Справа № 440/7353/21
Суддя: Н.І. Слободянюк
Дата ухвалення: 2021-09-06 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПОЛТАВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 вересня 2021 року м. ПолтаваСправа № 440/7353/21

Полтавський окружний адміністративний суд у складі судді Слободянюк Н.І., розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження у порядку письмового провадження справу за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Управління містобудування та архітектури Кременчуцької міської ради Кременчуцького району Полтавської області про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії, -

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 /далі позивач, ОСОБА_1 / звернувся до Полтавського окружного адміністративного суду з позовною заявою до Управління містобудування та архітектури Виконавчого комітету Кременчуцької міської ради /далі відповідач/ про:

- визнання протиправними дій Управління містобудування та архітектури Кременчуцької міської ради Кременчуцького району Полтавської області щодо відмови у наданні ОСОБА_1 будівельного паспорта для будівництва нового житлового будинку по АДРЕСА_1 для власних потреб на земельній ділянці з мотивів невідповідності намірів забудови вимогам містобудівної документації на місцевому рівні: відповідно до Генерального плану міста Кременчука, затвердженого міською радою 25 грудня 2007 року (зі змінами від 29 квітня 2014 року та додатковими змінами від 07 вересня 2017 року), Плану зонування території міста Кременчука, затвердженого рішенням Кременчуцької міської ради від 30 вересня 2014 року (зі змінами від 07 вересня 2017 року), функціональне призначення земельної ділянки - ПЖ-4 (зона перспективної багатоквартирної житлової забудови 5-9 поверхів), де не дозволяється нове будівництво індивідуальних житлових будинків;

- зобов`язання Управління містобудування та архітектури Кременчуцької міської ради Кременчуцького району Полтавської області надати ОСОБА_1 будівельний паспорт забудови земельної ділянки на "Реконструкцію житлового будинку на садибі по АДРЕСА_1 " /а.с.1-4/.

Позов обґрунтований тим, що на праві приватної власності позивачу належить нерухоме майно (житловий будинок та господарські будівлі і споруди) та земельна ділянка площею 0,0577 га (кадастровий номер :09:004:0529) за адресою: АДРЕСА_1 . З метою будівництва нового житлового будинку для власних потреб на приватній земельній ділянці позивач звернувся до відповідача із заявою від 31 травня 2021 року про видачу будівельного паспорта. Листом Управління містобудування та архітектури Виконавчого комітету Кременчуцької міської ради №28.01-11/1195/33 від 08 червня 2021 року позивачу повернуто додані до його заяви документи у зв`язку з невідповідністю намірів забудови земельної ділянки вимогам містобудівної документації на місцевому рівні. Посилаючись на положення статті 41 Конституції України, статей 373, 375 Цивільного кодексу України, статті 38 Земельного кодексу України та статей 24, 25 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", позивач вважає, що відповідачем порушено його право на покращення житлових умов шляхом будівництва нового житлового будинку на власній земельній ділянці.

Відповідач позов не визнав та у відзиві на позовну заяву /а.с. 35-38/ зазначив, що за наслідками вивчення та аналізу документів, наданих позивачем разом із заявою від 31 травня 2021 року, на предмет їх відповідності містобудівному законодавству та містобудівній документації встановлено, що згідно з Генеральним планом міста Кременчука, Планом зонування території міста (зі змінами та доповненнями) земельна ділянка, на якій позивач має намір здійснити будівництво житлового будинку за адресою: АДРЕСА_1 , відноситься до зони перспективної багатоквартирної житлової забудови 5-9 поверхів (ПЖ-4), де не дозволяється нове будівництво індивідуальних житлових будинків. Відтак, повертаючи позивачу відповідні документи, відповідач діяв в межах повноважень та у спосіб, що передбачений законом.

У відповіді на відзив /а.с.49-52/ позивач зазначив про безпідставність доводів відповідача та наявність у нього права на будівництво нового житлового будинку для власних потреб на приватній земельній ділянці. Крім того, надані відповідачем документи не підтверджують, що на вказаній зоні перспективної багатоквартирної житлової забудови 5-9 поверхів (ПЖ-4) не дозволяється нове будівництво індивідуальних житлових будинків.

