Справа № 320/3895/20
Суддя: Бєлова Людмила Василівна
Дата ухвалення: 2021-09-07 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 320/3895/20 Суддя (судді) першої інстанції: Панова Г. В.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 вересня 2021 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

головуючого: Бєлової Л.В.

суддів: Аліменка В.О., Безименної Н.В.

розглянувши у порядку письмового провадження у місті Києві апеляційну скаргу Головного управління Національної поліції в Київській області на рішення Київського окружного адміністративного суду від 26 квітня 2021 року (справу розглянуто в порядку письмового провадження) у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Київській області про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на службі у поліції, -

В С Т А Н О В И В:

У травні 2020 року позивач, ОСОБА_1 , звернувся до суду першої інстанції з адміністративним позовом, у якому просив:

- визнати протиправним та скасувати Наказ Головного управління Національної поліції в Київській області від 28.01.2020 № 162 «Про направлення на стажування особового складу ГУНП в Київській області» в частині відрядження для проходження стажування з 31 січня по 30 квітня 2020 року в ГУНП в Луганській області рядового поліції ОСОБА_1 інспектора сектору реагування патрульної поліції № 2 Березанського відділення поліції Переяслав-Хмельницького відділу поліції;

- визнати протиправним та скасувати Наказ Головного управління Національної поліції в Київській області від 26.03.2020 року № 220 «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності окремих працівників ГУНП в Київській області» в частині, що стосується притягнення до дисциплінарної відповідальності ОСОБА_1 у вигляді зі звільнення зі служби в поліції;

- визнати протиправним та скасувати Наказ Головного управління Національної поліції в Київській області від 17.04.2020 за № 114 о/с «По особовому складу» про звільнення ОСОБА_1 за п.6 ч.1 ст. 77 ЗУ «Про Національну поліцію»;

- поновити ОСОБА_1 на службі в поліції на посаді рядового поліції інспектора сектору реагування патрульної поліції № 2 Березанського відділення поліції Переяслав-Хмельницького відділу поліції;

- стягнути з Головного управління Національної поліції в Київській області на користь ОСОБА_1 грошове забезпечення за час вимушеного прогулу, а саме з дня його звільнення по час винесення рішення у даній справі

Рішенням Київського окружного адміністративного суду від 26 квітня 2021 року адміністративний позов задоволено частково:

Визнано протиправним та скасовано Наказ Головного управління Національної поліції в Київській області від 26 березня 2020 року № 220 «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності окремих працівників ГУНП в Київській області» у частині щодо притягнення до дисциплінарної відповідальності рядового поліції ОСОБА_1 інспектора сектору реагування патрульної поліції №2 Березанського відділення поліції Переяслав-Хмельницького відділу поліції.

Визнано протиправним та скасовано Наказ Головного управління Національної поліції в Київській області від 17 квітня 2020 року № 114 о/с «По особовому складу» в частині звільнення рядового поліції ОСОБА_1 інспектора сектору реагування патрульної поліції № 2 Березанського відділення поліції Переяслав-Хмельницького відділу поліції, за п.6 ч.1 ст. 77 ЗУ «Про Національну поліцію» (у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту).

Поновлено ОСОБА_1 на посаді інспектора сектору реагування патрульної поліції № 2 Березанського відділення поліції Переяслав-Хмельницького відділу поліції з 22 квітня 2020 року.

Допущено негайне виконання рішення суду в частині поновлення ОСОБА_1 на посаді інспектора сектору реагування патрульної поліції № 2 Березанського відділення поліції Переяслав-Хмельницького відділу поліції з 22 квітня 2020 року.

Стягнуто з Головного управління Національної поліції в Київській області на користь ОСОБА_1 суму середнього грошового забезпечення за час вимушеного прогулу за період з 22 квітня 2020 року по 26 квітня 2021 року у розмірі 120 150 (сто двадцять тисяч сто п`ятдесят) грн. 10 коп. без урахування обов`язкових податків та зборів.

Звернуто до негайного виконання рішення суду в частині стягнення з Головного управління Національної поліції в Київській області на користь ОСОБА_1 суми середнього грошового забезпечення за час вимушеного прогулу в межах одного місяця в розмірі 9741 (дев`ять тисяч сімсот сорок одну) грн. 90 коп. без урахування обов`язкових податків та зборів.

У задоволенні іншої частини позовних вимог відмовлено.

Стягнуто на користь ОСОБА_1 за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління Національної поліції в Київській області судові витрати, що складаються з судового збору у розмірі 840 (вісімсот сорок) грн. 80 коп. та 13000,00 (тринадцять тисяч) грн. витрат на правничу допомогу.

