Справа № 160/8104/21
Суддя: Царікова Олена Василівна
Дата ухвалення: 2021-08-03 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
03 серпня 2021 року Справа № 160/8104/21
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
Головуючого суддіЦарікової О.В.,
секретаря судового засіданняГолубцової А.І.,
представника позивача представника відповідача Скочко О.А., Ховрич О.А.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні у місті Дніпро адміністративну справу №160/8104/21 за позовною заявою Товариства з обмеженою відповідальністю "Ратибор Інвестстрой" до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради про визнання протиправними та скасування постанов,
20.05.2021 до Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява Товариства з обмеженою відповідальністю "Ратибор Інвестстрой" (далі ТОВ "Ратибор Інвестстрой", позивач) до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради, в якій позивач просить суд визнати протиправною та скасувати постанову Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності №05/060521 від 06.05.2021.
В обґрунтування позовних вимог ТОВ "Ратибор Інвестстрой" зазначено, що з урахуванням укладеного ним із ТОВ "Ратибор-Інвест" договору, позивач взимку 2020-2021 виконував на відповідній земельній ділянці, за адресою: м.Дніпро, вул. Сімферопольська, 3, певний комплекс робіт, що не є будівельними роботами в розумінні норм діючого законодавства та не потребують дозволу на початок будівельних робіт від державних органів. Разом з тим, відповідачем здійснено 12.02.2021 позапланову перевірку та видано припис про зупинення підготовчих та будівельних робіт та 02.03.2021 прийнято постанову про накладення на позивача штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності №01/020321 від 02.03.2020. Позивач стверджує, що після 12.02.2021 він припинив будь-яку діяльність на об`єкті до вирішення в судових органах питання щодо законності накладення цього штрафу. ТОВ "Ратибор Інвестстрой" не вважає себе винним у скоєнні правопорушення, однак відповідач, не дочекавшись рішення судового органу, 21.04.2021 здійснив повторний виїзд на об`єкт і провів повторну позапланову перевірку, склавши безпідставний і незаконний акт про те, що позивачем нібито продовжуються роботи на об`єкті, а 06.05.2021 орган державного архітектурно-будівельного контролю знову наклав на ТОВ "Ратибор Інвестстрой" штраф за постановою про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності №05/060521 від 06.05.2021. Означена постанова мотивована тим, що позивачем всупереч вимог припису у період з 13.02.2021 і 20.04.2021 здійснювалися будівельно-монтажні роботи на відповідному об`єкті. При цьому, позивач наголосив, що доводи відповідача не підтверджено жодними доказами. Позивач вважає, що його не можна було притягувати до відповідальності за спірною постановою, з огляду на відсутність у діях ТОВ "Ратибор Інвестстрой" складу адміністративного правопорушення.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 25.05.2021 відкрито провадження у справі №160/8104/21 та вирішено здійснювати розгляд справи за правилами загального позовного провадження. Підготовче засідання призначено на 29.06.2021. Останнє судове засідання по справі відбулось 03.08.2021.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 09.06.2021 у справі №160/8104/21 прийнято заяву представника Товариства з обмеженою відповідальністю "Ратибор Інвестстрой" про збільшення позовних вимог, в якій позивачем додатково заявлено вимогу про визнання протиправною та скасування постанови Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 02 березня 2021 року №01/020321 до розгляду разом із позовними вимогами Товариства з обмеженою відповідальністю "Ратибор Інвестстрой" до Управління державного архітектурно - будівельного контролю Дніпровської міської ради про визнання протиправною та скасування постанови про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 06 травня 2021 року №05/060521 у справі №160/8104/21.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 03.08.2021 у справі №160/8104/21 заяву представника позивача про поновлення ТОВ "Ратибор Інвестстрой" пропущеного строку звернення до суду з адміністративним позовом щодо оскарження постанови Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності №01/020321 від 02.03.2021 задоволено та ухвалено поновити ТОВ "Ратибор Інвестстрой" строк звернення до суду з адміністративним позовом до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради про визнання протиправними та скасування постанов в частині позовних вимог про визнання протиправною та скасування постанови №01/020321 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 02.03.2021. Також в означеній ухвалі суд відмовив у задоволенні клопотання представника відповідача про залишення позовної заяви ТОВ "Ратибор Інвестстрой" до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради про визнання протиправними та скасування постанов в частині позовних вимог про визнання протиправною та скасування постанови №01/020321 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 02.03.2021 без розгляду.
