідно із пунктом 4.1 Порядку № 22-1 орган, що призначає пенсію, розглядає питання про призначення пенсії, перерахунок та поновлення виплати раніше призначеної пенсії, а також про переведення з одного виду пенсії на інший при зверненні особи з відповідною заявою.

У разі звернення пенсіонера видається виписка з розпорядження про призначення (перерахунок) пенсії з інформацією про періоди страхового стажу та заробітної плати (доходу), яка врахована при розрахунку пенсії (пункт 4.9 вказаного Порядку № 22-1).

При вирішенні питання щодо дотримання строку звернення до адміністративного суду необхідно чітко диференціювати поняття дізнався та повинен був дізнатись.

Так, під поняттям дізнався необхідно розуміти конкретний час, момент, факт настання обізнаності особи щодо порушених її прав, свобод та інтересів.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 24.12.2020 у справі № 510/1286/16-а вказала на те, що у спорах, що виникають з органами Пенсійного фонду України, особа може дізнатися, що її права порушені, зокрема, при отриманні від органу Пенсійного фонду України відповіді (листа-відповіді, листа-роз`яснення) на надісланий запит щодо розміру пенсії, нормативно-правових документів (про правильність/помилковість нарахування розміру пенсії, своєчасність/несвоєчасність її перерахунку), на підставі яких був здійснений саме такий розрахунок.

Поняття повинен був дізнатися необхідно розуміти як неможливість незнання, високу вірогідність, можливість дізнатися про порушення своїх прав. Зокрема, особа має можливість дізнатися про порушення своїх прав, якщо їй відомо про обставини прийняття рішення чи вчинення дій і у неї відсутні перешкоди для того, щоб дізнатися про те, яке рішення прийняте або які дії вчинені (постанова Верховного Суду від 21.02.2020 №340/1019/19).

Судова палата з розгляду справ щодо захисту соціальних прав у постанові від 31.03.2021р. у справі №240/12017/19 наголосила на тому, що пенсія є щомісячним періодичним платежем, а тому в будь-якому разі її розмір відомий особі, яка її отримує. Така особа має реальну, об`єктивну можливість виявити належну зацікавленість та вчинити активні дії з метою отримання інформації про рішення, на підставі якого було здійснено призначення пенсії чи був здійснений її перерахунок, з яких складових вона складається, як обрахована та на підставі яких нормативно-правових актів був здійснений саме такий її розрахунок чи розрахунок її складових.

Отже, з дня отримання пенсійної виплати особою, якій призначена пенсія вона вважається такою, що повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи законних інтересів. Винятком з цього правила є випадок, коли така особа без зайвих зволікань, в розумний строк після отримання пенсійної виплати, демонструючи свою необізнаність щодо видів та розміру складових призначеної (перерахованої) їй пенсії звернулась до пенсійного органу із заявою про надання їй відповідної інформації. В такому випадку особа вважається такою, що дізналась про порушення її прав при отриманні від пенсійного органу відповіді на подану нею заяву.

Звернувшись до суду з виправленою редакцією позову, позивач просить:

- визнати дію Головного управління Пенсійного фонду України у Херсонській області протиправною щодо перерахунку та виплати пенсії ОСОБА_1 з застосуванням вимог Закону України Про запобігання фінансової катастрофи та створення передумов для економічного зростання в Україні від 27.03.2014 № 1166-VII, та порушенням вимог ст. 43 і 63 Закону України від 09.04.1992 № 2262-XII Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб.

- зобов`язати вчинити дію Головному управлінню Пенсійного фонду України у Херсонській області по перерахунку пенсії ОСОБА_1 в розмірі 90% (за вислугу 38 років), від грошового забезпечення з урахуванням вимог Закону України Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб від 09.04.1992 № 2262-ХП із включенням даних нової довідки від 21.07.2021 року №8/1/974, наданою Херсонським обласним територіальним центром комплектування та соціальної підтримки з врахуванням додаткових видів грошового забезпечення з виплатою всіх недоплачених сум пенсії, які виникли при діленні підвищення на три етапи (2018р. - 50%, 2019 р. 25%, 2020 р 25%) з подальшою щомісячною виплатою пенсії у повному обсязі без обмежень.

Зі змісту позовної заяви убачається, що позивач оскаржує дії пенсійного органу, вчинені у 2018 році, а саме дії з перерахунку та виплати йому пенсії у розмірі 70% від суми грошового забезпечення (замість 90%) з 01.03.2018 року; дії щодо поетапної виплати підвищеної пенсії - з 01.01.2018 -50%, з 01.01.2019 - 75% та з 01.01.2020 - 100%. Також позивач посилається на протиправність дій відповідача щодо обмеження його пенсії максимальним розміром та перерахунок його пенсії без урахування щомісячних додаткових видів грошового забезпечення.

