Справа № 440/7384/20
Суддя: Мінаєва О.М.
Дата ухвалення: 2021-09-10 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

10 вересня 2021 р.Справа № 440/7384/20
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

Головуючого судді: Мінаєвої О.М.,

Суддів: Калиновського В.А. , Кононенко З.О. ,

перевіривши матеріали апеляційної скарги Головного управління ДПС у Кіровоградській області на рішення Полтавського окружного адміністративного суду від 12.02.2021 року по справі № 440/7384/20

за позовом фізичної особи-підприємця ОСОБА_1

до Головного управління ДПС у Кіровоградській області

про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень,

ВСТАНОВИВ:

Рішенням Полтавського окружного адміністративного суду від 12.02.2021 року задоволено адміністративний позов фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Кіровоградській області про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень.

На зазначене рішення суду Головне управління ДПС у Кіровоградській області 28.07.2021 р. подала апеляційну скаргу. Також відповідачем заявлене клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження.

Перевіривши доводи клопотання відповідача про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення суду першої інстанції та матеріали справи, колегія суддів вважає, що клопотання не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 295 КАС України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення (ухвали) суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Відповідно до ч. 3 ст. 295 КАС України строк на апеляційне оскарження також може бути поновлений в разі його пропуску з інших поважних причин, крім випадків, визначених частиною другою статті 299 цього Кодексу.

Згідно ч. 1 ст. 121 КАС України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Поняття поважних причин пропуску процесуальних строків є оціночним, а його вирішення покладається на розсуд суду.

Поважними причинами пропуску процесуального строку визнаються обставини, які не залежать від волі заінтересованої особи і перешкодили їй виконати процесуальні дії у межах встановленого законом проміжку часу. До їх числа відносяться обставини непереборної сили та обставини, які об`єктивно унеможливлюють вчинення процесуальної дії у встановлений строк. Вказані обставини підлягають підтвердженню шляхом подання відповідних документів або їх копій.

В обґрунтування заявленого клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення Полтавського окружного адміністративного суду від 12.02.2021 року, відповідач зазначає, що вперше апеляційну скаргу було подано в строки, передбачені на апеляційне оскарження, а також відповідачем вживались заходи щодо отримання коштів на сплату судового збору, то наявні підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження.

З матеріалів справи встановлено, що оскаржуване рішення було прийнято Полтавським окружним адміністративним судом 12.02.2021 року в порядку спрощеного провадження. Із апеляційною скаргою відповідач звернувся вперше 10.03.2021 р.

Ухвалою Другого апеляційного адміністративного суду від 06.04.2021 року апеляційну скаргу залишено без руху через не сплату судового збору.

27.04.2021 року відповідач звернувся до суду апеляційної інстанції з клопотанням про продовження строку на усунення недоліків поданої апеляційної скарги. 06.05.2021 року ухвалою Другого апеляційного адміністративного суду задоволено заяву Головного управління ДПС у Кіровоградській області про продовження строку для усунення недоліків. Продовжено Головному управлінню ДПС у Кіровоградській області строк для усунення недоліків апеляційної скарги встановлений ухвалою Другого апеляційного адміністративного суду від 06.04.2021 року. Для усунення недоліків апеляційної скарги на рішення Полтавського окружного адміністративного суду від 12.02.2021 по справі № 440/7384/20 встановлено Головному управлінню ДПС у Кіровоградській області строк протягом 10 днів з моменту отримання копії даної ухвали. Згідно поштового повідомлення Головне управління ДПС у Кіровоградській області отримало копію ухвали про продовження строку на апеляційне оскарження 17.05.2021 року, строк для усунення недоліків закінчився 27.05.21 р.

Ухвалою Другого апеляційного адміністративного суду від 01.06.2021 р. апеляційну скаргу Головного управління ДПС у Кіровоградській області на рішення Полтавського окружного адміністративного суду від 12.02.2021 по справі № 440/7384/20 повернуто скаржнику.

28.07.2021 року Головне управління ДПС у Кіровоградській області вдруге подало апеляційну скаргу на рішення Полтавського окружного адміністративного суду від 12.02.2021 року, в якій просить поновити строк на апеляційне оскарження. Поважною причиною пропуску строку зазначає те, що вперше апеляційну скаргу було подано в строки, передбачені на апеляційне оскарження, та на момент первинного звернення з апеляційною скаргою відповідач був позбавлений можливості сплати судового збору за подання апеляційної скарги через відсутність на рахунках відповідних коштів, то вважає, що строк на апеляційне оскарження був пропущений з поважних причин.

Відповідачем не надано доказів вчинення будь-яких дій на отримання коштів на сплату судового збору, відсутності коштів на рахунках та доказів неможливості усунення недоліків поданої первинної апеляційної скарги.

Таким чином, скаржнику було надано достатній строк для усунення недоліків, як це передбачено ст. 169 КАС України, а тому клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження є необґрунтованим та не підлягає задоволенню.

Проте, дослідивши матеріали справи та надане відповідачем клопотання, суд не вбачає поважних причин пропуску строку на апеляційне оскарження.

Слід зазначити, що поважними причинами пропуску строку на апеляційне оскарження можуть бути визнані лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій, які повинні бути підтверджені належними доказами. Отже, строк має бути пропущено виключно з поважних причин.

