Справа № 460/9713/20
Суддя: Д.П. Зозуля
Дата ухвалення: 2021-08-30 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

РІВНЕНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

і м е н е м У к р а ї н и

30 серпня 2021 року м. Рівне №460/9713/20

Рівненський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Зозулі Д.П. за участю секретаря судового засідання Минько Н.З. та сторін і інших осіб, які беруть участь у справі:

позивача: представник Клочек Ганна Вікторівна,

відповідача 1: представник Голос Сергій Михайлович,

відповідача 2: представник Гнатущенко Володимир Іванович,

розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за позовом

Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1
доУправління Держпраці у Рівненській області, Першого заступника начальника Управління Держпраці в Рівненській області Носа Миколи В`ячеславовича
про визнання протиправною та скасування постанови, стягнення моральної шкоди, -
В С Т А Н О В И В:

Фізична особа-підприємець ОСОБА_1 (далі ФОП ОСОБА_1 , позивач) звернулася з позовом до Управління Держпраці у Рівненській області (далі відповідач 1), Першого заступника начальника Управління Держпраці в Рівненській області Носа Миколи В`ячеславовича (далі Нос М.В., відповідач 2) про визнання протиправною та скасування Постанови про накладення штрафу за порушення законодавства про працю та зайнятість населення №РВ8386/1575/000032/НП-ФС від 25.11.2020 року та стягнення моральної шкоди.

Позовні вимоги обґрунтовано тим, що спірну постанову прийнято відповідачами з порушенням встановленої процедури та за відсутності підстав, оскільки порушення у вигляді недопущення до державного контролю позивачем допущено не було. Це, в свою чергу, призвело до погіршення психологічного та емоційного самопочуття позивача, душевних страждань, а відтак відповідачі завдали їй моральної шкоди.

Ухвалою суду від 04.01.2021 прийнято позовну заяву до розгляду, відкрито провадження в адміністративній справі та вирішено розгляд справи проводити за правилами загального позовного провадження, встановлено відповідачам строк для подання відзиву на позовну заяву, призначено підготовче засідання.

Управлінням Держпраці у Рівненській області, у строк встановлений судом, подано відзив на позовну заяву. В обґрунтування заперечень зазначено, що спірна постанова про накладення штрафу винесена відповідно до вимог чинного законодавства, у зв`язку з невиконанням позивачем вимоги відповідача 1 від 26.10.2020 №РВ8386/1575/НД, чим створено перешкоду у діяльності інспектора праці, а саме ненадання для ознайомлення книг, реєстрів та документів, ведення яких передбачено законодавством про працю, що містять інформацію/відомості з питань, які є предметом інспекційного відвідування, їх завірених об`єктом відвідування копій. Також позивачем не надано достатніх доказів на підтвердження завдання йому моральної шкоди.

ОСОБА_2 , у строк встановлений судом, подано відзив на позовну заяву. В обґрунтування заперечень зазначено, що при винесенні спірної постанова Управління Держпраці в Рівненській області діяло в межах повноважень та у спосіб, передбачений чинним законодавством України. Також зазначив, що позивачем не доведено причинного зв`язку між шкодою та діями відповідачів.

Ухвалою суду від 17.02.2021 підготовче засідання закрито та призначено до розгляду у відкритому судовому засіданні 29.03.2021.

Ухвалою суду від 29.03.2021 розгляд справи відкладено за клопотанням представника позивача до 05.05.2021.

Протокольною ухвалою суду від 05.05.2021 оголошено перерву у судовому засіданні до 07.06.2021.

Ухвалою суду від 07.06.2021 розгляд справи відкладено за клопотанням представника відповідача 1 до 04.08.2021.

Ухвалою суду від 04.08.2021 розгляд справи відкладено за клопотанням представника позивача до 30.08.2021.

У судовому засіданні 30.08.2021 представник позивача позовні вимоги підтримала повністю та суду пояснила, що ФОП ОСОБА_1 не було порушено вимог закону у спосіб недопущення до державного контролю позивачем, оскільки в установлений строк визначений у вимозі до 29.10.2020 надати не мала можливості. Про що і повідомила Управління Держпраці в Рівненській області листом 02 листопада 2020. У листі ФОП ОСОБА_1 також просила надати їй додатковий строк для надання запитуваних документів. Звернула увагу суду на те, що під час розгляду справи жодного дослідження матеріалів уповноваженою особою відповідача проведено не було. Усі заперечення представника позивача відхилено безпідставно. Просила позовні вимоги задовольнити повністю.

