Справа № 420/5140/21
Суддя: Іванов Е.А.
Дата ухвалення: 2021-09-10 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 вересня 2021 року м. Одеса Справа №420/5140/21

Одеський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Іванова Е.А.

за участі : секретаря Сідлецька А.П. представників: позивача Козак А.В..

відповідача ОСОБА_1

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду в м.Одесі адміністративну справу за позовною заявою ОСОБА_2 до Департаменту патрульної поліції Національної поліції України за участі третьої особи без самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача ОСОБА_3 про визнання протиправним та скасування наказу, пункту наказу та наказу, поновлення та стягнення

ВСТАНОВИВ:

До Одеського окружного адміністративного суду надійшов позов ОСОБА_2 до Департаменту патрульної поліції Національної поліції України у якому він просить визнати протиправним та скасувати пункт 1 наказу відповідача від 23.02.2021 року №111 «Про застосування до працівників управління патрульної поліції в Одеській області Департаменту патрульної поліції дисциплінарних стягнень» в частині застосування дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції до поліцейського Управління патрульної поліції в Одеській області старшого сержанта поліції ОСОБА_2 ;

- визнати протиправним та скасувати наказ відповідача від 02.03.2021 року №188 о/с «Про особовий склад» про звільнення зі служби в поліції поліцейського Управління патрульної поліції в Одеській області старшого сержанта поліції ОСОБА_2 ;

- поновити позивача на службі в поліції на посаді поліцейського Управління патрульної поліції в Одеській області з 03.03.2021 року;

- стягнути з відповідача на його користь суму середнього грошового забезпечення поліцейського за період вимушеного прогулу з 03.03.2021 року по дату ухвалення рішення по справі.

В обґрунтування своїх позовних вимог позивач зазначив про те, що він проходив службу на посаді поліцейського взводу №1 роти № 8 батальйону №1 полку Управління патрульної поліції в Одеській області Департаменту патрульної поліції Національної поліції України в званні старшого сержанту.

Та 02.03.2021 року його ознайомлено з Наказом Департаменту патрульної поліції Національної поліції України № 188о/с від 02.03.2021року про звільнення зі служби та наказом №111 від 23.02.2021р. Про застосування до працівників УПП в Одеській області ДПП дисциплінарних стягнень».

Наказ Департаменту патрульної поліції №111 від 23.02.2021року «Про застосування до працівників УПП в Одеській області ДПП дисциплінарних стягнень» виданий за результатами службового розслідування, яким встановлено, що 15.12.2021 року він перебував на службі в стані наркотичного сп`яніння, що підтверджено висновком №0011583, виданим комунальним некомерційним підприємством «Одеський обласний медичний центр психічного здоров`я» Одеської обласної ради. Однак комісією не було витребувано матеріалів огляду та результатів токсикологічного дослідження, що свідчить лише про формальне проведення службового розслідування з порушенням вимог ЗУ «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України», не перевірено факти викладені у акті огляду та висновках, не надано належної оцінки пояснень та заперечень щодо невживання наркотичних речовин. Тобто розслідування проведено однобоко, без з`ясування дійсних обставин справи. Також в направленні на огляд не відображено ознак алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння, акт медичного огляду містить виправлення, та акт огляду складався три дні, в п.20 акту вказано висновок та діагноз сп`яніння викликане канабіоідами, проте огляд проводився о 20-15, видихав повітря в пристрій Alkotest о 20-21год, а здав сечу тільки о 23-40год 15.12.2020р., існують суперечності між пунктом 21 та 22 акту, в п.24 акту вказаний результат тесту №1835 від 17.12.2020р., тоді як результат дослідження №309 почато 16.12.2020р., а закінчено 17.12.2020р., що свідчить про те, що в направленні, акті огляду та висновку внесені завідомо неправдиві відомості. Крім того висновок був складений не 15.12.2020р., а 18.12.2020р. та виданий позивачу лише 24.12.2020р. Згідно п.22 розділу 3 Інструкції про порядок виявлення у водіїв транспортнних засобів ознак алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції висновки щодо результатів медичного огляду осіб на стан сп`яніння, складені з порушенням вимог цієї Інструкції вважаються недійсними.

Відповідач надав суду відзив в якому позов не визнає та просить відмовити у його задоволенні, мотивуючи, це тим, що 15.12.20 о 18:40 під час проведення інструктажу керівництвом Управління та контролю присутності на шикуванні особового складу 5- 8 рот батальйону № 1 полку УПП в Одеській області ДПП старшим інспектором з особливих доручень ВМАЗ УПП в Одеській області ДПП майором поліції ОСОБА_4 , та т.в.о обов`язки інспектора ВМАЗ УПП в Одеській області ДПП ст.л-том поліції ОСОБА_5 було здійснено несподівану, вибіркову перевірку з метою контролю за належним виконанням службових обов`язків працівниками Управління. Так, поліцейському взводу № 1 роти № 8 батальйону № 1 полку УПП в Одеській області ДППстаршому сержанту поліції ОСОБА_2 було запропоновано пройти огляд на стан алкогольного сп`яніння на місці за допомогою газоаналізатора «Drager Alkotest», на що останній погодився.

О 19год.08хв. старший лейтенант поліції ОСОБА_2 в одному з приміщень будівлі УПП в Одеській області ДПП пройшов огляд на стан алкогольного сп`яніння за допомогою газоаналізатора «Drager Alkotest». Після чого разом з старшим лейтенантом поліції ОСОБА_6 та старшим лейтенантом поліції ОСОБА_7 проїхав до закладу охорони здоров`я.