Представник позивача у судовому засіданні 03.08.2021 позовні вимоги підтримав, просив суд задовольнити позовну заяву у повному обсязі.
Представник відповідача у судовому засіданні від 03.08.2021 заперечив проти задоволення позовних вимог, просив відмовити у задоволенні позовної заяви.
Дослідивши матеріали справи, заслухавши пояснення представників сторін, з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується адміністративний позов, оцінивши докази, які мають значення для розгляду і вирішення справи по суті, проаналізувавши на підставі фактичних обставин справи застосування норм матеріального та процесуального права, судом встановлено таке.
За умовами означеного договору (п. 1.1 і п. 1.2), Землевласник передає Землекористувачу, а Землекористувач приймає від Землевласника право користування земельною ділянкою для забудови об`єкта (суперфіцій). Землекористувач на власний ризик, за власні та залучені кошти здійснює будівництво Об`єкта, здійснює права замовника будівництва на земельній ділянці Об`єкта відповідно до цього договору та чинного законодавства.
Підставою щодо проведення перевірки стало звернення ОСОБА_1 від 18.01.2021 (вх. №13/20 від 29.01.2021).
01.02.2021 Управлінням державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради видано направлення за №0014 на проведення позапланової перевірки, копію якого отримано, зокрема, 03.02.2021 довіреною особою ТОВ "Ратибор Інвестстрой" Туз Р.В.
- виконані роботи з влаштування котловану;
- виконані роботи з влаштування буро-ін`єкційних паль;
- виконані роботи з влаштування залізобетонного монолітного ростверку;
- виконані роботи з влаштування монолітних залізобетонних стін підвалу, зворотної засипки пазух котловану, гідроізоляції горизонтальних та вертикальних поверхонь підвалу;
За результатами означеної перевірки відповідачем складені наступні документи:
- протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 12.02.2021, в якому зазначено, що відповідальність за встановлені правопорушення передбачена п. 3 ч. 2 ст. 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» та повідомлено про дату, час та місце розгляду справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності;
- припис про зупинення підготовчих та будівельних робот від 12.02.2021, яким з метою усунення виявлених порушень з 13.02.2021 зупинено виконання будь-яких будівельних робіт на вищезазначеному об`єкті та зобов`язано усунути допущені порушення на об`єкті будівництва у строк до 13.04.2021.
Складені документи вручено представнику позивача 12.02.2021.
02.03.2021 Управлінням державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради винесено постанову про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності №01/020321, за якою ТОВ "Ратибор Інвестстрой" визнано винним у вчиненні правопорушення, передбаченого п. 3 ч. 2 ст. 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності», та накладено штраф у сумі 839 900, 00 грн.
19.04.2021 Управлінням державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради видано направлення за №0087 на проведення позапланової перевірки, копію якого отримано, зокрема, 20.04.2021 довіреною особою ТОВ "Ратибор Інвестстрой" Туз Р.В.
- улаштування опалубки, армування та бетонування монолітних залізобетонних конструкцій колон, діафрагм жорсткості, балок, сходових маршів, площадок, плит перекриття каркасу житлового будинку у розмірах 32,36 м. х 23,76 м у плані, висотою від відмітки +22.750 до +29.250;
- розпочато роботи по влаштуванню зовнішніх самонесучих стін з газобетонних блоків на відмітках +9.750 та +13.000, що є порушенням абз. 4 п. 14 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 № 553, п.п. «б» п. 3 ч. 3 ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».
За результатами означеної перевірки відповідачем складені наступні документи:
- протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 21.04.2021, в якому зазначено, що відповідальність за встановлені правопорушення передбачена абз. 3 п. 1 ч. 6 ст. 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» та повідомлено про дату, час та місце розгляду справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності;
- припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 21.04.2021, яким з метою усунення виявлених порушень позивача зобов`язано усунути вищезазначені порушення на об`єкті будівництва «Житловий будинок з приміщеннями торгово-комерційного призначення та автопаркінгом по вул. Сімферопольська, 3» шляхом виконання вимог припису про зупинення підготовчих та будівельних робіт від 12.02.2021 у строк до 21.06.2021.