Представник відповідача 1 в судовому засіданні проти позову заперечив з підстав, викладених у відзиві на позовну заяву. Суду пояснив, що створено перешкоду у діяльності інспектора праці, а саме ненадання для ознайомлення книг, реєстрів та документів, ведення яких передбачено законодавством про працю, що містять інформацію/відомості з питань, які є предметом інспекційного відвідування, їх завірених об`єктом відвідування копій. Зазначив, що інспекційне відвідування було призначене на підставі скарги ОСОБА_3 , та відповідно до наказу Управління Держпраці у Рівненській області від 15.10.2020 №951 та направлення на інспекційне відвідування від 15.10.2020 №777-Н/09-27. Представниками відповідача було здійснено спробу проведення позапланового заходу державного контролю за додержанням законодавства про працю у формі інспекційного відвідування у ФОП ОСОБА_1 в частині оформлення трудових відносин з ОСОБА_3 . При спробі проведення інспекційного відвідування у ФОП ОСОБА_1 в кафе « ІНФОРМАЦІЯ_1 » за адресою АДРЕСА_1 , о 12 год. 10 хв. 20.10.2020 знаходився громадянин ОСОБА_4 , який здійснював прибирання приміщення. Даний громадянин повідомив, що ФОП ОСОБА_1 є його дружиною та наданий момент перебуває за межами м. Рівне. Інспекторами праці 21.10.2020, 23.10.2020 та 26.10.2020 були здійснені виходи за адресою здійснення підприємницької діяльності ФОП ОСОБА_1 , в ході яких встановлено, що даний заклад зачинено. ФОП ОСОБА_1 була скерована вимога про надання документів від 26.10.2020 №РВ8386/1575/НД, за адресою її реєстрації рекомендованим листом з повідомленням про вручення, документи згідно вимоги необхідно було надати до 09:00 год. 29.10.2020. Вимогу позивач отримала 27.10.2020. Станом на 09:00 год. 29.10.2020 позивачем не виконано вимогу від 26.10.2020 «РВ8386/1575/НД, чим створено перешкоду у діяльності інспектора праці, а саме ненадання для ознайомлення криг, реєстрів та документів, ведення яких передбачено законодавством про працю, що містить інформацію/відомості з питань, які є предметом інспекційного відвідування, їх завірених об`єктом відвідування копій. Вказав, що при винесенні оспорюваної постанови Управління Держпраці у Рівненській області діяло виключно на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені чинним законодавством. Просив у задоволенні позовних вимог відмовити повністю.

Представник відповідача 2 в судовому засіданні проти позову заперечив з підстав, викладених у відзиві на позовну заяву. Зазначив, що долучені до матеріалів справи докази, зокрема, довідка КНП «Центр первинної медико-санітарної допомоги «Центральний» Рівненської міської ради №329 від 30.11.2020, не доводять перебування позивача у психологічному стресі внаслідок прийняття Управлінням Держпраці у Рівненській області оспорюваної постанови . Вказав на відсутність причинного зв`язку між завданою шкодою та діями відповідачів. Просив у задоволенні позовних вимог відмовити повністю.

Заслухавши пояснення представників сторін, показання свідка, дослідивши письмові докази, суд встановив наступні фактичні обставини справи та відповідні їм правовідносини.

ОСОБА_1 зареєстрована як фізична особа-підприємець 14 вересня 2020. Одним з КВЕДів є діяльність ресторанів, надання послуг мобільного харчування 56.10.

Управління Держпраці у Рівненській області є територіальним органом Державної служби України з питань праці центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері охорони праці та здійснює державний нагляд за додержанням законодавчих та інших нормативних актів про охорону праці (ст. 260 КЗпП України, Положення про Державну службу України з питань праці, затверджене постановою Кабінету Міністрів України № 96 від 11.02.2015, Положення про Управління Держпраці у Рівненській області, затверджене наказом Державної служби України з питань праці від 03.08.2018 №84).