По приїзду в заклад охорони здоров`я, старший лейтенант поліції ОСОБА_7 виписав направлення «На огляд співробітника поліції з метою виявлення стану алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції», де підкреслив слово «наркотичного». Через те, що старшого лейтенанта поліції ОСОБА_7 в приміщення закладу охорони здоров`я не впустили через підвищену температуру тіла, на огляд ОСОБА_2 направився в супроводі ст. лейтенанта поліції ОСОБА_6 .

Після виходу з закладу охорони здоров`я, старший лейтенант поліції ОСОБА_6 доповів, що ОСОБА_2 пройшов огляд на стан алкогольного сп`яніння, на що, співробітник моніторингу зауважив, що огляд потрібно було пройти на стан наркотичного сп`яніння. Після чого, виписав ще одне направлення та супроводив старшого сержанта поліції ОСОБА_2 на огляд на стан наркотичного сп`яніння, який останній пройшов.

Відповідно до висновку «Щодо результатів медичного огляду з метою виявлення стану алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції» № 001583, виданого комунальним некомерційним підприємством «Одеський обласний медичний центр психічного здоров`я» Одеської обласної ради, 15.12.2020 ОСОБА_2 перебував у стані наркотичного сп`яніння.

Відповідно до службової характеристики, наданої в ході службового розслідування командиром роти № 8 батальйону № 1 полку УПП в Одеської області ДПП старшим лейтенантом поліції ОСОБА_6 , старший сержант поліції ОСОБА_2 за період служби в органах поліції зарекомендував себе посередньо. Непогано знає специфіку роботи патрульної служби, має досвід роботи з людьми. Вміє проявити ініціативу коли цього потребує обстановка. Однак, іноді безвідповідально ставиться до дорученої справи. В процесі роботи часто приділяє увагу профілактичній діяльності в розкритті злочинів. Накази виконує, однак вимагає постійного контролю з боку командирів, на зауваження реагує. У спілкуванні з громадянами та товаришами по роботі уважний, товариський. В колективі має непогані взаємовідносини. В стройовому відношенні підтягнутий. До носіння форменого одягу ставиться з повагою. За характером спокійний, врівноважений. Здатний переносити психофізичні навантаження та труднощі служби. Рівень фізичної підготовки на достатньому рівні. Взаємовідношення у родині та поза службою будує правильно.

З метою забезпечення повного, всебічного і об`єктивного дослідження обставин подій, що мали місце 15.12.20 за участю ОСОБА_2 , а також встановлення наявності чи відсутності в його діяннях складу дисциплінарного проступку наказом Департаменту патрульної поліції № 2656 від 30.12.20 було призначено службове розслідування.

Відповідач вказує, що дисциплінарною комісією було встановлено, що у діях (поведінці) старшого сержанта ОСОБА_2 вбачаються ознаки дисциплінарного проступку, який виразився в перебуванні на службі 15.12.2020 року у стані, викликаному вживанням наркотичних засобів, а саме порушені вимог пунктів 1,2 частини першої ст.18 та частини першої ст.64 Закону України «Про національну поліцію», пунктів 1,6,14 частини третьої ст.1 Дисциплінарного статуту, абзаців першого та другого пункту 1, абзацу шостого пункту 2 розділу ІІ Правил етичної поведінки поліцейських затверджених Наказом МВС від 09.11.2016р. №1179, підпункту 1,10 пункту 3.1 розділу ІІІ посадової інструкції поліцейського УПП в Одеській області ДПП затвердженої наказом ДПП від 13.11.2018р. №5112.

З огляду на вищевикладене, відповідач вважає, що за наслідками службового розслідування ним правомірно зроблено висновок про наявність у діях позивача вчинку, який слугує підставою для застосування дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, є пропорційним встановленим за результатами службового розслідування порушенням, під час проведення службового розслідування дотримані норми законодавства, що регламентують його процедуру, у зв`язку з чим позовні вимоги необґрунтовані та безпідставні.

Свідок ОСОБА_8 пояснила суду, що до неї як лікарем наркологом, яка перебувала на робочому місці в Комунальному некомерційному підприємстві «Одеський обласний медичний центр психічного здоров`я Одеської обласної ради» 15.12.2020 року прийшов позивач у супроводженні ОСОБА_6 , який надав їй направлення від 15.12.2020р. на проведення огляду позивача ОСОБА_2 в якому підкреслив текст «алкогольне» сп`яніння, та за Інструкцією такий огляд та аналіз проводяться протягом 30-ти хвилин та одразу видається результат та висновок, через що нею було спочатку вказана дата на акті огляду 15.12.2021року, але після того як їй надали друге направлення на вже проведення огляду на наркотичне сп`яніння, результати аналізу яких отримуються протягом 3-х днів, то вона виправила дату на акті на 18.12.2020 року. Також пояснила, що через велике навантаження та перебування в масці на обличчі протягом всього робочого часу вона помилково в п.24 Акту огляду написала номер результату аналізу « 1853», під яким проводився аналіз на алкогольне сп`яніння, замість вірного « 309», під яким проводилось токсикологічне дослідження, та коли вона з`ясувала дану помилку, то виправила її, про що поставила свій підпис та печатку. Та виходячи з свого 20-ти річного досвіду врача наркологічного кабінету те, що ОСОБА_2 був під наркотичним сп`янінням вона виявила, ще під час його візуального огляду, та наступні дослідження біологічного матеріалу проведені лабораторією трьома різними методами тільки підтвердили це. Щодо часу відбору аналізу сечі, то коли ОСОБА_2 запропонували здати її зразки на перевірку вже наркотичного сп`яніння, то він спочатку відмовився це робити, та тільки через більш ніж дві години спілкування з цього приводу з ним супроводжуючого його працівника поліції він погодився на здачу зразку, тому й така розбіжність в часі огляду та відбору зразка.