Суд зауважує, що отримавши пенсійні виплати у 2018 році позивач повинен був дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи законних інтересів та вчинити активні дії задля встановлення відповідних обставин. Однак позивач звертається до суду з даним позовом у серпні 2021 року, тобто із значним пропуском встановленого шестимісячного строку звернення до суду. При цьому в якості поважності причин такого значного пропуску строку позивач вказує на необізнаність у пенсійному законодавстві. Жодних інших обставин на підтвердження наявності поважних причин пропуску строку звернення до суду позивач не наводить.

При цьому, доводи позивача про те, що він не обізнаний про пенсійне законодавство не заслуговують на увагу, оскільки такий факт не змінює моменту, з якого він повинен був дізнатись про порушення своїх прав. Крім того, суд не бере до уваги додану до позовну заяву ОСОБА_2 від 01.09.2021 про те, що 08.05.2021 він повідомив позивача про рішення Окружного адміністративного суду м.Києва у справі №826/3858/18, з огляду на те, що така заява не є належним доказом у розумінні КАС України, а зазначена дата не пов`язується з початком перебігу строку звернення до суду.

Рішенням Конституційного Суду України від 13.12.2011 №17-рп/2011 визначено, що держава може встановленням відповідних процесуальних строків обмежувати строк звернення до суду, що не впливає на зміст та обсяг конституційного права на судовий захист і доступ до правосуддя.

Поважними причинами визнаються лише ті обставини, які були чи об`єктивно є непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, що звернулась з позовом, пов`язані з дійсно істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливили своєчасне звернення до суду. Такі обставини мають бути підтверджені відповідними та належними доказами.

Слід зазначити, що реалізація позивачем права на звернення до суду з позовною заявою в рамках строку звернення до суду залежить виключно від нього самого, а не від дій чи бездіяльності посадових осіб відповідача. Позивач, необґрунтовано не дотримуючись такого порядку, позбавляє себе можливості реалізовувати своє право на звернення до суду в межах строків звернення до суду, нереалізація цього права зумовлена його власною пасивною поведінкою

Аналогічна позиція викладена Судовою палатою з розгляду справ щодо захисту соціальних прав Верховного Суду у постанові від 31.03.2021р. у справі №№240/12017/19.

Таким чином, позивачем пропущений строк звернення до суду з даним позовом, а з наданих пояснень та доказів судом не встановлені обставини поважності причин такого пропуску.

Крім того, слід звернути увагу на те, що позивачем не виконана вимога ухвали від 30.08.2021 в частині сплати судового збору у належному розмірі.

Так, до позовної заяви доданий документ про сплату судового збору у сумі 908,00 грн, тобто за одну позовну вимогу немайнового характеру. Разом з тим, у позовній заяві заявлені три вимоги немайнового характеру, адже вирішуючи даний спір суд має надати правову оцінку діям відповідача щодо перерахунку та виплати пенсії позивача у розмірі 90% від грошового забезпечення; щодо перерахунку та виплати пенсії на підставі довідки №8/1/974 від 21.07.2021 та щодо ділення на три етапи виплат підвищеної пенсії (з 01.01.2018 -50%, з 01.01.2019 - 75% та з 01.01.2020 - 100%).

Як уже зазначалось в ухвалі від 30.08.2021 частиною 3 статті 6 Закону України "Про судовий збір" закріплено, що у разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Статтею 4 Закону України Про судовий збір встановлено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Цією ж нормою встановлено, що за подання до адміністративного суду фізичною особою позову немайнового характеру судовий збір складає 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Тобто за кожну з трьох вимог немайнового характеру позивачу слід сплатити по 908,00 грн. Вказане роз`яснено позивачу в ухвалі від 30.08.2021, однак не прийнято ним до уваги та не виконано.

Таким чином, ухвала від 30.08.2021 фактично не виконана, недоліки позову залишаються не виправленими.

Відповідно до п. 1 ч. 4 ст. 169 КАС України позовна заява повертається позивачеві, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк.

Отже, враховуючи, що позивачем не сплачений судовий збір у належному розмірі та не наведено обставин, з яких суд може встановити поважність причин пропуску строку звернення до суду з цим позовом, даний позов підлягає поверненню позивачу, що не позбавляє його права повторного звернення до суду в порядку, встановленому чинним законодавством.

Керуючись ч. 4 ст. 169, 243, 248 КАС України,

ухвалив:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Херсонській області про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії разом з доданими документами повернути позивачу.

Роз`яснити позивачеві, що повернення позовної заяви не позбавляє права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.

Копію ухвали надіслати позивачу.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до П`ятого апеляційного адміністративного суду в 15-денний строк з дня її проголошення, при цьому відповідно до п.п. 15.5 п. 15 розділу VII "Перехідні положення" КАС України до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомукаційної системи апеляційні скарги подаються через суд першої інстанції, який ухвалив відповідне рішення.

Якщо ухвалу було постановлено поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, під час розгляду справи в письмовому провадженні, строк на апеляційне оскарження обчислюється з дня складання повного судового рішення.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення (підписання) суддею.

Суддя А.С. Пекний