Наказом Управління Держпраці у Рівненській області від 15.10.2020 № 951 «Про проведення позапланового заходу державного контролю за додержанням законодавства про працю у формі інспекційного відвідування у Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 наказано ОСОБА_5 , інспектору праці, головному державному інспектору відділу з питань здійснення державного контролю за додержанням законодавства про працю, зайнятість та інших нормативно-правових актів, за участю Удовиченка В.Г., інспектора праці, заступника начальника відділу з питань здійснення державного контролю за додержанням законодавства про працю, зайнятість та інших нормативно-правових актів: провести у період з 16.10.2020 по 29.10.2020 позаплановий захід державного контролю за додержанням законодавства про працю у формі інспекційного відвідування у ФОП ОСОБА_1 , місцезнаходження суб`єкта господарювання: АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_1 , місце провадження господарської діяльності: Рівненська область.

Підставою видання наказу від 15.10.2020 № 951 зазначено наступне: Окреме Доручення т.в.о. Голови Державної служби України з питань праці від 25.08.2020 №Д-330/1/3.1-20, службова записка начальника відділу з питань здійснення державного контролю за додержанням законодавства про працю, зайнятість та інших нормативно-правових актів Морозюка Ю.Г. від 15.10.2020, звернення ОСОБА_3 від 29.09.2020 (вх. №Т-465/19-04 від 30.09.2020).

На підставі наказу від 15.10.2020 № 951 Управлінням Держпраці у Рівненській області інспектору праці Дуляницькому Т.В. за участю інспектора праці Удовиченка В.Г. було видано направлення від 15.10.2020 № 777-71/09-27 на проведення інспекційного відвідування у фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 . У направленні зазначено термін дії направлення: з 19.10.2020 по 30.10.2020.

20.10.2020 інспекторами праці було здійснено спробу проведення інспекційного відвідування додержання законодавства про працю в частині оформлення трудових відносин у ФОП ОСОБА_1 в кафе « ІНФОРМАЦІЯ_1 » за адресою АДРЕСА_1 .

При спробі проведення інспекційного відвідування ФОП ОСОБА_1 в кафе «Золота корона» о 12 год.10 хв. 20 жовтня 2020 за адресою АДРЕСА_1 знаходився громадянин ОСОБА_4 , який здійснював прибирання приміщення кафе « ІНФОРМАЦІЯ_1 ». Даний громадянин повідомив, що ФОП ОСОБА_1 є його дружиною та на даний момент вона перебуває за межами м. Рівного.

Інспекторами праці 21.10.2020, 23.10.2020 та 26.10.2020 були здійснені виходи за адресою здійснення підприємницької діяльності ФОП ОСОБА_1 , а саме АДРЕСА_1 , кафе « ІНФОРМАЦІЯ_1 », в ході яких встановлено, що даний заклад зачинений.

ФОП ОСОБА_1 було направлено вимогу про надання документів від 26.10.2020 №РВ8386/1575/НД, які відправлено позивачу на адресу реєстрації: АДРЕСА_3 , рекомендованим листом з повідомленням про вручення.

Згідно електронного реєстра поштових відправлень встановлено, що вимога від 26.10.2020 №РВ8386/1575/НД отримана ФОП ОСОБА_1 27.10.2020 о 16 год. 30 хв.

Станом на 09 год. 00 хв. 29.10.2020 ФОП ОСОБА_1 не виконано пункти №1, 2, 3, 4 ,5 вимоги про надання/поновлення документів від 26.10.2020 №РВ8386/1575/НД.

30.10.2020 року інспектором праці Дуляницьким Т.В. складено акт №РВ8386/15757/НП про неможливість інспекційного відвідування ФОП ОСОБА_1 у зв`язку з створенням перешкод у діяльності інспектора праці, шляхом ненадання інформації, необхідної для проведення інспекційного відвідування або невиїзного інспектування; ненадання для ознайомлення книг, реєстрів та документів, ведення яких передбачено законодавством про працю, що містять інформацію/відомості з питань, які є предметом інспекційного відвідування, невиїзного інспектування, їх завірених об`єктом відвідування копій або витягів.

Від позивача до Управління Держпраці в Рівненській області надійшов лист від 02.11.2020, у якому ФОП ОСОБА_1 просила надати їй додатковий строк для надання запитуваних документів, в зв`язку з перебуванням на лікарняному.

Повідомленням №17-11/7140 від 05.11.2020 відповідач повідомив ФОП ОСОБА_1 про вчинення нею порушення законодавства про працю та розгляд матеріалів інспекційного відвідування, який відбудеться 25.11.2020.