Ухвалою суду від 06.04.2021 року відкрито позовне провадження в адміністративній справі та вирішено розгляд справи проводити за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні).

Ухвалою суду від 07.06.2021 року вирішено розгляд справи проводити за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче засідання.

В підготовчому засіданні 05.07.2021 року суд без виходу до нарадчої кімнати з занесенням до протоколу судового засідання ухвалив залучити до участі у справі в якості третьої особи на стороні відповідача без самостійних вимог на предмет спору ОСОБА_3 .

Ухвалою суду від 15.07.2021року закрито підготовче провадження у справі №420/5140/21 та призначено судове засідання для розгляду справи по суті.

Ухвалою суду без виходу до нарадчої кімнати від 05.07.2021року вирішено допитати як свідка ОСОБА_8 .

Ухвалою суду від 28.07.2021року зупинено провадження у справі.

Ухвалою суду від 07.09.2021 року без виходу до нарадчої кімнати с занесенням до протоколу судового засідання поновлено провадження у справі.

Вислухавши пояснення сторін, показання свідка ОСОБА_8 , дослідивши адміністративний позов, відзив на адміністративний позов, інші письмові докази, оцінивши їх за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх всебічному, повному і об`єктивному дослідженні, проаналізувавши положення чинного законодавства, що регулює спірні правовідносини, суд доходить висновку, що позов не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Судом під час розгляду справи встановлено наступне.

ОСОБА_2 проходив службу в органах ВС з 08.10.2015р. по 06.11.2015р., в Національної поліції з 07.11.2015р., на посаді поліцейського взводу №1 роти №8 батальйону №1 полку Управління патрульної поліції в Одеській області Департаменту патрульної поліції, має звання старший сержант.

Наказом Департаменту патрульної поліції Національної поліції України №111 від 23.02.2021 року «Про застосування до працівників УПП в Одеській області ДПП дисциплінарних стягнень за вчинення дисциплінарного проступку, що виразився в перебуванні на службі 15.12.2020 року у стані спричиненому вживанням наркотичних засобів, а саме, порушення вимог пунктів 1,2 частини першої ст.18 та частини першої ст.64 Закону України «Про національну поліцію», пунктів 1,6,14 частини третьої ст.1 Дисциплінарного статуту, абзаців першого другого пункту 1, абзацу шостого пункту 2 розділу ІІ Правил етичної поведінки поліцейських затверджених Наказом МВС від 09.11.2016р. №1179, підпункту 1,10 пункту 3.1 розділу ІІІ посадової інструкції поліцейського УПП в Одеській області ДПП затвердженої наказом ДПП від 13.11.2018р. №5112, згідно з п.7 част.3 ст.13 Дисциплінарного статуту застосовано до ОСОБА_2 дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції (а.с.18).

На виконання вищевказаного наказу Наказом Департаменту патрульної поліції від 02 березня 2021 року № 188о/с, відповідно до пункту 6 частини 1 ст.77 Закону України Про Національну поліцію, позивача звільнено зі служби в поліції (а.с.20).

Судом встановлено, що передумовою притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності стали такі обставини.

24.12.2020 року старший інспектор з ОД ВМАЗ УПП в Одеській області ДПП майор поліції Федоров К. та т.в.о. інспектора ВМАЗ УПП в Одеській області ДПП ст. л-т. поліції ОСОБА_9 доповіли рапортом на ім`я начальника УПП в Одеській області ДПП капітана поліції ОСОБА_10 про те, що 15.12.2020 о 18 год. 40 хв. під час проведення інструктажу керівництвом управління патрульної поліції в Одеській області Департаменту патрульної поліції, та контролю присутності на шикуванні особового складу (5-8) рот батальйону № 1 полку відділом моніторингу та аналітичного забезпечення УПП в Одеській області ДПП, а саме: т.в.о. інспектора старшим лейтенантом поліції ОСОБА_5 та старшим інспектором з особливих доручень майором поліції ОСОБА_4 було звернуто увагу на поліцейського взводу № 1 роти № 8 батальйону № 1 полку УПП в Одеській області ДПП старшого сержанта поліції ОСОБА_2 , який можливо перебував у стані наркотичного чи іншого сп`яніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції. Після чого йому було запропоновано пройти медичний огляд в КНП «ООМЦПЗ» ООР на предмет вищевказаного стану, на що він надав згоду..

15.12.2020 о 20 год. 15 хв. згідно направлення на огляд ОСОБА_2 з метою виявлення стану наркотичного чи іншого сп`яніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції в супроводі командира роти № 8 батальйону № 1 полку УПП в Одеській області ДПП старшого лейтенанта поліції ОСОБА_6 (у зв`язку з тим, що у т.в.о. інспектора ВМАЗ УПП в Одеській області ДПП старшого лейтенанта поліції ОСОБА_5 при огляді медичним працівником було виявлено температуру тіла 37.1), який виправив хвилястою лінією в направленні слово «наркотичного» і підкреслив слово «алкогольного» чим посприяв ОСОБА_2 порушивши Посадову інструкцію командира роти УПП в Одеській області ДПП уникнути проходження огляду саме на виявлення стану наркотичного сп`яніння (а.с.76 об.ст.). Дана подія фіксувалась на портативний відеореєстратор 001927, який знаходився у ОСОБА_6 . Після виходу з медичного закладу поліцейського ОСОБА_2 та ОСОБА_6 т.в.о інспектора ВМАЗ старшим лейтенантом поліції ОСОБА_5 їм було вказано, що направлення виписувалось саме на виявлення стану наркотичного сп`яніння, а не алкогольного. ОСОБА_2 було виписане повторне направлення на виявлення стану наркотичного сп`яніння, після перемірювання температури тіла вже в супроводі ОСОБА_5 23.12.2020 року ст.л-том Чеканом було отримано Висновок щодо результатів медичного огляду ОСОБА_2 №001583 від 18.12.2020 року в якому вказано, що останній перебуває у стані наркотичного сп`яніння.

