Справа № 340/5431/20
Суддя: Р.І. Брегей
Дата ухвалення: 2021-09-10 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КІРОВОГРАДСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

10 вересня 2021 року справа № 340/5431/20

Кіровоградський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Брегея Р.І., розглянувши у порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін (у письмовому провадженні) у м.Кропивницький адміністративний позов фізичної особи підприємця ОСОБА_1 до Управління Держпраці у Кіровоградській області (далі Управління) про визнання протиправним та скасування припису,

В С Т А Н О В И В :

Позивач звернулася до суду зі заявою до відповідача про визнання протиправним та скасування припису від 12 листопада 2020 року про укладення трудового договору з трьома особами.

У судовому засіданні представник позивача підтримав вимогу заяви.

Пояснив, що інспекційне відвідування проведено з грубим порушенням Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» (далі Закон), оскільки відповідач призначив позапланову перевірку на підставі підзаконного акту Уряду України.

Зазначив, що з трьома особами укладено договір підряду на виконання певних робіт, що не доводить виникнення трудових правовідносин.

Управління заперечило щодо задоволення позову, подавши відзив на нього (а.с.53-57).

У судовому засіданні представник відповідача пояснила, що перевірка призначена і проведена у відповідності до вимог Закону.

Стверджувала, що особи, з якими укладено договір підряду, виконували роботу, котра збігається з видом економічної діяльності ОСОБА_1 (надання послуг з харчування), що характеризує виникнення трудових правовідносин.

30 листопада 2020 року у справі відкрито спрощене позовне провадження з викликом сторін (а.с.45-46).

09 вересня 2021 року сторони до суду не з`явилися, будучи належним чином повідомленні про час і місце розгляду справи (а.с.148-149).

Представник позивача подав заяву про розгляд справи за його відсутності, а представник відповідача не клопотала про відкладення розгляду справи, що надало суду право вирішити справу у порядку письмового провадження, керуючись приписами частини 9 статті 205 КАС України (а.с.150-153).

Суд, вислухавши пояснення представників сторін, допитавши свідка і дослідивши матеріали справи, зробив висновок про відмову у задоволенні позову з таких підстав.

Встановлені судом обставини і факти, що стали підставами звернення.

Так, ФОП ОСОБА_1 здійснює підприємницьку діяльність у сфері надання послуг з харчування (фастфуд « ІНФОРМАЦІЯ_1 », який розташований по АДРЕСА_1 ).

Судом допитана, як свідок, інспектор Управління ОСОБА_2 , котра показала, що 06 листопада 2021 року відвідала заклад харчування, де дізналася прізвище працівників, що її обслуговували.

Повернувшись на робоче місце, перевірила інформацію про працевлаштування осіб, оскільки Управління має доступ до електронних реєстрів інших державних органів (ПФУ і ДПС), інформація в яких наповнюється змістом звітів, котрі подають працедавці (а.с.126).

Виявивши факт відсутності працевлаштування працівників, які обслуговували в закладі харчування, звернулася до керівника Управління зі службовою запискою про проведення інспекційного відвідування (а.с.58).

06 листопада 2020 року керівник Управління прийняв наказ №1171 про проведення інспекційного відвідування ФОП ОСОБА_1 у період з 06 по 19 число того ж місяця і року (а.с.13).

У наказі зазначено, що перевірку призначено на підставі Закону і Порядку здійснення державного контролю за додержанням законодавства про працю (далі Порядок), який затверджено постановою Уряду України від 21 серпня 2019 року №823.

Перевірку проведено 06 листопада 2020 року, під час якої виявлено ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , що надавали послуги з харчування відвідувачам закладу (а.с.14-21).

Особи були зодягнуті в уніформу і відмовились надати письмові пояснення щодо суті правовідносин з позивачем (а.с.61-64).

ФОП ОСОБА_1 надала договори підряду та акти приймання передачі робіт, які укладені з кожної особою з числа згаданих трьох (а.с.24-40).

Положеннями пункту 1.1 правочинів встановлено, що замовник доручає (замовляє), а підрядник бере на себе зобов`язання виконати роботи: сервірування столу, зустріч відвідувачів, знайомство з меню, поради у виборі страв, одержання замовлень, передача замовлень, у цехи кухні, пробивання чеків на касовому апараті, доставка замовлень, розрахунок, збір використаного посуду.

Кожний працівник працював декілька днів до дня перевірки.

12 листопада 2020 року Управління прийняло припис відносно позивача, яким зобов`язано усунути порушення положень частини 1 статті 21 та частини 3 статті 24 КЗпП України (а.с.22).

Юридична оцінка, встановлених судом, обставин і фактів справи.

Перш за все, суд зобов`язаний дати відповідь на таке запитання: яким нормативно-правовим актом врегульовано призначення інспекційних відвідувань?

Аналіз приписів Закону.

Так, приписами частини 2 статті 2 Закону встановлено, що дія цього Закону не поширюється на відносини, що виникають під час здійснення заходів валютного нагляду, податкового контролю, митного контролю, державного експортного контролю (крім здійснення державного нагляду (контролю) за дотриманням суб`єктами космічної діяльності України приватної форми власності законодавства про космічну діяльність в Україні), контролю за дотриманням бюджетного законодавства, державного нагляду на ринках фінансових послуг, державного контролю за дотриманням законодавства про захист економічної конкуренції, державного нагляду (контролю) в галузі телебачення і радіомовлення, державного нагляду (контролю) за дотриманням суб`єктами господарювання, що провадять діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, законодавства у сферах енергетики та комунальних послуг, державного ринкового нагляду та контролю нехарчової продукції, державного нагляду за дотриманням вимог безпеки використання ядерної енергії.