25.11.2020 ФОП ОСОБА_1 подала до Управління Зауваження на Акт про неможливість проведення інспекційного відвідування/невиїзного інспектування №РВ8386/1575/НП від 30.10.2020.

25.11.2020 відбувся розгляд справи про накладення штрафу відносно ФОП ОСОБА_1 , першим заступником начальника Управління Держпраці у Рівненській області Носом М.В. прийнято Постанову про накладення штрафу за порушення законодавства про працю та зайнятість населення №РВ8386/1575/000032/НП-ФС, якою на підставі акту про неможливість інспекційного відвідування №РВ8386/15757/НП від 30.10.2020 встановлено створення перешкод у діяльності інспектора праці, а саме: ненадання інформації, необхідної для проведення інспекційного відвідування або невиїзного інспектування, та вирішено накласти на Фізичну особу-підприємця ОСОБА_1 штраф у розмірі 80 000,00 грн.

Вважаючи постанову від 25.11.2020 такою, що підлягає скасуванню, позивач звернулася з даним позовом до суду.

Надаючи оцінку спірним правовідносинам, суд зазначає наступне.

Відповідно до ч. 2 ст. 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 1 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" від 05.04.2007 №877-V (далі Закон №877), державний нагляд (контроль) - діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, місцевих державних адміністрацій, органів місцевого самоврядування (далі - органи державного нагляду (контролю)) в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб`єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, допустимого рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища.

Відповідно до ч. 1 ст.259 КЗпП України, державний нагляд та контроль за додержанням законодавства про працю юридичними особами незалежно від форми власності, виду діяльності, господарювання, фізичними особами - підприємцями, які використовують найману працю, здійснює центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю, у порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України.

Пунктом 1 Положення про Державну службу України з питань праці, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11.02.2015 №96 (далі - Положення №96) Державна служба України з питань праці (Держпраці) є центральним органом виконавчої влади, який реалізує державну політику у сферах промислової безпеки, охорони праці, гігієни праці, здійснення державного гірничого нагляду, а також з питань нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю, надання соціальних послуг та інших видів матеріального забезпечення з метою дотримання прав і гарантій застрахованих осіб.

Держпраці відповідно до покладених на неї завдань здійснює державний контроль за дотриманням законодавства про працю юридичними особами, у тому числі їх структурними та відокремленими підрозділами, які не є юридичними особами, та фізичними особами, які використовують найману працю (пп.6 п.4 Положення №96).

Згідно з пп. 5 п. 6 Положення № 96, Держпраці для виконання покладених на неї завдань має право безперешкодно проводити відповідно до вимог закону без попереднього повідомлення в будь-яку робочу годину доби перевірки виробничих, службових, адміністративних приміщень та об`єктів виробництва фізичних та юридичних осіб, які використовують найману працю та працю фізичних осіб, експлуатують машини, механізми, устаткування підвищеної небезпеки, та у разі виявлення фіксувати факти порушення законодавства, здійснення нагляду та контролю за додержанням якого віднесено до повноважень Держпраці.

Як визначено пунктом 7 Положення №96 Держпраці здійснює свої повноваження безпосередньо та через утворені в установленому порядку територіальні органи.

Управління Держпраці у Рівненській області є територіальним органом Державної служби України з питань праці, що їй підпорядковується, згідно з Положенням про Управління Держпраці у Рівненській області, затверджене наказом Державної служби України з питань праці від 03.08.2018 №84.

Таким чином, Управління Держпраці у Рівненській області є органом, якому чинним законодавством надані владні управлінські функції щодо реалізації державної політки з питань нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю в порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України.

Правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов`язки та відповідальність суб`єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) визначаються Законом України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» від 05.04.2007 № 877-V(далі - Закон № 877-V), дія якого поширюється на відносини, пов`язані зі здійсненням державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності.

Згідно з частиною четвертою статті 2 Закону № 877-Vзаходи контролю здійснюються органами державного нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю та зайнятість населення у встановленому цим Законом порядку з урахуванням особливостей, визначених законами у відповідних сферах та міжнародними договорами.

Зазначені у частині четвертій цієї статті органи, що здійснюють державний нагляд (контроль) у встановленому Законом № 877-Vпорядку з урахуванням особливостей, визначених законами у відповідних сферах та міжнародними договорами, зобов`язані забезпечити дотримання вимог статті1, статті3, частин 1,4,6-8, абзацу 2 частини 10, частин 13 та 14 статті4, частин 1-4 статті5, частини 3 статті6, частин 1-4 та 6 статті7, статей9,10,19,20,21, частини 3 статті22цьогоЗакону.