Не погоджуючись з таким рішенням суду, відповідачем подано апеляційну скаргу, у якій просить рішення суду першої інстанції скасувати та прийняти нове рішення, яким у задоволенні позовних вимог відмовити повністю. Апелянт мотивує свої вимоги тим, що судом першої інстанції порушено норми матеріального та процесуального права, неповно з`ясовано обставини, що мають значення для справи.

Зокрема, апелянт в обґрунтування доводів апеляційної скарги вказує, що у порушення вимог частини 1 статті 5 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 за № 2337-VІІІ, якою визначено, що поліцейський отримує наказ від керівника в порядку підпорядкованості та зобов`язаний неухильно та у визначений строк точно його виконувати, у день виїзду до Головного управління позивач не прибув та не вибув до місця проходження стажування, відповідний наказ до керівництва позивач також не оскаржував, отже ухилився від його виконання, чим порушив службову дисципліну, що стало підставою для звільнення.

Відповідно до статті 311 КАС України справа розглядається в порядку письмового провадження.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, перевіривши матеріали справи, доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Як встановлено судом першої інстанції та вбачається з матеріалів справи, ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , є громадянином України, що підтверджується відомостями паспорта серії НОМЕР_1 , виданим Березанським МВ ГУМВС України в Київській області 26.01.2005.

Судом першої інстанції встановлено, що позивач проходив службу в органах внутрішніх справ України з 03.06.2005 року.

09.03.2017 відповідно до наказу Головного управління Національної поліції у Київській області від 10.03.2017 № 181 о/с «По особовому складу» позивач був прийнятий на службу в Національну поліцію України на посаду інспектора сектору реагування патрульної поліції № 2, з посадовим окладом 2400 гривень, присвоївши спеціальне звання рядовий поліції, закріпивши спеціальний жетон з індивідуальним номером (0117370).

Згідно відомостей сертифіката № 1848 від 27.07.2018 тренінгового центру ГУ НП в Київській області про короткострокове підвищення кваліфікації рядовий поліції ОСОБА_1 у період з 23.07.2018 по 27.07.2018 пройшов спеціалізоване навчання курсом короткострокового підвищення кваліфікації працівників підрозділів реагування патрульної поліції, поліцейським, які входять до складу нарядів реагування Управління поліції охорони Департаменту поліції охорони, а також працівників відповідних чергових частин.

Наказом ГУНП в Київській області від 28.01.2020 №162 «Про направлення на стажування особового складу ГУНП в Київській області» відповідно до вимог розділу ІХ Положення про організацію післядипломної освіти працівників Національної поліції України, затвердженого наказом МВС від 24.12.2015 №1025, зареєстрованого у Міністерстві юстиції України 16.01.2016 за № 76/28206, листа Національної поліції України від 26.01.2018 № 1053/01/12-2918 «Про організацію проведення стажування в системі Національної поліції України» з метою набуття необхідних знань і спеціальних навичок для успішного виконання обов`язків із забезпечення публічної безпеки і порядку, у тому числі в екстремальних умовах (в особливий період), охорони прав і свобод людини, а також інтересів суспільства і держави, протидії злочинності та інших службових завдань, удосконалення навичок застосування сил та засобів для забезпечення особистої безпеки при виконанні службових обов`язків наказано направити для проходження стажування з 31 січня по 30 квітня 2020 року (терміном 90 діб) на відповідних посадах, за індивідуальним планом, поліцейських Головного управління Національної поліції в Київській області до Головного управління Національної поліції в Луганській області: рядового поліції ОСОБА_1 (0117370), інспектора сектору реагування патрульної поліції №2 Березанського відділення поліції Переяслав-Хмельницького відділу поліції.

03.02.2020 до ГУНП в Київській області надійшла доповідна записка начальника УКЗ ГУНП в Київській області полковника поліції ОСОБА_2 про невиконання вимог наказу ГУНП в Київській області від 28.01.2020 № 162 «Про направлення на стажування особового складу ГУНП в Київській області» окремими працівниками Головного управління, у якій зазначено, що відповідно до зазначеного наказу 31.01.2020 для проходження стажування у ГУНП в Луганській області підлягають направленню 16 поліцейських ГУНП в Київській області. 31.01.2020 із поліцейськими, які згідно з вищезазначеним наказом того управління підлягають направленню на стажування, проведено інструктивну нараду за участю керівництва управління кадрового забезпечення Головного управління.

У ході проведення наради поліцейським були доведені вимоги керівництва НПУ щодо порядку проходження стажування працівниками поліції в органах і підрозділах головних управлінь Національної поліції в Донецькій та Луганській областях та проведений відповідний інструктаж.

