Справа № 340/3522/21
Суддя: Р.В. Жук
Дата ухвалення: 2021-09-06 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КІРОВОГРАДСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 вересня 2021 року м. Кропивницький справа № 340/3522/21

Кіровоградський окружний адміністративний суд у складі судді Жука Р.В., розглянувши в порядку письмового провадження справу

за позовомОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП - НОМЕР_1 )
до Управління державно - будівельного контролю Міської ради міста Кропивницького (вул. Велика Перспективна, 41, к.428, м. Кропивницький, 25022, код ЄДРПОУ - 40131214) Головний спеціаліст відділу інспекційної роботи та дозвільних процедур Управління державно - будівельного контролю Міської ради міста Кропивницького Рилова Катерина Володимирівна (вул. Велика Перспективна, 41, к.428, м. Кропивницький, 25022)
провизнання протиправними та скасування рішень, -

В С Т А Н О В И В:

І. Зміст позовних вимог.

ОСОБА_1 звернувся до Кіровоградського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом в якому просить визнати протиправними та скасувати припис №61 виданий на підставі протоколу №61 про адміністративне правопорушення від 23.06.2021 головним спеціалістом відділу інспекційної роботи та дозвільних процедур Управління Державного архітектурно-будівельного контролю Кіровоградської міської ради Риловою Катериною Володимирівною про усунення вимог містобудівного законодавства.

ІІ. Виклад позиції позивача та заперечень відповідача.

В обґрунтування заявлених вимог позивачем зазначено, що 23.06.2021 головним спеціалістом відділу інспекційної роботи та дозвільних процедур Управління Державного архітектурно-будівельного контролю Кіровоградської міської ради Риловою Катериною Володимирівною за результатами вищевказаної перевірки були складені наступні документи: акт №119, яким зафіксовано опис виявлених порушень; протокол №61 від 23.06.2021 про адміністративне правопорушення; припис №61 від 23.06.2021 про усунення порушених вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил.

Позивач з зазначеними у акті перевірки правопорушеннями категорично не погоджується, тому звернувся до суду.

Так, частиною 4 статті 159 КАС України визначено, що подання заяв по суті справи є правом учасників справи. Водночас, неподання суб`єктом владних повноважень відзиву на позов без поважних причин може бути кваліфіковано судом як визнання позову.

ІІІ. Заяви (клопотання) учасників справи інші процесуальні дій у справі.

Ухвалою від 07.07.2021 року у справі відкрито провадження та призначено її до розгляду за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче засідання на 28.07.2021 року.

Також, ухвалою від 07.07.2021 року відповідача зобов`язано протягом десяти днів з дня вручення даної ухвали, подати до суду належним чином завірені копії усіх матеріалів, які були покладені в основу оскаржуваного припису.

Ухвалу про відкриття провадження у справі від 07.07.2021 року отримано уповноваженою особою відповідача 14.07.2021 року (а.с.34).

Станом на 28.07.2021 року витребуваних документів суду не надано.

Ухвалою від 28.07.2021 року відкладено підготовче судове засідання у справі №340/3522/21 до 25 серпня 2021 року 14:00 год. Зобов`язано ОСОБА_1 до 25.08.2021 року надати суду відеофіксацію засідання з розгляду протоколу №61 про адміністративне правопорушення від 23.06.2021 року та Управління державно - будівельного контролю Міської ради міста Кропивницького до 25.08.2021 року подати до суду належним чином завірені копії усіх матеріалів, які були покладені в основу оскаржуваного припису, висновок службового розслідування щодо дій, вчинених головним спеціалістом відділу інспекційної роботи та дозвільних процедур Управління Риловою К.В. та відеофіксацію засідання з розгляду протоколу №61 про адміністративне правопорушення від 23.06.2021 року.

02.09.2021 року відповідач подав до суду заяву про визнання позовних вимог позивача у даній справі.

Усною ухвалою суду від 02.09.2021 року із занесенням до протоколу підготовчого судового засідання подальший розгляд справи визначено проводити в порядку письмового провадження.

Інших заяв чи клопотань учасниками справи до суду не подано.

ІV. Обставини встановлені судом, та зміст спірних правовідносин.

Розглянувши подані сторонами документи, з`ясувавши зміст спірних правовідносин з урахуванням зібраних доказів, судом встановлені наступні обставини.