Відповідно до статті 4 Закону №877-V, державний нагляд (контроль) здійснюється за місцем провадження господарської діяльності суб`єкта господарювання або його відокремлених підрозділів, або у приміщенні органу державного нагляду (контролю) у випадках, передбачених законом (частина перша).

Плановий чи позаплановий захід щодо суб`єкта господарювання юридичної особи має здійснюватися у присутності керівника або особи, уповноваженої керівником. Плановий чи позаплановий захід щодо фізичної особи-підприємця має здійснюватися за його присутності або за присутності уповноваженої ним особи.

У свою чергу, згідно частини першої статті 10 Закону №877-V, суб`єкт господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) має право не допускати посадових осіб органу державного нагляду (контролю) до здійснення державного нагляду (контролю), якщо: державний нагляд (контроль) здійснюється з порушенням передбачених законом вимог щодо періодичності проведення таких заходів; посадова особа органу державного нагляду (контролю) не надала копії документів, передбачених цим Законом, або якщо надані документи не відповідають вимогам цього Закону; суб`єкт господарювання не одержав повідомлення про здійснення планового заходу державного нагляду (контролю) в порядку, передбаченому цим Законом; посадова особа органу державного нагляду (контролю) не внесла запис про здійснення заходу державного нагляду (контролю) до журналу реєстрації заходів державного нагляду (контролю) (за наявності такого журналу в суб`єкта господарювання); тривалість планового заходу державного нагляду (контролю) або сумарна тривалість таких заходів протягом року перевищує граничну тривалість, встановлену частиною п`ятою статті 5 цього Закону, або тривалість позапланового заходу державного нагляду (контролю) перевищує граничну тривалість, встановлену частиною четвертою статті 6 цього Закону; орган державного нагляду (контролю) здійснює повторний позаплановий захід державного нагляду (контролю) за тим самим фактом (фактами), що був (були) підставою для проведеного позапланового заходу державного нагляду (контролю); органом державного нагляду (контролю) не була затверджена та оприлюднена на власному офіційному веб-сайті уніфікована форма акта, в якій передбачається перелік питань залежно від ступеня ризику; у передбачених законом випадках посадові особи не надали копію погодження центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики з питань державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, або відповідного державного колегіального органу на здійснення позапланового заходу державного нагляду (контролю).

Так, як зазначалося судом, згідно частини першої статті 259 КЗпП України державний нагляд та контроль за додержанням законодавства про працю юридичними особами незалежно від форми власності, виду діяльності, господарювання, фізичними особами-підприємцями, які використовують найману працю, здійснює центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю у порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України.

Так, пунктом 1 Порядку здійснення державного контролю з додержанням законодавства про працю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 21.08.2019 №823 (в редакції, чинній на час виникнення між сторонами спірних відносин) (далі - Порядок № 823) визначено, що заходи державного контролю за додержанням законодавства про працю, крім заходів з питань виявлення неоформлених трудових відносин, здійснюються відповідно до вимог Закону та з урахуванням пунктів 2-4 цього Порядку.

Згідно пункту 2 Порядку № 823 заходи державного контролю за додержанням законодавства про працю з питань виявлення неоформлених трудових відносин здійснюються у формі інспекційних відвідувань, що проводяться інспекторами праці Держпраці та її територіальних органів.

Частинами 1, 2, 4 статті 7 Закону № 877-V визначено, що для здійснення планового або позапланового заходу орган державного нагляду (контролю) видає наказ (рішення, розпорядження), який має містити найменування суб`єкта господарювання, щодо якого буде здійснюватися захід, та предмет перевірки.

На підставі наказу (рішення, розпорядження) оформляється посвідчення (направлення) на проведення заходу державного нагляду (контролю), яке підписується керівником органу державного нагляду (контролю) (головою державного колегіального органу) або його заступником (членом державного колегіального органу) із зазначенням прізвища, ім`я та по батькові і засвідчується печаткою.

Посвідчення (направлення) є чинним лише протягом зазначеного в ньому строку здійснення заходу.

Системний аналіз наведених вище положень дає підстави дійти висновку, що інспекційне відвідування є формою державного контролю за додержанням законодавства про працю, яке відноситься до повноважень відповідача та яке проводиться на підставі наказу та направлення.