Надалі 24.12.2020р. доповідною запискою начальник УПП в Одеській області ДПП к-н поліції Гостіщев О. доповів про вищевказані обставини начальнику Департаменту патрульної поліції (а.с.77-78)

Відповідно до абз.11 пункту 2 розділу ІІ Порядку проведення службових розслідувань у Національної поліції України, затвердженого Наказом МВС від 07.11.2018р. №893 службове розслідування призначається серед іншого за наявності даних про перебування поліцейського на роботі (службі) у стані алкогольного сп`яніння або стані, викликаному вживанням наркотичних чи інших одурманюючих засобів, або під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції.

У зв`язку із викладеним, з метою повної всебічної та об`єктивної оцінки дій поліцейського ст.сержанта поліції ОСОБА_2 який відповідно до висновку перебував на службі у стані наркотичного сп`яніння, відповідно до ч.ч. 1-4 ст. 14 , ч.1, 2 ст.15, ч.1,2 ст.17 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, п.2,4 абз.11 пункту 2 розділу ІІ Порядку проведення службових розслідувань Наказом начальника Департаменту патрульної поліції від 30.12.2020 року № 2656 призначено службове розслідування, створено дисциплінарну комісію та відсторонено позивача від виконання службових обов`язків (а.с.79).

Згідно висновку складеного за результатами службового розслідування в діях ОСОБА_2 вбачаються ознаки дисциплінарного проступку, що виразився в перебуванні на службі 15.12.2020р. в стані наркотичного сп`яніння.

Даний висновок зроблений з урахуванням Висновку щодо результатів медичного огляду з метою виявлення стану алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції від 18.12.2020р. складеного лікарем ОСОБА_8 у п.10 якого вказано, що ОСОБА_2 перебуває у стані наркотичного сп`яніння (а.с.77).

Вказаний Висновок був зроблений після проведення огляду ОСОБА_2 15.12.2020р, лікарем-наркологом комунального некомерційного підприємства «Одеський обласний медичний центр психічного здоров`я», що відображено у Акті медичного огляду з метою виявлення стану алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції №001583(а.с.174) та на підставі Результатів токсикологічного дослідження біологічного матеріалу (зразків сечі) ОСОБА_2 №309 від 17.12.2020р. (а.с.175).

04.01.2021 року під час проведення службового розслідування позивач надав свої письмові пояснення з приводу поставлених йому запитань, в якому вказував про свою незгоду з Висновком лікаря (а.с.93), свій екземпляр якого він отримав 24.12.2020р.

28.01.2021 року начальником Департаменту патрульної поліції полковником поліції Жуковим Є. затверджено Висновок службового розслідування.

Відповідно до пункту 3 заключної частини Висновку службового розслідування, дисциплінарна комісія вважала за необхідне за вчинення дисциплінарного проступку, що виразився у перебуванні на службі 15.12.2020року у стані викликаному вживанням наркотичних засобів а саме порушенні вимог пунктів 1, 2 частини 1 статті 18 та ч. 1 ст.64 Закону України Про Національні поліцію, пунктів 1, 6,14 частини третьої статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, абзаців першого та другого пункту 1 абзацу 6 п.2 розділу Іі Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС від 09.11.2016 № 1179, п.п.1,10 п.3.1 розділу ІІІ посадової інструкції поліцейського УПП в Одеській області ДПП застосувати до ст. сержанта поліції ОСОБА_2 , дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення із служби в поліції(а.с.89).

На підставі Висновку службового розслідування, 23.02.2021 року начальником Департаменту патрульної поліції Національної поліції України прийнято Наказ №111 Про застосування до працівників УПП в Одеській області ДПП дисциплінарних стягнень, яким до поліцейського взводу № 1 роти № 8 батальйону № 1 полку УПП в Одеській області ДПП старшого сержанту поліції ОСОБА_2 застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції.

При цьому відповідачем враховано, що старший сержант поліції ОСОБА_2 , має діюче дисциплінарне стягнення у вигляді «зауваження» на підставі наказу УПП в Одеській області ДПП від 20.01.2021 №32 (а.с.222).

Частиною 2 статті 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно ст.55 Конституції України права і свободи людини і громадянина захищаються судом, кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб.

Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України, регламентовано Законом України Про Національну поліцію.

Згідно з пунктами 1, 2 частини першої статті 18 Закону України від 02.07.2015 № 580-VIII Про Національну поліцію (в редакції, яка діяла на час виникнення спірних правовідносин, далі - Закон № 580-VIII) поліцейський зобов`язаний: неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва.

У разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову, матеріальну та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону.

Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом (частина перша та друга статті 19 Закону № 580-VIII).

Сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження визначає Дисциплінарний статут Національної поліції України, затверджений Законом України від 15.03.2018 № 2337-VIII.

Службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників (частина перша статті 1 Дисциплінарного статуту).

Згідно статті 12 Дисциплінарного статуту, дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Відповідно до статті 13 Дисциплінарного статуту, дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.

Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони.

До поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень:

1) зауваження;

2) догана;

3) сувора догана;

4) попередження про неповну службову відповідність;

5) пониження у спеціальному званні на один ступінь;

6) звільнення з посади;

7) звільнення із служби в поліції.

Відповідно до статті 14 Дисциплінарного статуту, службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського.

Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків.

Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.

Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Службове розслідування проводиться на засадах неупередженості та рівності всіх поліцейських перед законом незалежно від займаної посади, спеціального звання, наявних у них державних нагород та заслуг перед державою.

Службове розслідування проводиться та має бути завершено не пізніше одного місяця з дня його призначення керівником. У разі потреби за вмотивованим письмовим рапортом (доповідною запискою) голови дисциплінарної комісії, утвореної для проведення службового розслідування, його строк може бути продовжений наказом керівника, який призначив службове розслідування, або його прямим керівником, але не більш як на один місяць. При цьому загальний строк проведення службового розслідування не може перевищувати 60 календарних днів (частина перша та друга статті 16 Дисциплінарного статуту).

Порядок застосування дисциплінарних стягнень визначено статтею 19 Дисциплінарного статуту.

Під час визначення виду стягнення дисциплінарна комісія враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

Обставинами, що пом`якшують відповідальність поліцейського, є:

1) усвідомлення та визнання своєї провини у вчиненні дисциплінарного проступку;

2) попередня бездоганна поведінка;

3) високі показники виконання повноважень, наявність заохочень та державних нагород;

4) вжиття заходів щодо запобігання, відвернення або усунення негативних наслідків, які настали або можуть настати внаслідок вчинення дисциплінарного проступку, добровільне відшкодування завданої шкоди;

5) вчинення проступку під впливом погрози, примусу або через службову чи іншу залежність;

6) вчинення проступку внаслідок неправомірних дій керівника.

Для цілей застосування конкретного виду дисциплінарного стягнення можуть враховуватися й інші, не зазначені у частині четвертій цієї статті, обставини, що пом`якшують відповідальність поліцейського.

Обставинами, що обтяжують відповідальність поліцейського, є:

1) вчинення дисциплінарного проступку у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння;

2) вчинення дисциплінарного проступку повторно до зняття в установленому порядку попереднього стягнення;

3) вчинення дисциплінарного проступку умисно на ґрунті особистої неприязні до іншого поліцейського, службовця, у тому числі керівника, чи помсти за дії чи рішення стосовно нього;

4) настання тяжких наслідків, у тому числі збитків, завданих вчиненням дисциплінарного проступку;

5) вчинення дисциплінарного проступку на ґрунті ідеологічної, релігійної, расової, етнічної, гендерної чи іншої нетерпимості.

У разі встановлення вини поліцейського за результатами проведеного службового розслідування видається письмовий наказ про застосування до поліцейського одного з видів дисциплінарного стягнення, передбаченого статтею 13 цього Статуту, зміст якого оголошується особовому складу органу поліції.

Під час визначення виду стягнення керівник враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

За кожен дисциплінарний проступок не може застосовуватися більше одного дисциплінарного стягнення. Якщо поліцейський вчинив кілька дисциплінарних проступків, стягнення застосовується за сукупністю вчинених дисциплінарних проступків та враховується під час визначення виду дисциплінарного стягнення.

У разі вчинення поліцейським незначного проступку керівник може обмежитися його попередженням про необхідність дотримання службової дисципліни.

У разі притягнення до дисциплінарної відповідальності поліцейського, який має дисциплінарне стягнення і вчинив дисциплінарний проступок, дисциплінарне стягнення, що застосовується, повинно бути суворішим, ніж попереднє.

У разі повторного вчинення поліцейським незначного проступку з урахуванням його сумлінного ставлення до виконання обов`язків за посадою або нетривалого перебування на посаді (до трьох місяців) керівник може обмежитися раніше застосованим до такого поліцейського дисциплінарним стягненням.

Дисциплінарне стягнення у виді пониження у спеціальному званні на один ступінь до поліцейських, які мають первинні спеціальні звання, та у виді звільнення з посади до поліцейських, які обіймають посади найнижчого рівня, не застосовується.

Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України затверджений наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07.11.2018 № 893.

Згідно з розділом VI Порядку № 893, зібрані під час проведення службового розслідування матеріали та підготовлені дисциплінарною комісією документи формуються нею у справу.

Підсумковим документом службового розслідування є висновок службового розслідування, який складається зі вступної, описової та резолютивної частин.

Аналіз наведених правових норм дає підстави для висновку, що підставою для притягнення особи до дисциплінарної відповідальності є дисциплінарний проступок, сутність якого полягає у невиконанні чи неналежному виконанні службової дисципліни та означає недотримання Конституції і законів України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів, інших нормативно-правових актів та Присяги.

Отже, підставою для накладення дисциплінарного стягнення є виключно фактичні дані, що свідчать про реальну наявність у діях поліцейського ознак дисциплінарного проступку, зокрема протиправної поведінки, шкідливих наслідків та причинного зв`язку між ним і дією (бездіяльністю) порушника дисципліни.

Обставини, як і причини та умови, що їх зумовили, а також ступінь вини поліцейського, з`ясовуються під час службового розслідування, за наслідками якого начальник вирішує питання щодо наявності чи відсутності у діянні поліцейського складу дисциплінарного проступку, та, відповідно, вирішує питання щодо наявності чи відсутності підстав для притягнення його до дисциплінарної відповідальності, обґрунтовуючи при цьому своє рішення у відповідному наказі, у тому числі в частині обрання виду стягнення.