Відповідно до затвердженого наказом від 30.09.2020 року № 18-о, плану перевірок об`єктів будівництва замовниками яких є юридичні особи, на підставі направлення від 14.06.2021 року № 140. головним спеціалістом відділу інспекційної роботи та дозвільних Управління Риловою К.В. у строк з 14.06.2021 року по 23.06.2021 року, було проведено планову перевірку на об`єкті «Реконструкція каналізаційної насосної станції №18 «Миколаївська» за адресою: вул. Юрія Краснокутського. І-к. м. Кропивницький».

За результатами проведених планових заходів державного архітектурно-будівельного контролю, встановлено факт наявності порушень вимог чинного містобудівного законодавства, а саме: порушення вимог пункту 4.8. ДВІ І А.З.І-5 2016 «Організація будівельного виробництва», в частині ведення підрядником ТОВ «ІБК «ЕВРОТЕХНОЛОГІЇ» виконавчої документації; відсутність проекту виконання робіт: відсутність підписів авторського та технічного нагляду на актах прихованих робіт; в загальному журналі відсутні записи; відсутні відомості про виконання зварювальних робіт: відсутній журнал вхідного контролю виробів та матеріалів. Крім того, зафіксовано відсутність на об`єкті журналу авторського нагляду, що свідчить про неналежне ведення авторського нагляду. В загальному журналі робіт відсутні зауваження, заперечення, вказівки особи відповідальної за ведення технічного нагляду, що свідчить про неналежне ведення технічного нагляду.

Відносно осіб винних у вчинені виявлених порушень було складено адміністративні протоколи, в тому числі протокол від 23.06.2021 року № 61. відносно особи відповідальної за ведення технічного нагляду. ОСОБА_1 (позивача).

Розгляд протоколу було призначено на 01.07.2021 року.

Під час розгляду протоколу від 23.06.2021 року №61 приймали участь начальник Управління Філоненко О.О., заступник начальника Управління Костюкова О.В., головний спеціаліст відділу інспекційної роботи та дозвільних процедур Управління Рилова К.В. ОСОБА_1 та його законний представник адвокат Швець Р.Ю., який проводив відео-фіксацію даного розгляду.

В ході дослідження матеріалів складених за результатами проведеної планової перевірки на об`єкті «Реконструкція каналізаційної насосної станції № 18 «Миколаївська» за адресою: вул. Юрія Краснокутського, 1-к, м. Кропивницький ». ОСОБА_1 повідомив, що 23.06.2021 року, головним спеціалістом відділу інспекційної роботи та дозвільних процедур Управління Риловою К.В. було вручено для підпису акт від 23.06.2021 року № 11, який містив інформацію про відсутність порушень у веденні технічною нагляду, про що ним було проставлено відповідну відмітку.

Проте, в подальшому ним було отримано рекомендований лист в якому було направлено акт від 23.06.2021 року № 119, протокол від 23.06.2021 року № 61 та припис від 23.06.2021 року №61.

Враховуючи вищевикладені обставини, було призначено службове розслідування щодо дій вчинених головним спеціаліст відділу інспекційної роботи та дозвільних процедур Управління Риловою К.В. з метою встановлення факту неналежною виконання службовою особою своїх службових обов`язків.

За наслідком праведної службової перевірки складено акт від 01.09.2021 року. Так, під час перевірки комісія дійшла висновку про те, що дії головного спеціаліста відділу інспекційної роботи та дозвільних процедур управління Державного архітектурно-будівельного контролю міської ради Рилової К.В. могли заподіяти істотну шкоду охоронюваним законом правам свободам та інтересам окремих громадян, або державним чи громадським інтересам.

Встановлено порушення вимог статті 8 Закону України "Про службу в органах місцевого самоврядування", неналежне виконання Риловою К.В. своїх посадових обов`язків, а саме пункту 2.4. та 3.4. в частині складання акту перевірки та протоколу про правопорушення на об`єкті «Реконструкція каналізаційної насосної станції №18 «Миколаївська» за адресою: вул. Юрія Краснокутського, 1-к, м. Кропивницький ».

Враховуючи вищевикладене, комісія вирішила, що наявні підстави для передачі документів та відеоматеріалів щодо дій Рилової К.В. до Кропивницького районного управління поліції Головного управління Національної поліції України в Кіровоградській області для вжиття заходів в межах чинного законодавства України.