Крім цього, керівникам територіальних (відокремлених) підрозділів Головного управління була надіслана службова телеграма від 29.01.2020 №268/109/12 із зазначенням поліцейських, які 31.01.2020 направляються на стажування.

Однак, в день виїзду не прибули до Головного управління та не вибули до проходження стажування наступні поліцейські, серед яких зокрема рядовий поліції ОСОБА_1 (0117370), інспектор сектору реагування патрульної поліції №2 Березанського відділення Переяслав-Хмельницького відділу поліції.

Наказом Головного управління Національної поліції від 19.02.2020 № 306 з даного приводу було призначене службове розслідування за інформацією, викладеною у доповідній записці начальника УКЗ ГУНП в Київській області полковника поліції ОСОБА_2 .

Відповідно до наданих рядовим поліції ОСОБА_1 (0117370), пояснень в ході проведення службового розслідування, позивач зазначив, що пояснив, що 30.01.2020 він заступив на добове чергування у складі СРПП Березанського ВП Переяслав- Хмельницького ВП ГУНП в Київській області. Того ж дня о 12.00, під час виконання службових обов`язків він відчув біль в області колінного суглобу. У подальшому біль почав наростати, у зв`язку з чим він звернувся до лікувального закладу, де йому було встановлено діагноз: артроз лівого колінного суглобу. Вказав, що з 05.02.2020 по 17.02.2020 він перебував на стаціонарному лікуванні у медичному закладі, який розташований у м. Березань, Київської області. По завершенню лікування, з 10.02.2020 по 16.03.2020 перебував у щорічній черговій відпустці за 2019 рік після чого 17.03.2020 вийшов на службу.

Того ж дня, близько 17.00 до нього зателефонував працівник СКЗ Березанського відділення поліції та повідомив його про необхідність написання пояснення, у зв`язку із проведенням службового розслідування за фактом не відбуття останнього на стажування до ГУНП в Луганській області. Зазначив, що до того часу про проведення службового розслідування йому відомо нічого не було.

Згідно відомостей рапорта поліцейського сектору реагування патрульної поліцїі №2 Березанського відділення поліції Переяслав-Хмельницького відділу поліції, який зареєстрований Березанським відділеням поліції Переяслав-Хмельницького відділу поліції 30.01.2020 вх.№ 228/109/1010/0412 рядовий поліції ОСОБА_1 пояснив, що 30.01.2020 він заступив на добове чергування у складі СРПП Березанського ВП Переяслав-Хмельницького ВП ГУНП в Київській області. Доповів, що о 12.00, під час виконання службових обов`язків він відчув біль в області колінного суглобу. У подальшому біль почав наростати, у зв`язку з чим він звернувся до Березанської міської лікарні, де йому було встановлено попередній діагноз: артроз лівого колінного суглобу.

Відомості щодо встановленого ОСОБА_1 діагнозу артроз - артрит лівого колінного суглобу відображені у консультаційному висновку спеціаліста від 30.01.2020 Березанської міської лікарні Березанської міської ради.

Так, відповідно до відомостей довідки № 12 про тимчасову непрацездатність КНП «Центр первинної медико-санітарної допомоги Березанської міської ради» виданої 30.01.2020 лікарем терапевтом, ОСОБА_1 перебував на амбулаторному лікуванні з 30.01.2020 по 04.02.2020; до служби приступити з 05.02.2020.

Згідно відомостей довідки про тимчасову непрацездатність поліцейського, військовослужбовця Національної гвардії України виданої ДУ «ТМО МВС України по Київській області» від 17.02.2020, рядовий ОСОБА_1 перебував у стаціонарі з 05.02.2020 по 17.02.2020. Звільнення від служби з 05.02.2020 до 17.02.2020 включно. Приступити до служби 18.02.2020. Вказані відомості також відображені у виписці із медичної картки стаціонарного хворого № 205 щодо ОСОБА_1 виданої 17.02.2020 Державною установою «Територіальне медичне об`єднання МВС України по Київській області»

Як вбачається з наказу ГУНП в Київській області від15.01.2020 №6 о/с «По особовому складу», вирішено надати відповідно до статті 92 Закону України «Про Національну поліцію щорічну чергову відпустку за 2019 рік, зокрема рядовому поліції ОСОБА_1 (0117370) поліцейському сектору реагування патрульної поліцїі № 2 Березанського відділення поліції Переяслав-Хмельницького відділу поліції, на 36 днів (основна - 30 календарних днів, додаткова 05 днів за вислугу років та 01 святковий день), з 10 лютого до 16 березня 2020 року.