Щодо проведення службового розслідування.

Як визначено пунктом 1 розд. ІІ Порядку № 893, підставами для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації, рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Відповідно до пункту 4 Розділу 1 Порядку № 893 зазначено, що в наказі про призначенні - службового розслідування та утворення дисциплінарної комісії - визначаються голова та члени дисциплінарної комісії, зазначається підстава проведення службового розслідування, а також прізвище, ім`я, по батькові, посада поліцейського, стосовно якого воно і проводитиметься (у разі якщо на час призначення службового розслідування не відомо).

Проект наказу про призначення службового розслідування та пропозиції щодо складу дисциплінарної комісії готує структурний підрозділ, яким установлено наявність підстав для проведення службового розслідування.

Отже, у наказі про призначення службового розслідування мають бути зазначені підстави його призначення та, якщо відомі, дані особи поліцейського стосовно якого воно проводитиметься.

Судом встановлено, що наказ начальника ДПП від 30 грудня 2020 року № 2656 про призначення службового розслідування містить підстави його призначення.

Судом встановлено, що клопотань, заяв та скарг щодо реалізації своїх прав, передбачених статтею 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції, від позивача до комісії не надходило.

При цьому, 04 січня 2021 року в рамках вказаного службового розслідування позивач надав свої пояснення.

Що стосується суті встановлених під час службового розслідування обставин щодо позивача, то суд зазначає, що вони знайшли своє підтвердження під час розгляду справи.

Приписами пункту 14 частини 3 статті 1Дисциплінарного Статуту Національної поліції України встановлено, що службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України «Про Національну поліцію», зобов`язує поліцейського під час несення служби не перебувати у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння.

Приписами пунктів 1 та 2 частини 1 статті 18 Закону Про Національну поліцію» встановлено, що поліцейський зобов`язаний:

неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського;

професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва.

Приписами частини 1 статті 64 Закону Про Національну поліцію» встановлено, що особа, яка вступає на службу в поліції, складає Присягу на вірність Українському народові такого змісту:

«Я, (прізвище, ім`я та по батькові), усвідомлюючи свою високу відповідальність, урочисто присягаю вірно служити Українському народові, дотримуватися Конституції та законів України, втілювати їх у життя, поважати та охороняти права і свободи людини, честь держави, з гідністю нести високе звання поліцейського та сумлінно виконувати свої службові обов`язки».

Верховний суд у постанові від 20.06.2018р. по справі №813/4074/16 висловив наступну правову позицію, що зі змісту присяги поліцейського, яку він складає при вступі на службу в поліції, можна зробити висновок що поведінка поліцейського має відповідати очікуванню громадськості й забезпечувати довіру суспільства та громадян до поліції, не тільки під час виконання службових обов`язків, а й у повсякденному житті. Працівник поліції має чітко усвідомлювати, що займана посада є виявом довіри народу, та повинен стверджувати і відстоювати честь і гідність звання поліцейського, несучи особисту відповідальність перед державою і суспільством. Має вживати заходів на підвищення авторитету та позитивного іміджу органів поліції. В особистій поведінці у службових та позаслужбових стосунках з людьми не допускати проявів жорстокого або принизливого ставлення до людей, бути зразком чесності, тактовності та внутрішньої дисциплінованості, оскільки проходження служби в поліції несумісне з неправомірною поведінкою, ігноруванням вимог Конституції, законів України та Дисциплінарного статуту.

Тобто поліцейський повинен уникати вчинення дій, що підривають довіру та авторитет органів поліції і їх працівників в очах громадськості та є несумісним із подальшим проходженням служби.

Під порушенням Присяги працівника поліції слід розуміти скоєння працівником поліції проступку (вчинку) проти інтересів служби, який суперечить покладеним на нього обов`язкам, підриває довіру до нього, як носія влади, що призводить до приниження авторитету поліції.

Відповідно до пункту 1 розділу І Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС від 09.11.2016 №1179, ці Правила є узагальненим зібранням професійно-етичних вимог щодо правил поведінки поліцейських та спрямовані на забезпечення служіння поліції суспільству шляхом забезпечення охорони прав і свобод людини, протидії злочинності, підтримання публічної безпеки й порядку на засадах етики та загальнолюдських цінностей. Ці правила поширюються на всіх поліцейських, які проходять службу в Національній поліції України. Дотримання вимог цих Правил є обов`язком для кожного поліцейського незалежно від займаної посади, спеціального звання та місцеперебування.

Згідно з вимогами абзаців 1, 2, 5 пункту 1 розділу II Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС від 09.11.2016 №1179, під час виконали службових обов`язків поліцейський повинен: неухильно дотримуватися положень Конституції та законів України, інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; професійно виконувати свої службові обов`язки, діяти лише на підставі, у межах повноважень та в спосіб, що визначені Конституцією, законами України, іншими нормативно-правовими актами, прийнятим: відповідно до Конституції та законів України, міжнародними договорами України, а також цими Правилами; неухильно дотримуватись антикорупційного законодавства України обмежень, пов`язаних зі службою в Національній поліції України, визначених Законам України Про Національну поліцію, Про запобігання корупції та іншими актам законодавства України.

Згідно абз.6 ч.2 Розділу ІІ Правил етичної поведінки поліцейських під час виконання службових обов`язків поліцейському заборонено: перебувати на службі в нетверезому стані, у стані наркотичного або токсичного сп`яніння, уживати тютюнові вироби під час безпосереднього виконання службових обов`язків і в невстановленому місці.