Складені документи вручено представнику позивача 21.04.2021.
06.05.2021 Управлінням державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради винесено постанову про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності №05/060521, якою ТОВ "Ратибор Інвестстрой" визнано винним у вчиненні правопорушення, передбаченого абз. 3 п. 1 ч. 6 ст. 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності», та накладено штраф у сумі 113 500, 00 грн.
Таким чином, матеріали та фактичні обставини справи свідчать про те, що спір між сторонами виник з підстав правомірності та обґрунтованості проведення відповідачем позапланової перевірки, а також винесення постанов про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності.
Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам та вирішуючи спір по суті заявлених позовних вимог, суд зазначає таке.
Правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов`язки та відповідальність суб`єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) визначені Законом України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» №877-V від 05.04.2007 (далі Закон №877-V).
Заходи контролю здійснюються органами, зокрема, державного архітектурно- будівельного контролю (нагляду), у встановленому цим Законом порядку з урахуванням особливостей, визначених законами у відповідних сферах та міжнародними договорами (частина 4 статті 2 Закону №877-V).
Зазначені у частині четвертій цієї статті органи, що здійснюють державний нагляд (контроль) у встановленому цим Законом порядку з урахуванням особливостей, визначених законами у відповідних сферах та міжнародними договорами, зобов`язані забезпечити дотримання вимог статті 1, статті 3, частин першої, четвертої, шостої - восьмої, абзацу другого частини десятої, частин дванадцятої - чотирнадцятої статті 4, частини одинадцятої статті 4--1, частини третьої статті 6, частин першої - четвертої, шостої та десятої статті 7, статей 9, 10, 12, 19, 20, 21 цього Закону (частина 5 статті 2 Закону №877-V).
Державний нагляд (контроль) здійснюється за місцем провадження господарської діяльності суб`єкта господарювання або його відокремлених підрозділів, або у приміщенні органу державного нагляду (контролю) у випадках, передбачених законом (частина 1 статті 4 Закону №877-V).
Плановий чи позаплановий захід щодо суб`єкта господарювання - юридичної особи має здійснюватися у присутності керівника або особи, уповноваженої керівником (частина 11 статті 4 Закону №877-V).
Перед початком здійснення державного нагляду (контролю) посадова особа органу державного нагляду (контролю) вносить запис до журналу реєстрації заходів державного нагляду (контролю) (за наявності такого журналу у суб`єкта господарювання) (частина 12 статті 4 Закону №877-V).
Суб`єкт господарювання повинен ознайомитися з підставою проведення позапланового заходу з наданням йому копії відповідного посвідчення (направлення) на проведення заходу державного нагляду (контролю) (частина 3 статті 6 Закону №877-V).
Відповідно до статті 10 Закону №877-V, суб`єкт господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) має право: бути поінформованим про свої права та обов`язки; вимагати від посадових осіб органу державного нагляду (контролю) додержання вимог законодавства; перевіряти наявність у посадових осіб органу державного нагляду (контролю) службового посвідчення та посвідчення (направлення) і одержувати копію посвідчення (направлення) на проведення планового або позапланового заходу; не допускати посадових осіб органу державного нагляду (контролю) до здійснення державного нагляду (контролю), у встановлених випадках; бути присутнім під час здійснення заходів державного нагляду (контролю), залучати під час здійснення таких заходів третіх осіб; вимагати нерозголошення інформації, що становить комерційну таємницю або є конфіденційною інформацією суб`єкта господарювання; одержувати та ознайомлюватися з актами державного нагляду (контролю); надавати органу державного нагляду (контролю) в письмовій формі свої пояснення, зауваження або заперечення до акта; оскаржувати в установленому законом порядку неправомірні дії органів державного нагляду (контролю) та їх посадових осіб; отримувати консультативну допомогу від органу державного нагляду (контролю) з метою запобігання порушенням під час здійснення заходів державного нагляду (контролю); вести журнал реєстрації заходів державного нагляду (контролю) та вимагати від посадових осіб органів державного нагляду (контролю) внесення до нього записів про здійснення таких заходів до початку їх проведення; вимагати припинення здійснення заходу державного нагляду (контролю) у разі: перевищення посадовою особою органу державного нагляду (контролю) визначеного цим Законом максимального строку здійснення такого заходу; використання посадовими особами органу державного нагляду (контролю) неуніфікованих форм актів; з`ясування посадовими особами під час здійснення позапланового заходу державного нагляду (контролю) питань, інших ніж ті, необхідність перевірки яких стала підставою для здійснення такого заходу. Для здійснення планового або позапланового заходу орган державного нагляду (контролю) видає наказ (рішення, розпорядження), який має містити найменування суб`єкта господарювання, щодо якого буде здійснюватися захід, та предмет перевірки (частина 1 статті 7 Закону №877-V).