Як вбачається зі змісту наявного в матеріалах справи висновку від 17.03.2020 службового розслідування за інформацією, викладеною у доповідній записці начальника УКЗ ГУНП в Київській області полковника поліції ОСОБА_2 щодо можливих порушень службової дисципліни окремими працівниками ГУНП в Київській області, які виразились у невиконанні наказу начальника Головного управління від 28.01.2020 № 162 «Про направлення на стажування особового складу ГУНП в Київській області», встановлено, що в порушення вимог частини 1 статті 5 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого законом України від 15.03.2018 за № 2337-VІІІ (поліцейський отримує наказ від керівника в порядку підпорядкованості та зобов`язаний неухильно та у визначений строк точно його виконувати), у день виїзду до Головного управління не прибули та не вибули до місця проходження стажування поліцейські, в тому числі інспектор сектору реагування патрульної поліції № 1 Березанського ВП Переяслав-Хмельницького ВП ГУНП в Київській області рядовий поліції ОСОБА_1 .

Разом з тим, у ході проведення службового розслідування встановлено, що з метою усунення порушень вимог наказу ГУНП в Київській області від 28.01.2020 № 162 «Про направлення на стажування особового складу ГУНП в Київській області» та частини 2 статті 5 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 за №2337-VІІІ (за відсутності можливості виконати наказ поліцейський зобов`язаний негайно повідомити про це безпосередньому керівнику з обґрунтуванням причин невиконання і повідомлення про вжиття заходів до подолання перешкод у виконанні наказу), вищевказані працівники поліції будь-яких заходів станом на 10.03.2020 не вжили.

У висновку службового розслідування зазначено, що інформація щодо можливих порушень службової дисципліни окремими працівниками ГУНП в Київській області, які виразились у невиконанні наказу начальника ГУНП в Київській області від 28.01.2020 № 162 «Про направлення на стажування особового складу ГУНП в Київській області» знайшла своє підтвердження.

За порушення службової дисципліни, пункту 1 частини 1 статті 18 Закону України «Про Національну поліцію», частини 3 статті 1 та частин 1, 2 статті 5 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 за № 2337-УІІІ, що виразилось у невиконанні Наказу Головного управління від 28.01.2020 № 162 «Про направлення на кування особового складу ГУНП в Київській області» та не вжитті заходів щодо усунення вказаного порушення службової дисципліни, інспектора з контролю за обігом зброї у сфері дозвільної системи сектору превенції Ірпінського ВП ГУНП в Київській області капітана поліції ОСОБА_3 , інспектора сектору реагування патрульної поліції № 1 Яготинського ВП Переяслав-Хмельницького ВП ГУНП в Київській області майора поліції ОСОБА_4 , інспектора сектору реагування патрульної поліції № 1 Березанського ВП Переяслав-Хмельницького ВП ГУНП Київській області рядового поліції ОСОБА_1 та дільничного офіцера поліції сектору превенції відділення поліції № 2 Білоцерківського ВП ГУНП в Київській області рядового поліції ОСОБА_5 звільнити зі служби в поліції кожного.

26.03.2020 Головним управлінням Національної поліції у Київській області прийнято наказ № 220 «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності окремих працівників ГУНП в Київській області». У пункті 1 цього Наказу, зокрема, зазначено: за порушення службової дисципліни, пункту 1 частини 1 статті 18 Закону України «Про Національну поліцію», частини 3 статті 1 та частин 1,2 статті 5 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 за № №2337-VІІІ, що виразилось у невиконанні наказу Головного управління від 28.01.2020 №162 «Про направлення на стажування особового складу ГУНП в Київській області» та не вжитті заходів щодо усунення вказаного порушення службової дисципліни, інспектора сектору реагування патрульної поліції №1 Березанського ВП Переяслав-Хмельницького ВП ГУНП в Київській області рядового поліції ОСОБА_1 звільнити зі служби в поліції.

02.04.2020 позивач був ознайомлений із вказаним наказом, що підтверджується розпискою на вказаному наказі.

17.04.2020 на підставі вказаного наказу Головного управління від 26.03.2020 № 220 Головним управлінням Національної поліції у Київській області прийнято наказ № 114 о/с «По особовому складу». Зі змісту цього наказу вбачається, що відповідно до Закону України «Про Національну поліцію» вирішено звільнити зі служби в поліції за пунктом 6 (у зв`язку з реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту) частини 1 статті 77 рядового поліції ОСОБА_1 (0117370), інспектора сектору реагування патрульної поліції №1 Березанського ВП Переяслав-Хмельницького ВП ГУНП в Київській області, 21 квітня 2020 року.

Вважаючи наказ про направлення на стажування, а також подальше дисциплінарне стягнення і звільнення протиправними, позивач звернувся з даним адміністративним позовом до суду.