Правила етичної поведінки поліцейських вимагають від кожного співробітника суворо та неухильно дотримуватись Конституції України, законів України, виконання вимог статутів, нормативних актів Міністерства внутрішніх справ України, працівник поліції має бути прикладом безумовного дотримання вимог законів та службової дисципліни в професійній діяльності.

Одним із принципів етики працівників Національної поліції є гідна поведінка, що охоплює: повагу до гідності інших осіб; ввічливість та дотримана високої культури спілкування; доброзичливість і запобігання виникненню конфліктів; недопущення дій і вчинків, які можуть зашкодити роботі чи негативно вплинути на репутацію працівників Національної поліції. Поведінка працівника Національної поліції завжди й за будь-яких обставин має бути бездоганною, відповідати високим стандартам професіоналізму й морально-етичним принципам.

Крім того несення служби зі зброєю у стані наркотичного сп`яніння створює велику небезпеку для оточуючих і працівника поліції.

Отже, ОСОБА_2 не дотримався вимог вказаних нормативно-правових актів.

Питання про наявність підстав для накладення на працівника поліції дисциплінарного стягнення з`ясовується під час службового розслідування. Правова оцінка правильності рішення про притягнення працівника поліції до дисциплінарної відповідальності повинна фокусуватися насамперед на тому, чи таке рішення прийнято у межах повноважень, у порядку та спосіб, установлені Конституцією України та законами України, чи дійсно в діях працівника поліції є встановлені законом підстави для застосування до нього дисциплінарного стягнення.

В основі поведінки працівника поліції закладені етичні, правові та службово-дисциплінарні норми поведінки. Професійний обов`язок поліцейського полягає в безумовному виконанні закріплених законами та іншими нормативно правовими нормами та Присягою поліцейського завдань щодо захисту особистої безпеки громадян. Поліцейський як представник держави зобов`язаний постійно на належному рівні виконувати покладені на поліцію повноваження, сприяти припиненню вчинення правопорушень, з честю та гідністю поводити себе як у службовий та позаслужбовий час, з метою недопущення зниження рівня авторитету та довіри громадян до Національної поліції України.

Службова дисципліна полягає у виконанні (дотриманні) законодавчих та підзаконних актів із питань службової діяльності та бездоганному і неухильному додержанні порядку та правил, що такими нормативними актами передбачені.

Службова дисципліна базується на високій свідомості та зобов`язує кожного працівника поліції, зокрема дотримуватися законодавства, неухильно виконувати вимоги Присяги, статутів і наказів начальників; з гідністю і честю поводитися в позаслужбовий час, бути прикладом у дотриманні громадського порядку, припиняти протиправні дії осіб, які їх учиняють.

Невиконання чи неналежне виконання поліцейським службової дисципліни є дисциплінарним проступком, вчинення якого є підставою для дисциплінарної відповідальності. Аналогічного висновку дійшов Верховний Суд у постанові від 05.03.2020 року у справі №815/4478/16.

Наявність чи відсутність в діях поліцейського складу дисциплінарного проступку встановлюється за результатами проведеного службового розслідування, яким у даній справі, серед іншого, установлено факт вчинення позивачем дисциплінарного проступку.

Належних, допустимих та достатніх доказів на спростування встановлених порушень, позивачем ані під час проведення службового розслідування, ані під час розгляду справи, не надано.

Також суд не залишає поза увагою, що позивач отримав власноруч свій екземпляр висновку щодо результату медичного огляду в медичному закладі 24.12.2020 року (про що свідчить його підпис у Журналі реєстрації медичних оглядів осіб (а.с.ас.176,177), на час проведення службового розслідування вже був обізнаний з його змістом, не погоджувався з ним, та мав право вимагати проведення повторного дослідження його зразків сечі, які згідно п.10 Інструкції про порядок виявлення у водіїв транспортних засобів ознак алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції (затвердженої Наказом Міністерства внутрішніх справ, Міністерства охорони здоров`я від 09.11.2015 № 1452/735) протягом 90 днів зберігались в лабораторії, проте не скористався цим, та причин не ініціювання проведення повторного аналізу біологічних зразків представник позивача суду не пояснив, що суд розцінює, як позицію захисту, яка спрямована на уникнення отримання додаткових доказів правильності первинних результатів досліджень на наркотичне сп`яніння.

Суд критично ставиться до тверджень представника позивача, щодо недійсності висновку через наявні виправлення у ньому виходячи з наступного.

Як вбачається з Акту медичного огляду №001583 від 18.12.2020року у п.24 «результат лабораторних тестів» закреслені цифри « 1835» та поруч написано «309» та стоїть печатка медичного закладу та запис «виправленому вірити зав.кабінету» та підпис особи яка склала акт(а.с.174 об.ст.).

Згідно положень п.п.4.1.7 п.4.1 Національного стандарту України «Діловодство й архівна справ. Терміни та визначення понять» ДСТУ 2732:2004 затвердженого Наказом Держспоживстандарту України від 28.05.2004 року №97 підпис (службового документа) реквізит службового документа, який свідчить про відповідальність особи за його зміст та є єдиний чи один з реквізитів, що надають документові юридичної сили.

Тому суд вважає, що лікар мала право виявивши помилку у складеному нею документі (акті) виправити її, зробивши відповідний запис на Акті, що підтверджено нею особисто у судовому засіданні.