Справу розглянуто судом за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін відповідно до пункту 10 частини шостої статті 12 та частини п`ятої статті 262 Кодексу адміністративного судочинства України.

Фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося на підставі частини четвертої статті 229 КАС України.

Дослідивши письмові докази, суд встановив такі обставини та відповідні до них правовідносини.

ОСОБА_1 є власником житлового будинку з господарськими будівлями загальною площею 43,5 кв.м., житловою площею 22,6 кв.м., що розташований за адресою: АДРЕСА_1 на земельній ділянці приватної форми власності площею 0,057 га з кадастровим номером :09:004:0529, що підтверджується копіями договору купівлі-продажу від 02 липня 2020 року /а.с.6-8/ та Витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності №214751789 від 02 липня 2020 року /а.с. 9/.

Також ОСОБА_1 є власником земельної ділянки загальною площею 0,057 га з кадастровим номером :09:004:0529 з цільовим призначенням для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка), розташованої за адресою: АДРЕСА_1 , що підтверджується копією Витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності №214753718 від 02 липня 2020 року /а.с. 10/.

ОСОБА_1 звернувся до Управління містобудування та архітектури Виконавчого комітету Кременчуцької міської ради із заявою на видачу будівельного паспорта від 31 травня 2021 року (вх. №28-01/60571 від 31 травня 2021 року) /а.с. 39/, в якій просив видати будівельний паспорт забудови земельної ділянки загальною площею 0,057 га за адресою: АДРЕСА_1 , набутої за договором купівлі-продажу земельної ділянки, посвідченим приватним нотаріусом Кременчуцького міського нотаріального округу Вариводою В.В. №2937 від 02 липня 2020 року. До заяви додав: копію документа, що засвідчує право власності або користування земельною ділянкою; ескіз намірів забудови /а.с. 11-23/.

Листом Управління містобудування та архітектури Виконавчого комітету Кременчуцької міської ради №28.01-11/1195/33 від 08 червня 2021 року /а.с.24/ ОСОБА_1 повідомлено, що його заяву про надання будівельного паспорту забудови земельної ділянки на "Нове будівництво житлового будинку по АДРЕСА_1 " розглянуто та при розгляді виявлена невідповідність намірів забудови вимогам містобудівної документації на місцевому рівні, а саме: відповідно до Генерального плану міста Кременчука, затвердженого рішенням міської ради від 25 грудня 2007 року (зі змінами від 29 квітня 2014 року та додатковими змінами від 01 квітня 2016 року), Плану зонування території м. Кременчука, затвердженого рішенням Кременчуцької міської ради від 30 вересня 2014 року зі змінами до нього від 07 вересня 2017 року, функціональне призначення земельної ділянки ПЖ-4 (зона перспективної багатоквартирної житлової забудови 5-9 поверхів), де не дозволяється нове будівництво індивідуальних житлових будинків. На підставі вищевикладеного, у зв`язку з невідповідністю намірів забудови земельної ділянки вимогам містобудівної документації на місцевому рівні Управління містобудування та архітектури не може надати будівельний паспорт забудови земельної ділянки на "Нове будівництво житлового будинку по АДРЕСА_1 " та повертає додані до заяви документи.

Не погодившись з діями відповідача, що полягають у відмові надати будівельний паспорт для нового будівництва житлового будинку по АДРЕСА_1 , позивач звернувся до суду з цим позовом.

Надаючи правову оцінку встановленим обставинам та доводам учасників справи, яка мають значення для правильного вирішення спору, суд виходить з наступного.

Відповідно до положень статей 316 - 319 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України) правом власності є право особи на річ (майно), яке вона здійснює відповідно до закону за своєю волею, незалежно від волі інших осіб. Власникові належать права володіння, користування та розпоряджання своїм майном. Власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд та вправі вчиняти щодо свого майна будь-які дії, які не суперечать закону.

Частинами першою, другою та четвертою статті 373 ЦК України передбачено, зокрема, що земля є основним національним багатством, що перебуває під особливою охороною держави. Право власності на землю (земельну ділянку) набувається і здійснюється відповідно до закону. Власник земельної ділянки має право використовувати її на свій розсуд відповідно до її цільового призначення.