Суд першої інстанції адміністративний позов задовольнив частково та зазначив, що що за наслідками службового розслідування ні у висновку, ні у спірних наказах не вказано про відповідність запропонованого дисциплінарного стягнення характеру і тяжкості вчиненого дисциплінарного проступку та ступеню вини позивача, не встановлено факт вчинення дисциплінарного проступку, не враховано характер дисциплінарного проступку, обставини, за яких він був вчинений, настання тяжких наслідків, попередню поведінку позивача та його ставлення до виконання посадових обов`язків. Всі ці обставини залишилися поза увагою осіб, які проводили розслідування.

Також, суд першої інстанції вказав, що позивач не підпадав під жодну з категорій осіб, яким необхідно пройти стажування, визначену Положенням № 1625, і тому не підлягав направленню на стажування, що не було враховано при притягненні його до відповідальності.

Відтак, суд першої інстанції зазначив про необґрунтованість, поверховість і хибність висновків цього службового розслідування, та як наслідок, про протиправність прийнятих на його підставі спірних наказів.

Надаючи правову оцінку встановленим обставинам справи та висновкам суду першої інстанції, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції з огляду на наступне.

Відповідно до частини першої статті 308 Кодексу адміністративного судочинства України, суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Відповідно до вимог статті 43 Конституції України кожен має право на працю, що включає можливість заробляти собі на життя працею, яку він вільно обирає або на яку вільно погоджується. Громадянам гарантується захист від незаконного звільнення.

Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України визначено Законом України «Про Національну поліцію» від 02 липня 2015 року №580-VІІІ (далі також - Закон №580-VІІІ).

Вимогами статті 3 Закону № 580-VIII визначено, що у своїй діяльності поліція керується Конституцією України, міжнародними договорами України, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, цим та іншими законами України, актами Президента України та постановами Верховної Ради України, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, актами Кабінету Міністрів України, а також виданими відповідно до них актами Міністерства внутрішніх справ України, іншими нормативно-правовими актами.

Статтею 18 Закону № 580-VIII передбачено, що поліцейський зобов`язаний неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського.

Статтею 1 Закону № 580-VIII визначено, що службова дисципліна - дотримання особами рядового і начальницького складу Конституції і законів України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів та інших нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, підпорядкованих йому органів і підрозділів та Присяги працівника органів внутрішніх справ України.

Відповідно до вимог статті 7 Закону № 580-VIII службова дисципліна базується на високій свідомості та зобов`язує кожну особу рядового і начальницького складу дотримуватися законодавства, неухильно виконувати вимоги Присяги працівника органів внутрішніх справ України, статутів і наказів начальників; захищати і охороняти від протиправних посягань життя, здоров`я, права та свободи громадян, власність, довкілля, інтереси суспільства і держави; поважати людську гідність, виявляти турботу про громадян і бути готовим у будь-який час надати їм допомогу; дотримуватися норм професійної та службової етики; берегти державну таємницю; у службовій діяльності бути чесною, об`єктивною і незалежною від будь-якого впливу громадян, їх об`єднань та інших юридичних осіб; стійко переносити всі труднощі та обмеження, пов`язані зі службою; постійно підвищувати свій професійний та культурний рівень; сприяти начальникам у зміцненні службової дисципліни, забезпеченні законності та статутного порядку; виявляти повагу до колег по службі та інших громадян, бути ввічливим, дотримуватися правил внутрішнього розпорядку, носіння встановленої форми одягу, вітання та етикету; з гідністю і честю поводитися в позаслужбовий час, бути прикладом у дотриманні громадського порядку, припиняти протиправні дії осіб, які їх учиняють; берегти та підтримувати в належному стані передані їй в користування вогнепальну зброю, спеціальні засоби, майно і техніку.

Законом України від 15.03.2018 № 2337-VIII затверджений Дисциплінарний статут Національної поліції України (далі - Дисциплінарний статут).

Частиною першою, другою статті 5 Дисциплінарного статуту Національної поліції України передбачено, що поліцейський отримує наказ від керівника в порядку підпорядкованості та зобов`язаний неухильно та у визначений строк точно його виконувати. Забороняється обговорення наказу чи його критика.

За відсутності можливості виконати наказ поліцейський зобов`язаний негайно повідомити про це безпосередньому керівнику з обґрунтуванням причин невиконання і повідомленням про вжиття заходів до подолання перешкод у виконанні наказу.

Дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції (стаття 12 Дисциплінарного статуту Національної поліції України).

Згідно з вимогами частин першої-третьої статті 13 Дисциплінарного статуту Національної поліції України дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.

Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони.

До поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.