Як свідчать матеріали справи, 15.10.2020 Управлінням Держпраці у Рівненській області прийнято наказ № 951 «Про проведення позапланового заходу державного контролю за додержанням законодавства про працю у формі інспекційного відвідування у Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 » у період з 16.10.2020 по 29.10.2020, на підставі якого 15.10.2020 відповідачем видано направлення на проведення інспекційного відвідування № 777-71/09-27.

На виконання вищевказаного направлення, 15.10.2020 за місцем провадження господарської діяльності позивача, направлено інспектора праці Управління Держпраці у Рівненській області Дуляницького Т.В за участю інспектора праці Удовиченка В.Г. для проведення інспекційного відвідування з 19 жовтня по 30 жовтня 2020.

Ч.3 статті 7 Закону №877-Vвстановлено що, у посвідченні (направленні) на проведення заходу зазначаються:

найменування органу державного нагляду (контролю), що здійснює захід;

найменування суб`єкта господарювання та/або його відокремленого підрозділу або прізвище, ім`я та по батькові фізичної особи - підприємця, щодо діяльності яких здійснюється захід;

місцезнаходження суб`єкта господарювання та/або його відокремленого підрозділу, щодо діяльності яких здійснюється захід;

номер і дата наказу (рішення, розпорядження), на виконання якого здійснюється захід;

перелік посадових осіб, які беруть участь у здійсненні заходу, із зазначенням їх посади, прізвища, ім`я та по батькові;

дата початку та дата закінчення заходу;

тип заходу (плановий або позаплановий);

форма заходу (перевірка, ревізія, обстеження, огляд, інспектування тощо);

підстави для здійснення заходу;

предмет здійснення заходу;

інформація про здійснення попереднього заходу (тип заходу і строк його здійснення).

Підпунктом 1 пункту 5 Порядку № 823 визначено, що підставами для здійснення інспекційних відвідувань є, зокрема, звернення працівника про порушення стосовно нього законодавства про працю.

На підставі аналізу наведених правових норм, суд приходить до висновку, що державний контроль за додержанням законодавства про працю може здійснюватися у формі інспекційних відвідувань, який є відмінним від заходів державного контролю, визначених Законом України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» у формі планових та позапланових перевірок.

Крім того, згідно пункту 8 Порядку № 823, під час проведення інспекційного відвідування інспектор праці повинен пред`явити об`єкту відвідування або уповноваженій ним посадовій особі своє службове посвідчення, перед підписанням акта інспекційного відвідування надати копію відповідного направлення на проведення інспекційного відвідування та внести запис про його проведення до відповідного журналу реєстрації заходів державного нагляду (контролю) об`єкта відвідування (за його наявності).

Пунктом 9 Порядку №823 передбачено, що здійснення державного контролю з додержанням законодавства про працю встановлено, що тривалість інспекційного відвідування не може перевищувати 10 робочих днів.

Тобто, вказаними нормами Порядку №823 чітко визначено організацію проведення інспекційного відвідування.

Разом з тим, суд зазначає, що направлення на інспекційне відвідування від 02 жовтня 2020 року №724-71/09-27 складене з порушенням норм Закону №877-Vта Порядку №823.

Як вбачається зі змісту направлення на інспекційне відвідування від 15.10.2020 №777-71/09-27, вказане направлення не відповідає нормам Закону №877-Vз огляду на відсутність у тексті направлення відомостей про підстави для здійснення заходу та зазначення у направленні терміну дії, що не є тотожним даті початку та закінчення заходу, встановленому у наказі від 15.10.2020 №951.

Крім того, слід звернути увагу на те, що п. 5 Порядку № 823 та статтею 6 Закону № 877-Vвизначено вичерпний перелік підстав для здійснення позапланового заходу державного нагляду (контролю) у формі інспекційного відвідування.

Однак, у направленні на інспекційне відвідування від 15.10.2020 № 777-71/09-27 відсутні відомості щодо підстави здійснення позапланового заходу визначеного вказаними нормами права.

Як свідчать матеріали справи, фактичною підставою для проведення інспекційного відвідування ФОП ОСОБА_1 слугувало саме звернення ОСОБА_3 щодо порушення вимог законодавства про працю.