Частиною четвертою статті 374 ЦК України встановлено, що права та обов`язки суб`єктів права власності на землю (земельну ділянку) встановлюються законом.

Згідно з частинами першою-третьою статті 375 ЦК України власник земельної ділянки має право зводити на ній будівлі та споруди, створювати закриті водойми, здійснювати перебудову, а також дозволяти будівництво на своїй ділянці іншим особам. Власник земельної ділянки набуває право власності на зведені ним будівлі, споруди та інше нерухоме майно. Право власника на забудову здійснюється ним за умови додержання архітектурних, будівельних, санітарних, екологічних та інших норм і правил, а також за умови використання земельної ділянки за її цільовим призначенням.

Відповідно до статті 39 Земельного кодексу України використання земель житлової та громадської забудови здійснюється відповідно до генерального плану населеного пункту, іншої містобудівної документації, плану земельно-господарського устрою з дотриманням будівельних норм.

Аналіз наведених норм свідчить про те, що право власника на забудову на своїй земельній ділянці здійснюється за умови додержання архітектурних, будівельних, санітарних, екологічних та інших норм і правил та відповідно до цільового призначення земельної ділянки, а використання земель житлової та громадської забудови здійснюється відповідно до генерального плану населеного пункту, іншої містобудівної документації, плану земельно-господарського устрою з дотриманням будівельних норм.

Аналогічний висновок викладений у постанові Верховного Суду від 30 вересня 2020 року у справі №340/1696/19.

Частиною першою статті 9 Закону України "Про архітектурну діяльність" №687-XIV від 20 травня 1999 року встановлено, що будівництво (нове будівництво, реконструкція, реставрація, капітальний ремонт) об`єкта архітектури здійснюється відповідно до затвердженої проектної документації, норм і правил у порядку, визначеному Законом України "Про регулювання містобудівної діяльності".

За визначеннями, наведеними у статті 1 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" № 3038-VI від 17 лютого 2011 року /далі Закон №3038-VI (у редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин)/, будівництво - нове будівництво, реконструкція, реставрація, капітальний ремонт об`єкта будівництва; генеральний план населеного пункту - одночасно містобудівна документація на місцевому рівні та землевпорядна документація, що визначає принципові вирішення розвитку, планування, забудови та іншого використання території населеного пункту.

Частиною другою статті 5 Закону №3038-VI встановлено, що вимоги містобудівної документації є обов`язковими для виконання всіма суб`єктами містобудування.

Згідно з частиною першою статті 16 Закону №3038-VI планування територій на місцевому рівні здійснюється шляхом розроблення та затвердження генеральних планів населених пунктів, планів зонування територій і детальних планів території, їх оновлення та внесення змін до них.

Частиною першою статті 17 Закону №3038-VI передбачено, що генеральний план населеного пункту є одночасно видом містобудівної документації на місцевому рівні та документацією із землеустрою і призначений для обґрунтування довгострокової стратегії планування та забудови території населеного пункту.

Відповідно до частин першої - другої, сьомої статті 18 Закону №3038-VI план зонування території розробляється у складі комплексного плану, генерального плану населеного пункту з метою визначення умов та обмежень використання території у межах визначених функціональних зон. До затвердження генерального плану населеного пункту в межах території територіальної громади, щодо якої затверджено комплексний план (якщо обов`язковість розроблення генерального плану населеного пункту визначена рішенням про затвердження комплексного плану), межі функціональних зон та функціональне призначення територій у такому населеному пункті визначаються комплексним планом.

План зонування території розробляється з метою створення сприятливих умов для життєдіяльності людини, забезпечення захисту територій від надзвичайних ситуацій техногенного та природного характеру, запобігання надмірній концентрації населення і об`єктів виробництва, зниження рівня забруднення навколишнього природного середовища, охорони та використання територій з особливим статусом, у тому числі ландшафтів, об`єктів історико-культурної спадщини, а також земель сільськогосподарського призначення і лісів та підлягає стратегічній екологічній оцінці.

План зонування території встановлює функціональне призначення, вимоги до забудови окремих територій (функціональних зон) населеного пункту, їх ландшафтної організації.