На підставі наказу (рішення, розпорядження) оформляється посвідчення (направлення) на проведення заходу державного нагляду (контролю), яке підписується керівником органу державного нагляду (контролю) (головою державного колегіального органу) або його заступником (членом державного колегіального органу) із зазначенням прізвища, ім`я та по батькові і засвідчується печаткою (частина 2 статі 7 Закону №877-V).
Правові та організаційні основи містобудівної діяльності і спрямований на забезпечення сталого розвитку територій з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів встановлені Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності» №3038-VІ від 17.02.2011 (далі - Закон №3038-VІ).
Відповідно до частини 1 статті 1 Закону №3038-VІ:
- будівництво - нове будівництво, реконструкція, реставрація, капітальний ремонт об`єкта будівництва (пункт 1);
- замовник - фізична або юридична особа, яка має намір щодо забудови території (однієї чи декількох земельних ділянок) і подала в установленому законодавством порядку відповідну заяву (пункт 4).
Визначення, особливості та порядок здійснення державного архітектурно - будівельного контролю встановлено статтею 41 Закону №3038-VІ.
У відповідності до положень ч. 1 ст. 41 Закону №3038-VI, державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.
Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю відповідно до Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності".
Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється на об`єктах будівництва у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.
Позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.
Підставами для проведення позапланової перевірки є: подання суб`єктом містобудування письмової заяви про проведення перевірки об`єкта будівництва або будівельної продукції за його бажанням; необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об`єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів; виявлення факту самочинного будівництва об`єкта; перевірка виконання суб`єктом містобудування вимог приписів органів державного архітектурно-будівельного контролю; вимога головного інспектора будівельного нагляду центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно - будівельного контролю та нагляду, про проведення перевірки за наявності підстав, передбачених законом; звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності; вимога правоохоронних органів про проведення перевірки.
Згідно із частиною 3 статті 41 Закону №3038-VІ, посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають права, перелік яких наведено в цій нормі.
Суб`єкт господарювання має право звернутися до суду щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю (частина 9 статті 41 Закону №3038-VІ).
Процедура здійснення заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями (далі - суб`єкти містобудування) вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт визначена постановою Кабінету Міністрів України №553 від 23.05.2011 (далі Порядок №553).
Згідно із пунктом 7 Порядку №553, позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.
Під час проведення позапланової перевірки посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язана пред`явити службове посвідчення та надати копію направлення для проведення позапланової перевірки (абзац 11 пункту 7 Порядку №553).
Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб`єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об`єкт будівництва.
Посадовим особам органу державного архітектурно-будівельного контролю забороняється вимагати інформацію та документи, не пов`язані із здійсненням державного архітектурно-будівельного контролю.
Згідно із пунктом 21 Порядку №553, якщо суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, не погоджується з актом перевірки, він підписує його із зауваженнями, які є невід`ємною частиною такого акта.
У разі відмови суб`єкта містобудування (а не іншої особи), щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, підписати акт перевірки та припису, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю робить у акті відповідний запис.
У випадку відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, від отримання акта та припису, вони надсилаються йому рекомендованим листом з повідомленням.
Повноваження посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю визначені у пункті 11 вказаного Порядку та кореспондуються з положеннями статті 41 Закону 3038-VІ.
Проаналізувавши положення статті 41 Закону №3038-VІ та Порядку № 553, очевидним та однозначним є висновок, що для усунення можливості зловживання правом на перевірки, сукупність заходів, які здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю за додержанням вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил можуть здійснюватися лише під час виконання відповідними суб`єктами підготовчих та будівельних робіт. Тобто за загальним правилом такі перевірки можливі щодо тих об`єктів, які знаходяться в процесі будівництва та які здійснюються відповідними суб`єктами містобудування.