Також є безпідставним посилання представника позивача на недійсність висновку через наявність виправлень з посиланням на п.22 Інструкції про порядок проведення виявлення у водіїв транспортних засобів ознак алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції, у якому зазначено, що саме висновки щодо результатів медичного огляду осіб на стан сп`яніння, складені з порушенням вимог цієї Інструкції вважаються недійсними, тоді як п.20 Акту медичного огляду (додаток 3 до Інструкції), який містить назву «Висновок та діагноз за результатами огляду» жодних виправлень не містить та чітко вказано «сп`яніння викликане каннабіноідами» (а.с.174 об.ст.), також у п.10 Висновку щодо результатів медичного огляду від 18.12.2020р. (Додаток №4 до Інструкції) який називається «Висновок огляду (повідомляється в присутності поліцейського)» без жодних вправлень записано « ОСОБА_2 перебуває у стані наркотичного сп`яніння» (а.с.34).

Відповідно до вимог ст. 19 Дисциплінарного статуту під час визначення виду стягнення керівник враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

Вирішуючи даний спір, судом встановлено, що відповідно службової характеристики, наданої командиром роти №8 батальойну №1 полку УПП в Одеській області ДПП ст.л-том Закревським Д. на поліцейського ОСОБА_2 останній за період служби зарекомендував себе не зовсім з позитивної сторони. Непогано знає специфіку роботи патрульної служби, має досвід роботи з людьми. Вміє проявляти ініціативу, коли це потребує обстановка. Іноді безвідповідально ставиться до дорученої справи. В процесі роботи часто приділяє увагу профілактичній діяльності в розкритті злочинів. Накази виконує, але вимагає постійного контролю з боку командирів, на зауваження реагує (а.с.130).

Наявність чи відсутність в діях поліцейського складу дисциплінарного проступку встановлюється за результатами проведеного службового розслідування.

Вирішуючи спір, суд враховує, що підставою притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності став висновок службового розслідування.

При цьому, будь-яких порушень з боку Департаменту патрульної поліції під час проведення службового розслідування та прийнятті спірних наказів, під час розгляду справи судом виявлено не було.

Згідно приписів ч. 1, ч. 2 ст. 21 Закону України "Про Дисциплінарний статут Національної поліції України", дисциплінарне стягнення застосовується не пізніше одного місяця з дня виявлення дисциплінарного проступку і не пізніше шести місяців з дня його вчинення шляхом видання дисциплінарного наказу. У разі проведення службового розслідування за фактом вчинення дисциплінарного проступку днем його виявлення вважається день затвердження висновку за результатами службового розслідування.

Враховуючи вчинення дисциплінарного проступку 15.12.2020 року, затвердження висновку службового розслідування 28.01.2021 року та накладення дисциплінарного стягнення 23.02.2021 року, строки застосування дисциплінарних стягнень відповідачем дотримані.

Доводи позивача, якими він обґрунтує свої позовні вимоги, не знайшли свого підтвердження впродовж розгляду справи та спростовуються наведеними в рішенні суду обставинами. Адже, згідно з ч.1 ст.77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Таким чином, особливістю адміністративного судочинства є те, що обов`язок доказування в спорі покладається на відповідача орган публічної влади, який повинен надати суду всі матеріали, які свідчать про його правомірні дії.

Відповідачем за результатами службового розслідування встановлено факт порушення позивачем службової дисципліни, тому суд дійшов висновку, що при прийнятті оскаржуваного наказу відповідач діяв на підставі, в межах повноважень та у спосіб, встановлений законом.

Застосування до позивача дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби є правомірним і пропорційним.

У рішенні від 12.01.2012 року по справі "Горовенки та Бугара проти України" Європейський суд з прав людини зазначив, що від держав очікується встановлення високих професійних стандартів у рамках їх правоохоронних систем і забезпечення того, щоб особи, які перебувають на службі в таких системах, відповідали необхідним критеріям (рішення від 12 січня 2012 року у справі "Горовенки та Бугара проти України" (Заяви №№ 36146/05 та 42418/05) п. 38).

У п.58 Рішення Європейського суду з прав людини у справі «Серявін та інші проти України» від 10.02.2010 Суд повторює, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення. Хоча національний суд має певну свободу розсуду щодо вибору аргументів у тій чи іншій справі та прийняття доказів на підтвердження позицій сторін, орган влади зобов`язаний виправдати свої дії, навівши обґрунтування своїх рішень.

Враховуючи вищевикладене, суд прийшов до висновку, що відповідач довів належними та допустимими доказами правомірність оскаржуваних рішень, а тому у задоволенні позову щодо вимог про поновлення на посаді та стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу як похідних від оскаржуваних рішень слід також відмовити.

Керуючись вимогами ст.ст. 2, 6-11, 241-246 КАС України, суд, -

ВИРІШИВ:

У задоволенні позову ОСОБА_2 до Департаменту патрульної поліції Національної поліції України про визнання протиправними та скасування пункту наказу та наказу, поновлення на посаді та стягнення суми середнього грошового забезпечення відмовити повністю.

Рішення набирає законної сили відповідно до ст.255 КАС України та може бути оскаржене до суду апеляційної інстанції за правилами встановленими ст..ст.293, 295 та п. 15-5 розділу VII Кодексу адміністративного судочинства України.

Позивач ОСОБА_2 АДРЕСА_1 НОМЕР_1

Відповідач: Департамент патрульної поліції Національної поліції України (03048, м. Київ, вул. Федора Ернста, буд.3 ).

Повний текст рішення виготовлено 10.09.2021 року.

Суддя Іванов Е.А.

.