Перелічені у статті 13 Дисциплінарного статуту види дисциплінарних стягнень застосовуються виходячи із обставин і характеру проступку, особи поліцейського, обставин, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередньої поведінки поліцейського, його ставлення до служби, ступеня його вини.

Звільнення зі служби в поліції є найсуворішим видом дисциплінарного стягнення за порушення службової дисципліни та є крайнім заходом дисциплінарного впливу. Передумовою звільнення поліцейського за вчинення дисциплінарного правопорушення, пов`язаного зі здійсненням службової діяльності, має бути грубе порушення службової дисципліни, встановлене внаслідок ретельного службового розслідування та підтверджене належним доказами.

Частинами першою-четвертою статті 14 Дисциплінарного статуту Національної поліції України визначено, що службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського.

Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків.

Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.

Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Службове розслідування проводиться на засадах неупередженості та рівності всіх поліцейських перед законом незалежно від займаної посади, спеціального звання, наявних у них державних нагород та заслуг перед державою (частина 6 статті 14 Дисциплінарного статуту Національної поліції України).

Частинами першою, другою статті 18 Дисциплінарного статуту передбачено, що під час проведення службового розслідування поліцейський має право на захист, що полягає в наданні йому можливості надавати письмові пояснення щодо обставин вчинення дисциплінарного проступку та докази правомірності своїх дій.

Поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, має право: 1) надавати пояснення, подавати відповідні документи та матеріали, що стосуються обставин, які досліджуються; 2) подавати клопотання про отримання і залучення до матеріалів розслідування нових документів, отримання додаткових пояснень від осіб, які мають відношення до справи; 3) ознайомлюватися з матеріалами, зібраними під час проведення службового розслідування, робити їх копії за допомогою технічних засобів з урахуванням обмежень, передбачених Кримінальним процесуальним кодексом України, законами України «Про захист персональних даних», «;Про державну таємницю» та іншими законами; 4) подавати скарги на дії осіб, які проводять службове розслідування; 5) користуватися правничою допомогою.

Частиною третьою статті 19 Дисциплінарного статуту передбачено, що під час визначення виду стягнення дисциплінарна комісія враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

Відповідно до частин сьомої, восьмої статті 19 Дисциплінарного статуту у разі встановлення вини поліцейського за результатами проведеного службового розслідування видається письмовий наказ про застосування до поліцейського одного з видів дисциплінарного стягнення, передбаченого статтею 13 цього Статуту, зміст якого оголошується особовому складу органу поліції.

Під час визначення виду стягнення керівник враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

У відповідності до пункту 3 статті 22 Дисциплінарного статуту Національної поліції України щодо виконання дисциплінарних стягнень - дисциплінарні стягнення у виді звільнення з посади, пониження у спеціальному званні на один ступінь та звільнення із служби в поліції виконуються (реалізуються) шляхом видання наказу по особовому складу.

Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України затверджений наказом Міністерства внутрішніх справ України від 7 листопада 2018 року №893, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 28 листопада 2018 року за №1355/32807 (далі - Порядок №893).

Відповідно до вимог пункту першого розділу ІІ Порядку №893 службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.

Проведення службового розслідування полягає в діяльності дисциплінарної комісії із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин його вчинення, установлення причин і умов учинення дисциплінарного проступку, вини поліцейського, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин учинення дисциплінарних проступків (пункт перший розділу V Порядку №893).

Згідно з вимогами пунктами 1 та 2 розділу VI Порядку №893 зібрані під час проведення службового розслідування матеріали та підготовлені дисциплінарною комісією документи формуються нею у справу.

Підсумковим документом службового розслідування є висновок службового розслідування, який складається зі вступної, описової та резолютивної частин. Висновок службового розслідування готує і підписує дисциплінарна комісія.

Отже, об`єктивне службове розслідування обов`язково повинно передувати звільненню, якщо поліцейського звільняють у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

Службове розслідування має бути проведене із збиранням, перевіркою та оцінкою матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин його вчинення, установлення причин і умов учинення дисциплінарного проступку, вини поліцейського, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку.

Частиною першою статті 77 Закону № 580-VIII передбачено, що поліцейський звільняється зі служби в поліції, а служба в поліції припиняється: 5) через службову невідповідність; 6) у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

Порядок направлення поліцейських на стажування встановлений Положенням про організацію післядипломної освіти працівників національної поліції, яке затверджено наказом Міністерства внутрішніх справ України від 24 грудня 2016 р. № 1625 (далі - Положення № 1625).

Відповідно до розділу ІХ «Стажування» стажування працівників поліції здійснюється з метою формування і закріплення на практиці професійних знань, умінь, навичок і компетенцій, здобутих у результаті теоретичної підготовки.