Крім того, відповідно до п.17 Порядку № 823, акт складається в останній день інспекційного відвідування у двох примірниках, які підписуються інспектором праці, що його проводив, та об`єктом відвідування або уповноваженою ним особою.

При цьому, суд наголошує, що будь-які процедурні порушення, пов`язані із самим процесом оформлення результатів діяльності суб`єктів владних повноважень по фіксації недотримання суб`єктом приватного права вимог законодавства оцінюється судом з урахуванням всіх обставин справи та необхідністю досягненням балансу, зокрема, між інтересами особи правопорушника, публічними інтересами, які проявляються у забезпеченні дотриманні роботодавцями трудового законодавства та захисті інтересів працівників

Відтак, враховуючи невідповідність вимогам Закону № 877-V направлення на інспекційне відвідування від 15.10.2020 № 777-71/09-27, складення та підписання Акта про неможливість проведення інспекційного відвідування №РВ8386/1575/НП 30.10.2020, тобто з порушенням терміну, встановленого Наказом від 15.10.2020 №951, оскаржувана постанова від 25.11.2020 на підставі такого акту є протиправною, що слугує підставою для задоволення позовних вимог в цій частині.

Також суд зауважує, що ненадання позивачем запитуваних документів та інформації у відповідності до вимоги про надання документів від 26.10.2020 №РВ8386/1575/НД в строк до 29.10.2020 не можна вважати створенням перешкод у діяльності інспектора праці, оскільки матеріалами справи підтверджується поважність причин невиконання ФОП ОСОБА_1 вищевказаної вимоги про надання документів. Крім того, позивач зверталась до Управління Держпраці в Рівненській області листом від 02.11.2020 з проханням встановити їй додатковий строк для надання запитуваних документів та інформації.

Визначаючись щодо позовних вимог в частині стягнення моральної шкоди, суд виходить з наступного.

Статтею 56 Конституції України передбачено, що кожен має право на відшкодування за рахунок держави чи органів місцевого самоврядування матеріальної та моральної шкоди, завданої незаконними рішеннями, діями чи бездіяльністю органів державної влади, органів місцевого самоврядування, їх посадових і службових осіб при здійсненні ними своїх повноважень.

Загальні підстави відшкодування моральної шкоди визначені Цивільним кодексом України.

Частинами першою та другою статті 22 ЦК України визначено, що особа, якій завдано збитків (майнової шкоди) у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування.

Так, відповідно до частини другої статті 23 ЦК України, моральна шкода полягає: 1) у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я; 2) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів; 3) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із знищенням чи пошкодженням її майна; 4) у приниженні честі та гідності фізичної особи, а також ділової репутації фізичної або юридичної особи.

Моральна шкода відшкодовується грішми, іншим майном або в інший спосіб. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості.

Згідно зі статтею 1167 ЦК України моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті. Моральна шкода відшкодовується незалежно від вини органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим, органу місцевого самоврядування, фізичної або юридичної особи, яка її завдала: 1) якщо шкоди завдано каліцтвом, іншим ушкодженням здоров`я або смертю фізичної особи внаслідок дії джерела підвищеної небезпеки; 2) якщо шкоди завдано фізичній особі внаслідок її незаконного засудження, незаконного притягнення до кримінальної відповідальності, незаконного застосування як запобіжного заходу тримання під вартою або підписки про невиїзд, незаконного затримання, незаконного накладення адміністративного стягнення у вигляді арешту або виправних робіт; 3) в інших випадках, встановлених законом.

Відповідно до пункту 9 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 31.03.1995 № 4 "Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди" розмір відшкодування моральної шкоди суд повинен визначати залежно від характеру та обсягу страждань, немайнових витрат, які зазнав позивач.

Під моральною шкодою слід розуміти втрати немайнового характеру внаслідок моральних чи фізичних страждань, або інших негативних явищ, заподіяних фізичній чи юридичній особі незаконними діями або бездіяльністю інших осіб (п. 3 вказаної постанови).

У позовній заяві про відшкодування моральної (немайнової) шкоди має бути зазначено, в чому полягає ця шкода, якими неправомірними діями чи бездіяльністю її заподіяно позивачеві, з яких міркувань він виходив, визначаючи розмір шкоди, та якими доказами це підтверджується.