Позапланова перевірка може бути проведена виключно у разі наявності підстав, визначених у пункті 7 Порядку №553, про що повинно бути зазначено у направленні для її проведення.
Проведення означеної перевірки зумовлено зверненням ОСОБА_2 (заява від 18.01.2021), в якому зазначено, що позивачем на об`єкті виконуються не підготовчі, а будівельні роботи за відсутності відповідного дозволу.
Так, позивач зауважив, що вів перемовини для будівельних організацій та будівельного транспорту, облагородив територію, вирівняв та відремонтував будівельний паркан з легких конструкцій, контролював навантажувально-розвантажувальні роботи на ділянці, здійснював супровід оформлення проектної та технічної документації щодо підведення та підключення в майбутньому мереж водопостачання та каналізації, а також виконував інші роботи, передбачені укладеним із Землевласником договором від 01.09.2020.
Разом з тим, слід зауважити, що ані твердження позивача, ані відповідача стосовно виконання робіт підготовчого або будівельного характеру на об`єкті під час проведення органом державного архітектурно-будівельного контролю не підтверджуються належними, достовірними і допустимими доказами.
У відповідності до положень ч. 1 і ч. 2 ст. 73 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України), належними є докази, які містять інформацію щодо предмету доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.
Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування (ч. 2 ст. 74 КАС України).
Статтею 75 КАС України встановлено, що достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи.
Згідно із приписами статті 76 КАС України, достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.
Так, позивачем надано до суду роздруківки фотознімків, на яких зображено недобудований об`єкт нерухомості, з яких не встановлено, ким саме та які саме роботи виконуються. Більш того, на деяких фотознімках взагалі відсутні відсутні дати проведення зйомки.
Також суд зауважує, що у складених відповідачем актах наявні посилання на застосування під час проведення позапланових перевірок засобів відеотехніки та фототехніки без зазначення їх ідентифікаційних даних та технічних характеристик, що унеможливлює їх ідентифікацію і використання здобутих відомостей як належних, допустимих і достовірних доказів у розумінні статей 72-77, 79, 94, 99 Кодексу адміністративного судочинства України, а докази відеофіксації позапланових перевірок відповідачем до суду взагалі не надані.
Отже, надані відповідачем до суду роздруківки фотознімків не можуть вважатися належними та допустимими доказами вчинення позивачем відповідних правопорушень у сфері містобудівної діяльності (в т.ч. у вигляді не виконання ТОВ "Ратибор Інвестстрой" вимог припису про зупинення підготовчих та будівельних робіт від 12.02.2021).
Окремо слід зауважити, що відповідачем не надано й не повідомлено суд про наявність будь-яких інших доказів на підтвердження вчинення позивачем відповідних порушень на спірному об`єкті за відповідні періоди.
Схожу правову позицію висловив Верховний Суд і в постанові від 26.02.2020 у справі №826/7847/17, де зазначив, що нормами Закону №3038-VI та Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України №553 від 23.05.2011 (далі - Прядок №553), з дотриманням балансу публічних і приватних інтересів, встановлені умови та порядок проведення позапланового заходу державного архітектурно-будівельного контролю. Лише їх дотримання може бути належною підставою для проведення позапланової перевірки та оформлення її результатів, які створюють для суб`єкта містобудування юридичні наслідки. Невиконання органами державного архітектурно-будівельного контролю вимог законодавця щодо порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю призводить до визнання перевірки незаконної та відсутності правових наслідків такої. За визначенням частини першої статті 41 Закону України від 17.02.2011 №3038- VI «Про регулювання містобудівної діяльності» (далі - Закон №3038-Vl), державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт. Частиною другою цієї ж статті Закону №3038-VI встановлено, що порядок здійснення архітектурно-будівельного контролю визначається Кабінетом Міністрів України.
Відповідно до вищевказаної правової норми Урядом України затверджено Порядок №553, який за змістом його абзацу першого пункту 1 визначає процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.
При цьому пунктом 9 вищевказаного Порядку передбачено, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб`єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об`єкт будівництва. Право бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю також закріплено у абзаці четвертому пункту 13 Порядку №553.