Отже, дія Закону поширюється на спірні правовідносини, оскільки інспекційне відвідування є формою державного нагляду у сфері господарської діяльності.

Приписами частин 4 та 5 цієї ж норми Закону визначено, що заходи контролю здійснюються органами державного архітектурно-будівельного контролю (нагляду), державного нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю та зайнятість населення, державного контролю за додержанням законодавства у сфері моніторингу, звітності та верифікації викидів парникових газів у встановленому цим Законом порядку з урахуванням особливостей, визначених законами у відповідних сферах та міжнародними договорами, зокрема державного нагляду (контролю) в галузі цивільної авіації - з урахуванням особливостей, встановлених Повітряним кодексом України, нормативно-правовими актами, прийнятими на його виконання (Авіаційними правилами України), та міжнародними договорами у сфері цивільної авіації.

Зазначені у частині четвертій цієї статті органи, що здійснюють державний нагляд (контроль) у встановленому цим Законом порядку з урахуванням особливостей, визначених законами у відповідних сферах та міжнародними договорами, зобов`язані забезпечити дотримання вимог статті 1, статті 3, частин першої, четвертої, шостої - восьмої, абзацу другого частини десятої, частин дванадцятої - чотирнадцятої статті 4, частини одинадцятої статті 4-1, частини третьої статті 6, частин першої - четвертої, шостої та десятої статті 7, статей 9, 10, 12, 19, 20, 21 цього Закону.

Отже, Управління може здійснювати державний нагляд (контроль) виключно на підставі Закону і спеціального закону, котрий би встановлював особливості його діяльності.

Законодавець не прийняв спеціального закону, тому спірні правовідносини в частині призначення перевірки врегульовані виключно приписами Закону.

Інспекційне відвідування за сутнісним змістом є перевіркою.

У даному випадку призначено позапланову перевірку на підставі службової записки інспектора стосовно виявлення та підтвердження недостовірності даних, заявлених суб`єктом господарювання у документі обов`язкової звітності (звіт зі сплати єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування (далі внесок)).

Інспектор встановила, що до процесу надання послуг з харчування, залучені особи, за яких не сплачувався внесок.

Приписами частини 1 статті 6 Закону встановлено підстави здійснення позапланових заходів.

Одним з них є: виявлення та підтвердження недостовірності даних, заявлених суб`єктом господарювання у документі обов`язкової звітності, крім випадків, коли суб`єкт господарювання протягом місяця з дня первинного подання повторно подав такий документ з уточненими достовірними даними або якщо недостовірність даних є результатом очевидної описки чи арифметичної помилки, яка не впливає на зміст поданої звітності. У разі виявлення органом державного нагляду (контролю) помилки у документі обов`язкової звітності він упродовж десяти робочих днів зобов`язаний повідомити суб`єкта господарювання про необхідність її виправлення у строк до п`яти робочих днів з дня отримання повідомлення. Невиправлення помилки у встановлений строк є підставою для проведення позапланового заходу.

Отже, Управління призначило перевірку у відповідності до приписів Закону.

Приписами частини 1 статті 21 КЗпП України передбачено, що трудовим договором є угода між працівником і власником підприємства, установи, організації або уповноваженим ним органом чи фізичною особою, за якою працівник зобов`язується виконувати роботу, визначену цією угодою, а власник підприємства, установи, організації або уповноважений ним орган чи фізична особа зобов`язується виплачувати працівникові заробітну плату і забезпечувати умови праці, необхідні для виконання роботи, передбачені законодавством про працю, колективним договором і угодою сторін.

Приписами частини 3 статті 24 того ж кодексу України встановлено, що працівник не може бути допущений до роботи без укладення трудового договору, оформленого наказом чи розпорядженням власника або уповноваженого ним органу, та повідомлення центрального органу виконавчої влади з питань забезпечення формування та реалізації державної політики з адміністрування єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування про прийняття працівника на роботу в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Надання послуг з харчування обумовлює наймання кухарів та офіціантів.

Проаналізувавши договір підряду, суд встановив, що ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 виконували роботу офіціантів, маючи доступ і до фінансів позивача.

Таким чином, робота згаданих осіб збігається з видом економічної діяльності ФОП ОСОБА_1 , що вказує на обов`язок останньої укласти трудові договори.

Отже, вимога припису відповідає діючому законодавству.

Підсумовуючи, суд зробив висновок про відмову у задоволенні позову.

Судові витрати позивача складаються зі сплати судового збору у сумі 840,80 грн. і витрат на правову допомогу 5000 грн. (а.с.1-11).

Суд розподіляє судові витрати відповідно до приписів статті 139 КАС України.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.139, 243-246, 257 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

В И Р І Ш И В:

Відмовити у задоволенні позову.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана до Третього апеляційного адміністративного суду в апеляційному окрузі, що включає Дніпропетровську, Запорізьку та Кіровоградську області, протягом тридцяти днів з дня складення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя Кіровоградського

окружного адміністративного суду Р.І. Брегей