Розмір відшкодування моральної (немайнової) шкоди суд визначає залежно від характеру та обсягу страждань (фізичних, душевних, психічних тощо), яких зазнав позивач, характеру немайнових втрат (їх тривалості, можливості відновлення тощо) та з урахуванням інших обставин. Зокрема, враховуються стан здоров`я потерпілого, тяжкість вимушених змін у його життєвих і виробничих стосунках, ступінь зниження престижу, ділової репутації, час та зусилля, необхідні для відновлення попереднього стану, добровільне - власною ініціативою чи за зверненням потерпілого - спростування інформації редакцією засобу масової інформації. При цьому суд має виходити із засад розумності, виваженості та справедливості.

Стверджуючи про те, що відповідачами завдано моральну шкоду, позивачем не доведено факту завдання немайнових втрат, спричинених моральними та фізичними стражданнями, які спричинили негативні зміни у житті особи. Як і не доведені самі негативні зміни у житті.

Відповідно до частини першої статті 1166 ЦК України, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Позивачем не обґрунтовано розміру відшкодування шкоди в сумі 50000 грн. та не підтверджено її документально.

Отже, суд зазначає, що позовна вимога про відшкодування позивачу моральної шкоди позивачем не доведена з передбачених статтями 23, 1166, 1167 ЦК України обставин і підстав, які зумовлюють наявність такої шкоди. Зокрема не надано обґрунтованих доказів, які б підтверджували факт заподіяння моральної шкоди саме неправомірними діями відповідачів.

За сукупністю наведених обставин підстави для задоволення позову в частині стягнення моральної шкоди відсутні.

За наведеного вище, за результатами судового розгляду справи суд дійшов висновку, що позовні вимоги слід задовольнити частково.

Згідно з п. 1 ч. 2 ст. 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють чи прийняті (вчинені) вони на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до ст. 77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім того, в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльність суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, а суд згідно ст. 90 зазначеного Кодексу оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.

Таким чином, позивач частково довів суду обґрунтованість позовних вимог. Відповідачі, як суб`єкти владних повноважень, частково надали суду достатні та беззаперечні докази в обґрунтування обставин, на яких ґрунтуються їх відзиви, і частково довели правомірність їх дій.

Отже, при зазначених обставинах, відзиви відповідачів частково відхиляються судом як безпідставні і такі, що суперечать чинному законодавству та фактичним обставинам справи.

Частиною 1 ст. 2 КАС України визначено, що завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Оскільки факт наявності у позивача порушеного права знайшов своє часткове підтвердження у ході розгляду справи, то поданий позов необхідно задовольнити частково.

Відповідно до ч. 3 ст. 139 КАС України При частковому задоволенні позову судові витрати покладаються на обидві сторони пропорційно до розміру задоволених позовних вимог. При цьому суд не включає до складу судових витрат, які підлягають розподілу між сторонами, витрати суб`єкта владних повноважень на правничу допомогу адвоката та сплату судового збору.

Враховуючи наведене, на користь позивача слід стягнути за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень Управління Держпраці у Рівненській області судові витрати на суму 800,00 грн., сплачені згідно квитанції № МР_АВ011097GNB_17176760 від 23.12.2020, що наявна в матеріалах справи.

Керуючись статтями 241-246, 255, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

В И Р І Ш И В :

Адміністративний позов Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 ( АДРЕСА_3 , РНОКПП НОМЕР_1 ) до Управління Держпраці у Рівненській області (33028, вул. Лермонтова, 4а, м. Рівне, ), Першого заступника начальника Управління Держпраці в Рівненській області Носа Миколи В`ячеславовича (33028, вул. Лермонтова, 4а, м. Рівне, ) про визнання протиправною та скасування постанови, стягнення моральної шкоди, задовольнити частково.

Визнати протиправною та скасувати Постанову про накладення штрафу за порушення законодавства про працю та зайнятість населення Управління Держпраці у Рівненській області № РВ8386/1575/000032/НП-ФС від 25.11.2020.

В задоволенні решти позовних вимог відмовити.

Стягнути на користь Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 ( АДРЕСА_3 , РНОКПП НОМЕР_1 ) за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень Управління Держпраці у Рівненській області (33028, вул. Лермонтова, 4а, м. Рівне, ) судові витрати на суму 800 (вісімсот) грн. 00 коп.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Апеляційна скарга подається до Восьмого апеляційного адміністративного суду через Рівненський окружний адміністративний суд.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повний текст рішення складений 09 вересня 2021 року

Суддя Д.П. Зозуля