За порушення вимог, встановлених планом зонування території, фізичні та юридичні особи несуть відповідальність відповідно до закону.

Згідно з частинами першою, третьою та четвертою статті 27 Закону №3038-VI забудова присадибних, дачних і садових земельних ділянок може здійснюватися на підставі будівельного паспорта забудови земельної ділянки (далі - будівельний паспорт). Будівельний паспорт визначає комплекс містобудівних та архітектурних вимог до розміщення і будівництва індивідуального (садибного) житлового будинку, садового, дачного будинку не вище двох поверхів (без урахування мансардного поверху) з площею до 500 квадратних метрів, господарських будівель і споруд, гаражів, елементів благоустрою та озеленення земельної ділянки. Будівельний паспорт складається з текстових та графічних матеріалів. За наявності плану зонування території розроблення будівельного паспорта здійснюється на його підставі.

Надання будівельного паспорта здійснюється уповноваженим органом містобудування та архітектури на безоплатній основі протягом десяти робочих днів з дня надходження відповідної заяви та пакета документів, перелік яких визначається центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування.

Порядок видачі та форма будівельного паспорта визначаються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування.

Пунктом 1.2 Порядку видачі будівельного паспорта забудови земельної ділянки, затвердженого наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 05 липня 2011 року № 103 (у редакції наказу Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 25 лютого 2013 року № 66), зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 22 липня 2011 року за № 902/19640 /далі Порядок №103, у редакції (чинній на час виникнення спірних правовідносин)/ будівельний паспорт забудови земельної ділянки (далі - будівельний паспорт) визначає комплекс містобудівних та архітектурних вимог до розміщення і будівництва індивідуального (садибного) житлового, садового, дачного будинку не вище двох поверхів (без урахування мансардного) з площею до 300 квадратних метрів, господарських будівель, споруд, гаражів, елементів інженерного захисту, благоустрою та озеленення на земельній ділянці.

Відповідно до пунктів 1.3 та 1.4 Порядку №103 параметри забудови визначаються з урахуванням державних будівельних норм ДБН В.2.2-15-2005 "Житлові будинки. Основні положення", ДБН Б.2.2-12:2018 "Планування і забудова територій".

Розроблення будівельного паспорта здійснюється: в межах населених пунктів - відповідно до наявної містобудівної документації на місцевому рівні; за межами населених пунктів - відповідно до детальних планів територій та планувальних рішень проектів садівницьких та дачних товариств.

Отже, за наявності затвердженої містобудівної документації на місцевому рівні (генерального плану та плану зонування території) питання видачі будівельного паспорта вирішується уповноваженим органом з врахуванням встановлених умов та обмежень використання території .

Аналогічна правова позиція викладена в постановах Верховного Суду від 28 жовтня 2019 року у справі №820/4909/17 та від 30 вересня 2020 року у справі №340/1696/19.

Згідно з пунктом 2.1 Порядку №103 видача будівельного паспорта здійснюється уповноваженим органом містобудування та архітектури безпосередньо, через центри надання адміністративних послуг та/або через Єдиний державний портал адміністративних послуг. Будівельний паспорт надається уповноваженим органом містобудування та архітектури на безоплатній основі протягом десяти робочих днів з дня надходження пакета документів, до якого входять: заява на видачу будівельного паспорта зі згодою замовника на обробку персональних даних за формою, наведеною у додатку 1 до цього Порядку; засвідчена в установленому порядку копія документа, що засвідчує право власності або користування земельною ділянкою, або договір суперфіцію; ескізні наміри забудови (місце розташування будівель та споруд на земельній ділянці, відстані до меж сусідніх земельних ділянок та розташованих на них об`єктів, інженерних мереж і споруд, фасади та плани поверхів об`єктів із зазначенням габаритних розмірів, перелік систем інженерного забезпечення, у тому числі автономного, що плануються до застосування, тощо); проект будівництва (за наявності); засвідчена в установленому порядку згода співвласників земельної ділянки (житлового будинку) на забудову.

Пунктом 2.3 Порядку №103 передбачено, що уповноважений орган містобудування та архітектури на підставі отриманих документів визначає відповідність намірів забудови земельної ділянки вимогам чинної містобудівної документації на місцевому рівні, планувальним рішенням проектів садівницьких та дачних товариств, державним будівельним нормам, стандартам і правилам.