Стажування проходять: - працівники поліції, які зараховані до кадрового резерву, - для просування по службі; - працівники поліції, які вперше призначені на посади керівного складу Національної поліції України; - інші працівники поліції - при призначенні на нову посаду.

Тривалість та строки стажування встановлюються його ініціатором з урахуванням мети стажування, складності навчання, досвіду практичної роботи працівника поліції за погодженням із навчальним закладом, органом поліції, підприємством, установою, організацією, органом державної влади, органом місцевого самоврядування, у якому здійснюватиметься стажування відповідно до вимог законодавства.

Як вбачається з матеріалів справи, наказом №162 від 28.01.2020 «Про направлення на стажування особового складу ГУ НП в Київській області» виданим ГУ НП в Київській області направлено, зокрема, рядового поліції ОСОБА_1 (0117370), інспектора сектору реагування патрульної поліції №2 Березанського відділення поліції Переяслав-Хмельницького відділу поліції (позивача) на стажування в Луганську область, з 31 січня по 30 квітня 2020 р. (терміном 90 діб) на відповідних посадах, за індивідуальним планом поліцейських ГУ НП в Київській області до Головного управління Національної поліції в Луганській області.

З матеріалів справи вбачається, що наказ направлено до Ірпінського відділу поліції ГУ НП в Київській області для доведення до відома осіб, які направлялися на стажування, лише 05 лютого 2020 року, тобто після початку перебігу терміну проходження стажування (після 31 січня 2020 року).

Як було вірно встановлено судом першої інстанції, в спірному наказі відсутні будь-які відомості про його доведення тим особам, які направлялися на проходження стажування, в тому числі і позивачу.

Так, відповідачем на підтвердження обставин ознайомлення позивача з цим наказом надано до суду акт від 30.01.2020 за підписом начальника Березанського відділення поліції Переяслав-Хмельницького ВП ГУНП в Київській області майора поліції Івасенко О.Ю., заступника начальника Березанського відділення поліції Переяслав-Хмельницького ВП ГУНП в Київській області майора поліції ОСОБА_6 та інспектора СКЗ Переяслав-Хмельницького ВП ГУНП в Київській області капітана поліції Редько Н.В., про те, що 30 січня 2020 року поліцейського сектору реагування патрульної поліції № 2 Березанського відділення поліції Переяслав-Хмельницького відділу поліції рядового поліції Ейзенбрука Андрія Олександровича, повідомлено, що відповідно до наказу ГУНП в Київській області від 28.01.2020 № 162 його необхідно направити для проходження стажування до ГУНП в Луганській області з 31 січня по 31 квітня 2020 року та запропоновано ознайомитись із вищевказаним наказом. Однак, ОСОБА_1 від ознайомлення з наказом ГУНП в Київській області від 28.01.2020 №162 відмовився.

В той же час, суд першої інстанції вірно звернув увагу, що після 12:00 год. 30.01.2020 позивач у зв`язку з погіршенням самопочуття був госпіталізований до Березанської міської лікарні Березанської міської ради, а у вказаному акті відсутній зазначений час на підтвердження тієї обставини, що позивача дійсно було усно повідомлено про спірний наказ від 28.01.2020 № 162, до його госпіталізації того ж дня.

Так, колегія суддів звертає увагу, що на час надходження оскаржуваного наказу до Білоцерківського ВП ГУНП в Київській області, позивач з 30.01.2020 по 05.02.2020, а також з 05.02.2020 по 17.02.2020 р. перебував на лікуванні, що підтверджено листками тимчасової непрацездатності, а у період з 17.02.2020 по 16.03.2020 позивач перебував у щорічній відпустці за 2019 рік, що не заперечується та визнається відповідачем.

За викладених обставин та з врахуванням приписів Положення № 1625, суд першої інстанції дійшов правильного та обґрунтованого висновку, що в діях позивача відсутні ознаки дисциплінарного проступку .

Так, суд першої інстанції вірно акцентував увагу на тому, що за наслідками службового розслідування ні у висновку, ні у спірних наказах не вказано жодного конкретного факту неналежного виконання обов`язків позивачем, не встановлено факт вчинення дисциплінарного проступку, не надано юридичної кваліфікації його дій чи бездіяльності та наслідків цього.

Крім того, суд першої інстанції також правильно наголошував на невідповідності запропонованого дисциплінарного стягнення характеру і тяжкості вчиненого дисциплінарного проступку та ступеню вини позивача, не враховано характер дисциплінарного проступку, обставини, за яких він був вчинений, настання тяжких наслідків, попередню поведінку позивача та його ставлення до виконання посадових обов`язків.