Згідно ч. 1 ст. 45 КАС України, учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами. Зловживання процесуальними правами не допускається.

Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини від 19 червня 2001 року у справі «Креуз проти Польщі» «право на суд» не є абсолютним, воно може обмежуватися державою різноманітними засобами, у тому числі фінансовими.

Фінансування витрат на оплату судового збору для державних органів із державного бюджету передбачено за кодом економічної класифікації 2800 «Інші поточні платежі», розмір яких щорічно затверджується відповідним кошторисом.

Враховуючи викладене та беручи до уваги, що особа, яка утримується за рахунок державного бюджету, має право в межах бюджетних асигнувань здійснити розподіл коштів з метою забезпечення сплати судового збору, суд вважає, що невжиття суб`єктом владних повноважень заходів щодо виділення коштів для сплати судового збору чи перерозподілу наявних кошторисних призначень не може вважатися поважною причиною пропуску процесуального строку для звернення до суду.

У справі «Рисовський проти України» Європейський Суд з прав людини «... підкреслює особливу важливість принципу «належного урядування». Він передбачає, що у разі, коли йдеться про питання загального інтересу, зокрема, якщо справа впливає на такі основоположні права людини, як майнові права, державні органи повинні діяти вчасно та в належний і якомога послідовніший спосіб. Зокрема, на державні органи покладено обов`язок запровадити внутрішні процедури, які посилять прозорість і ясність їхніх дій, мінімізують ризик помилок … і сприятимуть юридичній визначеності у цивільних правовідносинах, які зачіпають майнові інтереси…».

Тобто, виходячи з принципу «належного урядування», державні органи зобов`язати діяти вчасно та в належний спосіб, а держава не повинна отримувати вигоду у вигляді поновлення судами строку на оскарження судових рішень та виправляти допущені органами державної влади помилки за рахунок приватної особи, яка діяла добросовісно (у даному випадку - за рахунок платника податку у зв`язку з порушенням принципу остаточності судового рішення, прийнятого на користь такого платника податку).

У ситуації з пропуском строків державними органами поважними причинами пропуску строку не може виступати необхідність дотримання внутрішньої процедури виділення та погодження коштів на сплату судового збору податковим органом чи тимчасова відсутність таких коштів.

Відсутність бюджетного фінансування не надає суб`єкту владних повноважень право у будь-який час після сплину строку апеляційного оскарження реалізовувати право на апеляційне оскарження судового рішення.

У рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Устименко проти України» від 06.10.2015 Європейський суд з прав людини наголосив, що право на справедливий судовий розгляд, гарантоване пунктом 1 статті 6 Конвенції, повинно тлумачитися у світлі Преамбули Конвенції, відповідна частина якої проголошує верховенство права спільною спадщиною Високих Договірних Сторін. Одним о основоположних аспектів верховенства права є принцип правової визначеності, яка передбачає дотримання принципу res judicata, тобто принципу остаточності рішення, згідно з яким жодна зі сторін не має права домагатися перегляду остаточного і обов`язкового рішення лише з метою повторного слухання справи і постановлення нового рішення. Відхід від цього принципу можливий лише коли він зумовлений особливими і непереборними обставинами.

Суд постановив, що якщо звичайний строк оскарження поновлюється зі спливом значного періоду часу, таке рішення може порушити принцип правової визначеності. Хоча саме національним судам, перш за все, належить виносити рішення про поновлення строку оскарження, їх свобода розсуду не є обмеженою. Суди повинні обґрунтовувати відповідне рішення. У кожному випадку національні суди повинні встановити, чи виправдовують причини поновлення строку оскарження втручання у принцип res judicata, особливо коли національне законодавство не обмежує дискреційні повноваження судів стосовно часу або підстав для поновлення строків.

Таким чином колегія суддів вважає, що вказані відповідачем причини пропуску строку оскарження не виправдовують втручання у принцип res judicata, що також виключає підстави для визнання причин пропуску строку апеляційного оскарження поважними.

Аналогічна правова позиція вкладена в постановах Верховного Суду: від 08.07.2019 р. у справі № 825/1916/15-а, від 12.08.2021 р. у справі №826/14733/18, від 06.08.2021 року у справі №640/5229/19. Згідно із ч. 5 ст. 242 КАС України, при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Враховуючи наведене, колегія суддів дійшла висновку про відсутність встановлених законом підстав для поновлення процесуального строку для подання апеляційної скарги, а тому клопотання задоволенню не підлягає.

Керуючись ст. 118, 121, ч. 3 ст. 243, ч. 6 ст. 250, 295, ч.2 ст. 321, ст. 325 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

У Х В А Л И В:

В задоволенні клопотання Головного управління ДПС у Кіровоградській області про поновлення строку на апеляційне оскарження відмовити.

Визнати неповажними вказані в клопотанні причини пропуску строку звернення із апеляційною скаргою на рішення Полтавського окружного адміністративного суду від 12.02.2021 у справі № 440/7384/20.

Ухвала набирає законної сили з моменту підписання та оскарженню не підлягає.

Головуючий суддя Мінаєва О.М.
Судді Калиновський В.А. Кононенко З.О.