Згідно з пунктами 2.4 та 2.5 Порядку №103 пакет документів для видачі будівельного паспорта або внесення змін до нього повертається уповноваженим органом містобудування та архітектури замовнику з таких підстав: неподання повного пакета документів, визначених пунктом 2.1 або 2.2 цього розділу; невідповідність намірів забудови земельної ділянки вимогам містобудівної документації на місцевому рівні, детальним планам територій, планувальним рішенням проектів садівницьких та дачних товариств, державним будівельним нормам, стандартам і правилам.

Повернення пакета документів для видачі будівельного паспорта або внесення змін до нього здійснюється з відповідним обґрунтуванням уповноваженим органом містобудування та архітектури у строк, який не перевищує строк його надання.

Таким чином, після отримання від заявника заяви про видачу будівельного паспорта та пакету документів уповноважений орган містобудування та архітектури перевіряє відповідність намірів забудови земельної ділянки вимогам чинної містобудівної документації на місцевому рівні, планувальним рішенням проектів садівницьких та дачних товариств, державним будівельним нормам, стандартам і правилам та у випадку встановлення такої невідповідності пакет документів для видачі будівельного паспорта протягом десяти робочих днів з дня його надходження повертається заявнику.

Судовим розглядом встановлено, що позивач звернувся до Управління містобудування та архітектури Виконавчого комітету Кременчуцької міської ради із заявою на видачу будівельного паспорта від 31 травня 2021 року (вх. №28-01/60571 від 31 травня 2021 року), в якій просив видати будівельний паспорт забудови земельної ділянки загальною площею 0,057 га, яка набута ним за договором купівлі-продажу земельної ділянки, посвідченим приватним нотаріусом Кременчуцького міського нотаріального округу Вариводою В.В. №2937 від 02 липня 2020 року, та розташована за за адресою: провул. Маршала Говорова, 9, м. Кременчук, Полтавська область. До заяви додав: копію документа, що засвідчує право власності або користування земельною ділянкою; ескіз намірів забудови.

Суд зауважує, що між сторонами відсутній спір щодо наявності у позивача права на звернення із заявою на видачу будівельного паспорта, а також щодо повноти поданого позивачем пакету документів.

Управлінням містобудування та архітектури Виконавчого комітету Кременчуцької міської ради розглянуто заяву позивача та листом №28.01-11/1195/33 від 08 червня 2021 року повідомлено, що згідно з Генеральним планом міста Кременчука, затвердженим міською радою 25 грудня 2007 року (зі змінами від 29 квітня 2014 року та додатковими змінами від 01 квітня 2016 року), та Планом зонування території м. Кременчука Полтавської області, затвердженим рішенням Кременчуцької міської ради від 30 вересня 2014 року (зі змінами від 07 вересня 2017 року), земельна ділянка по провул. Маршала Говорова, 9, м. Кременчук, Полтавська область відноситься до зони перспективної багатоквартирної житлової забудови 5-9 поверхів ПЖ-4, де не дозволяється нове будівництво індивідуальних житлових будинків, та у зв`язку з невідповідністю намірів забудови земельної ділянки вимогам містобудівної документації на місцевому рівні управління містобудування та архітектури повертає додані до заяви документи.

Судом встановлено, що рішенням 21 сесії Кременчуцької міської ради V скликання Про затвердження генерального плану міста Кременчука від 25 грудня 2007 року /а.с.40/ затверджено генеральний план міста Кременчука, а рішенням 6 сесії Кременчуцької міської ради VІІ скликання від 01 квітня 2016 року Про затвердження додаткових змін до генерального плану міста Кременчука затверджено додаткові зміни до генерального плану міста Кременчука.

План зонування території (зонінг) міста Кременчука затверджено рішенням 51 сесії Кременчуцької міської ради VІ скликання від 30 вересня 2014 року Про затвердження плану зонування території (зонінг) міста Кременчука /а.с.41/, а внесення змін до плану зонування території (зонінгу) міста Кременчука рішенням 25 сесії Кременчуцької міської ради VІІ скликання від 07 вересня 2017 року Про затвердження внесення змін до плану зонування території (зонінгу) міста Кременчука /а.с.42/.