Також, колегія суддів звертає увагу, що позивач не підпадав під жодну з категорій осіб, яким необхідно пройти стажування, визначену Положенням № 1625, і тому не підлягав направленню на стажування, що не було враховано при притягненні його до відповідальності. Посилання відповідача на лист Національної поліції України від 26 січня 2018 р. колегія суддів оцінює критично, оскільки вказаний лист не має нормативного характеру і не може змінювати вказане Положенням № 1625.

Натомість, апелянтом зазначені висновки та твердження суду першої інстанції не спростовані. Доказів обґрунтованості прийняття щодо позивача наказу №162 від 28.01.2019 року, апелянтом, як органом владних повноважень не надано.

У зв`язку з викладеним, колегія суддів вважає, що суд першої інстанції дійшов правильного висновку про визнання протиправним та скасування наказу Головного управління Національної поліції в Київській області від 26 березня 2020 року № 220 «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності окремих працівників ГУНП в Київській області» у частині щодо притягнення до дисциплінарної відповідальності рядового поліції ОСОБА_1 інспектора сектору реагування патрульної поліції №2 Березанського відділення поліції Переяслав-Хмельницького відділу поліції та наказу Головного управління Національної поліції в Київській області від 17 квітня 2020 року № 114 о/с «По особовому складу» в частині звільнення рядового поліції ОСОБА_1 інспектора сектору реагування патрульної поліції № 2 Березанського відділення поліції Переяслав-Хмельницького відділу поліції, за п.6 ч.1 ст. 77 ЗУ «Про Національну поліцію» (у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту).

Частиною першою статті 235 КЗпП України визначено, що у разі звільнення без законної підстави або незаконного переведення на іншу роботу, у тому числі у зв`язку з повідомленням про порушення вимог Закону України «Про запобігання корупції» іншою особою, працівник повинен бути поновлений на попередній роботі органом, який розглядає трудовий спір.

Поновлення на роботі полягає в тому, що працівнику надається та ж робота, яку він виконував до звільнення його з роботи. При цьому повноваження суду при вирішенні трудового спору щодо поновлення працівника на попередній роботі не слід ототожнювати із процедурою призначення на посаду, що належить до компетенції роботодавця. Виходячи із положень трудового законодавства незаконно звільнений працівник не поновлюється на попередній роботі лише тоді, коли повністю ліквідоване підприємство.

А відтак, констатувавши протиправність притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності та його звільнення, суд першої інстанції обґрунтовано вважав наявними підстави до поновлення позивача на службі та стягнення з Головного управління Національної поліції у Київський області на користь позивача середнього заробітку за весь час вимушеного прогулу починаючи з 22 квітня 2020 року по 26 квітня 2021 року (по дату винесення рішення у справі).

Отже, доводи апеляційної скарги жодним чином не спростовують висновків суду першої інстанції і не дають підстав для висновку, що судом першої інстанції при розгляді справи неповно з`ясовано обставини, що мають значення для справи, неправильно застосовано норми матеріального права, які регулюють спірні правовідносини, чи порушено норми процесуального права, а відтак не є підставою для скасування рішення Київського окружного адміністративного суду від 26 квітня 2021 року

До того ж, доводи апеляційної скарги є ідетничними доводам відзиву на позовну заяву, який було надано до суду першої інстанції та яким судом першої інстанції було надано вірну правову оцінку.

Враховуючи вищевикладене, з`ясувавши та перевіривши всі фактичні обставини справи, об`єктивно оцінивши докази, що мають юридичне значення, враховуючи основні засади адміністративного судочинства, вимоги законодавства України та судову практику, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про наявність правових підстав для часткового задоволення позовних вимог ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Київській області про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на службі у поліції.

Згідно з положеннями статті 242 Кодексу адміністративного судочинства України, рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Відповідно до вимог статті 316 Кодексу адміністративного судочинства України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Суд апеляційної інстанції зазначає, що рішення суду першої інстанції постановлене з додержанням норм матеріального і процесуального права, обставини справи встановлено повно та досліджено всебічно.

Заслухавши доповідь головуючого судді, перевіривши матеріали справи, доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню.

Керуючись ст. 243, 315, 316, 322 Кодексу адміністративного судочинства України, апеляційний суд

П О С Т АН О В И В:

Апеляційну скаргу Головного управління Національної поліції в Київській області на рішення Київського окружного адміністративного суду від 26 квітня 2021 року - залишити без задоволення.

Рішення Київського окружного адміністративного суду від 26 квітня 2021 року - залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з моменту прийняття та може бути оскаржена протягом 30 днів, з урахуванням положень статті 329 Кодексу адміністративного судочинства України, шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Головуючий суддя Л.В. Бєлова

Судді В.О. Аліменко,

Н.В. Безименна