Згідно із правовою позицією Верховного Суду, відображеною у постанові від 24.12.2019 у справі №822/716/16, факт проведення перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, державних будівельних норм, стандартів і правил без присутності уповноваженої суб`єктом містобудування особи свідчить про допущення порушення ДАБІ України порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.
Суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється перевірка, має право бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю та за його наслідками отримувати акт перевірки, припис, надавати письмові пояснення, зауваження або заперечення до акта перевірки (постанова Верховного Суду від 21.05.2020 у справі №208/6557/16-а).
На необхідності залучення саме суб`єкта містобудівної діяльності, який перевіряється до участі у проведенні перевірки наголошено у постанові Верховного Суду від 17.07.2019 у справі №822/714/16, де судами попередніх інстанцій було встановлено, що перевірку проведено органом державного архітектурно-будівельного контролю у присутності керівника проекту, який, втім, не є уповноваженою особою позивача, не перебував у трудових відносинах із суб`єктами містобудування, не є посадовою особою ні замовника, ні генпідрядника, довіреності на його ім`я не видавалось й жодних документів на представництво інтересів суб`єкта містобудування не надано особам, які здійснювали перевірку.
За таких умов, вищезазначені акти, складені за відсутності суб`єкта містобудування чи його уповноваженого представника, не можуть бути підставою для складання протоколу, припису та постанови про накладення штрафів на ТОВ "Ратибор Інвестстрой", що є порушенням прав суб`єкта містобудування бути присутнім під час проведення перевірки, не може підставою для складання протоколу, припису та постанови про накладення штрафів та є порушення прав суб`єкта містобудування бути присутнім під час проведення перевірки, подавати заперечення на акт перевірки та надавати пояснення.
Порушення процедури проведення перевірки є достатньої підставою для скасування її результатів.
Такий правовий висновок викладений у постановах Верховного Суду від 27.02.2019 у справі №210/3059/17 від 17.07.2019 у справі №822/714/16, від 08.08.2019 у справі №822/712/16, від 08.11.2019 у справі №400/2866/18, від 14.11.2019 у справі №822/680/16.
Перевірка на об`єкті містобудування повинна здійснюватися у присутності представника суб`єкта містобудування, стосовно якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, оскільки перевірці підлягають дотримання законодавства у сфері містобудівної діяльності, вимог будівельних норм, державних стандартів і правил, положень містобудівної документації всіх рівнів саме тією особою, яка здійснює або замовляє будівельні роботи.
Даний висновок узгоджується з правовою позицією, що міститься, зокрема, у постановах Верховного Суду від 03.04.2018 у справі № 820/2169/17, від 18.04.2018 у справі №804/1845/16
Відповідно до ч. 2 ст. 2 КАС України, у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень, адміністративні суди перевіряють: чи прийняті (вчинені) вони на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; з використанням повноважень з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії): безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи несправедливій дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.
Згідно з ч. 1 ст. 9 КАС України, розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.
Частиною 1 ст. 77 КАС України визначено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.
Відповідно до ч. 2 ст. 77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
Відповідачем по справі, як суб`єктом владних повноважень, дії якого оскаржується, не виконано покладеного на нього обов`язку доказування правомірності своїх рішень (постанов).
З огляду на викладене, суд дійшов висновку про обґрунтованість та доведеність позовних вимог ТОВ "Ратибор Інвестстрой", виходячи з вимог вищенаведеного чинного законодавства України та обставин, встановлених в ході розгляду справи.
Вирішуючи питання про розподіл судових витрат відповідно до ч. 1 ст. 139 КАС України, суд виходить із того, що при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.
Відповідно до ч.1 ст.132 КАС України судові витрати складаються із судового збору.
Керуючись ст. ст. 132, 194, 242 - 246, 250, 255, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,
Визнати протиправною та скасувати постанову Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності №01/020321 від 02.03.2021.
Визнати протиправною та скасувати постанову Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності №05/060521 від 06.05.2021.
Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи рішення суду оскаржується до Третього апеляційного адміністративного суду через Дніпропетровський окружний адміністративний суд відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 Розділу VII Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України.

Повний текст рішення суду складений 13 серпня 2021 року.

Суддя О.В. Царікова