Відповідно до Викопіювання з Генерального плану м. Кременчука по пров. Маршала Говорова, 9 від 19 липня 2021 року /а.с.44/ та Викопіювання з Плану зонування територій (зонінгу) м. Кременчука по пров. Маршала Говорова, 9 від 19 липня 2021 року /а.с.45/, земельна ділянка по пров. Маршала Говорова, 9, м. Кременчук знаходиться в зоні перспективної багатоквартирної житлової забудови 5-9 поверхів ПЖ-4.

Згідно зі Схемою зонування території м. Кременчука (за посиланням: https://data.gov.ua/dataset/ef75413b-522f-45b6-b4ea-a46581978e13/resource/4d767a5f-ed58-462a-adb9-c83613f3a8bf) земельна ділянка по пров. Маршала Говорова, 9, м. Кременчук знаходиться в зоні перспективної багатоквартирної житлової забудови 5-9 поверхів ПЖ-4.

Отже, земельна ділянка з кадастровим номером :09:004:0529 за адресою: пров. Маршала Говорова, 9, м. Кременчук, на якій позивач бажає здійснити будівництво нового житлового будинку, знаходиться в зоні перспективної багатоквартирної житлової забудови 5-9 поверхів ПЖ-4.

Водночас відповідно до положень ДБН Б.2.2-12:2019 «Планування та забудова територій» Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України (офіційне видання) багатоквартирна забудова територія житлової забудови або її частини, у межах якої розташовуються багатоквартирні житлові будинки; зона житлової забудови зона населення пункту, призначена для розміщення житлової забудови і пов`язаних з нею громадських центрів, підприємств повсякденного і періодичного обслуговування населення, зелених насаджень та вулично-дорожньої мережі; функціональна зона частина території населеного пункту з явно вираженою переважною функцією її містобудівного використання: житлова, громадська, виробнича та рекреаційна, що відображається у містобудівній документації.

Згідно з положеннями підпункту 6.1.1 пункту 6.1 розділу 6 ДБН Б.2.2-12:2019 зона житлової забудови складається із земельних ділянок та територій: багатоквартирної, садибної житлової забудови, житлово-громадської, а саме: житлових будинків, будинків з приміщеннями громадського призначення у вбудовано-прибудинкових та стилобатних частинах, запроектованих або існуючих будівель, які використовуються для різних видів призначення (житлового, адміністративного, громадського, установ та організацій сфери повсякденного громадського обслуговування населення).

Таким чином, що у положеннях розділу 6 ДБН Б.2.2-12:2019 не передбачено заборони розміщувати в зонах багатоквартирної забудови індивідуальні житлові будинки (садибні), а також обов`язку розміщувати виключно багатоквартирні будинки.

Відповідачем не надано до суду витягу з пояснювальної записки до Плану зонування території (зонінг) міста Кременчука, затвердженого рішенням 51 сесії Кременчуцької міської ради VІ скликання від 30 вересня 2014 року Про затвердження плану зонування території (зонінг) міста Кременчука, з урахуванням змін, внесених рішенням 25 сесії Кременчуцької міської ради VІІ скликання від 07 вересня 2017 року Про затвердження внесення змін до плану зонування території (зонінгу) міста Кременчука, щодо роз`яснення правил розміщення будівель в зоні перспективної багатоквартирної житлової забудови 5-9 поверхів ПЖ-4, де було б зазначено переважні, супутні та допустимі види використання такої зони, а також заборону на розміщення нового індивідуального житлового будинку в такій зоні.

Враховуючи вищевикладене та беручи до уваги те, що земельна ділянка позивача за адресою: АДРЕСА_1 знаходиться в зоні житлової забудови та намір позивача здійснити будівництво нового житлового будинку на такій земельній ділянці не суперечить суспільним інтересам та загальній меті використання зони житлової забудови, призначеної для розміщення житлової забудови (як багатоквартирної, так і індивідуальної), суд доходить висновку, що наміри забудови земельної ділянки позивача відповідають вимогам містобудівної документації на місцевому рівні, а тому у відповідача були відсутні підстави для повернення позивачу пакету документів для видачі будівельного паспорта відповідно до пункту 2.4 Порядку №103 з мотиву такої невідповідності.

Згідно з частиною другою статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Таким чином, відповідачем не доведено правомірності оскаржуваних дій Управління містобудування та архітектури Кременчуцької міської ради Кременчуцького району Полтавської області щодо повернення ОСОБА_1 пакету документів для видачі будівельного паспорта.

Обираючи належний спосіб захисту порушеного права позивача, суд, керуючись частиною другою статті 245 Кодексу адміністративного судочинства України, вважає за необхідне визнати протиправними дії відповідача щодо повернення ОСОБА_1 пакету документів для видачі будівельного паспорта за його заявою від 31 травня 2021 року (вх. №28-01/60571 від 31 травня 2021 року).

Належним способом захисту та відновлення прав ініціатора звернення у цій справі з урахуванням частини другої статті 9 Кодексу адміністративного судочинства України, є зобов`язання відповідача повторно розглянути заяву позивача на видачу будівельного паспорта від 31 травня 2021 року (вх. №28-01/60571 від 31 травня 2021 року) з урахуванням висновків суду.

При цьому судом враховано, що судом надавалась оцінка правомірності повернення позивачу пакету документів для видачі будівельного паспорта за його заявою від 31 травня 2021 року в межах мотивів, наведених відповідачем у листі №28.01-11/1195/33 від 08 червня 2021 року. Виходячи з предмету доказування у цій справі, суд не досліджував чи ці мотиви є вичерпними.

Відтак, позовна вимога про зобов`язання Управління містобудування та архітектури Кременчуцької міської ради Кременчуцького району Полтавської області видати позивачу будівельний паспорт забудови земельної ділянки на нове будівництво житлового будинку по АДРЕСА_1 задоволенню не підлягає.

Отже, позов підлягає задоволенню частково.

Згідно з частиною третьою статті 139 КАС України при частковому задоволенні позову судові витрати покладаються на обидві сторони пропорційно до розміру задоволених позовних вимог.

За подання позову до суду позивач поніс витрати у вигляді сплати судового збору в сумі 908,00 грн, що підтверджується квитанцією АТ «Ощадбанк» №49 від 29 червня 2021 року /а.с.25/. Доказів понесення позивачем інших судових витрат матеріали справи не містять.

Враховуючи висновок суду про часткове задоволення позову, стягненню за рахунок бюджетних асигнувань відповідача на користь позивача підлягає сума в 454,00 грн.

Керуючись статтями 6-9, 72-77, 211, 241-246, 255, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, -

В И Р І Ш И В:

Адміністративний позов ОСОБА_1 ( АДРЕСА_2 , ідентифікаційний номер НОМЕР_1 ) до Управління містобудування та архітектури Кременчуцької міської ради Кременчуцького району Полтавської області (пл. Перемоги, буд. 2, м. Кременчук, Полтавська область, 39600, ідентифікаційний код 02498790) про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії задовольнити частково.

Визнати протиправними дії Управління містобудування та архітектури Кременчуцької міської ради Кременчуцького району Полтавської області щодо повернення ОСОБА_1 пакету документів для видачі будівельного паспорта за його заявою від 31 травня 2021 року (вх. №28-01/60571 від 31 травня 2021 року).

Зобов`язати Управління містобудування та архітектури Кременчуцької міської ради Кременчуцького району Полтавської області повторно розглянути заяву ОСОБА_1 на видачу будівельного паспорта від 31 травня 2021 року (вх. №28-01/60571 від 31 травня 2021 року) з урахуванням висновків суду.

У задоволенні іншої частини позовних вимог відмовити.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Управління містобудування та архітектури Кременчуцької міської ради Кременчуцького району Полтавської області на користь ОСОБА_1 витрати зі сплати судового збору в сумі 454,00 грн (чотириста п`ятдесят чотири гривні нуль копійок).

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржено до Другого апеляційного адміністративного суду шляхом подання апеляційної скарги у порядку, встановленому статтею 297 з урахуванням положень підпункту 15.5 пункту 15 Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Суддя Н.І. Слободянюк