Вважаючи припис винесений головним спеціалістом відділу інспекційної роботи та дозвільних процедур управління Державного архітектурно-будівельного контролю міської ради Рилової К.В. протиправним та прийнятим із порушенням норм чинного законодавства, позивач звернувся за захистом порушеного права.

V. Оцінка суду.

Надаючи правову оцінку обґрунтованості аргументам, наведеними учасниками справи, суд дійшов наступних висновків.

Згідно ч.2 ст.2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи несправедливій дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Перевіряючи юридичну та фактичну обґрунтованість дій та актів відповідача на відповідність вимогам ч.2 ст.2 КАС України, суд виходить з наступного.

Відповідно до ст. 7 Закону України «Про основи містобудування» державне регулювання у сфері містобудування здійснюється Верховною Радою України, Кабінетом Міністрів України, Верховною Радою та Радою міністрів Автономної Республіки Крим, місцевими державними адміністраціями, органами місцевого самоврядування, а також центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері містобудування, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю, іншими органами в порядку, встановленому законодавством.

Згідно з ст. 8 вказаного Закону державне регулювання у сфері містобудування полягає в, зокрема, контролі за дотриманням законодавства у сфері містобудування, державних стандартів і норм, вимог вихідних даних, затвердженої містобудівної документації та проектів конкретних об`єктів, раціональним використанням територіальних і матеріальних ресурсів при проектуванні та будівництві.

Правові та організаційні основи містобудівної діяльності визначені Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності» (в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин).

Відповідно до ст. 7 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» управління у сфері містобудівної діяльності та архітектурно-будівельного контролю здійснюється шляхом, зокрема, контролю за дотриманням законодавства у сфері містобудівної діяльності, вимог будівельних норм, державних стандартів і правил, положень містобудівної документації всіх рівнів, вихідних даних для проектування об`єктів містобудування (далі - вихідні дані), проектної документації.

Відповідно до ч. 1 ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 № 553 (далі - Порядок), державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється на об`єктах будівництва у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Плановою перевіркою вважається перевірка, що передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю, який затверджується керівником такого органу.

Позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Підставами для проведення позапланової перевірки є:

1) подання суб`єктом містобудування письмової заяви про проведення перевірки об`єкта будівництва або будівельної продукції за його бажанням; 2) необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об`єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів; 3) виявлення факту самочинного будівництва об`єкта; 4) перевірка виконання суб`єктом містобудування вимог приписів органів державного архітектурно-будівельного контролю; 5) вимога головного інспектора будівельного нагляду центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, про проведення перевірки за наявності підстав, передбачених законом; 6) звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності; 7) вимога правоохоронних органів про проведення перевірки.

Підготовчі та будівельні роботи, які не відповідають вимогам законодавства, будівельним нормам, стандартам і правилам, містобудівним умовам та обмеженням, затвердженому проекту або будівельному паспорту забудови земельної ділянки, виконуються без набуття права на їх виконання, підлягають зупиненню до усунення порушень законодавства у сфері містобудівної діяльності.

Відповідно до п. 11 Порядку посадові особи органів державного архітектурно- будівельного контролю під час проведення перевірки мають право:

1) безперешкодного доступу до місць будівництва об`єктів та до об`єктів, що підлягають обов`язковому обстеженню;

2) складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону;

3) у разі виявлення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, містобудівних умов та обмежень.

Підготовчі та будівельні роботи, які не відповідають вимогам законодавства, будівельним нормам, стандартам і правилам, містобудівним умовам та обмеженням, затвердженому проекту або будівельному паспорту забудови земельної ділянки, виконуються без набуття права на їх виконання, підлягають зупиненню до усунення порушень законодавства у сфері містобудівної діяльності;

4) проводити перевірку відповідності виконання підготовчих та будівельних робіт вимогам будівельних норм, стандартів і правил, затвердженим проектним вимогам, рішенням, технічним умовам, своєчасності та якості проведення передбачених нормативно-технічною і проектною документацією зйомок, замірів, випробувань, а також ведення журналів робіт, наявності у передбачених законодавством випадках паспортів, актів та протоколів випробувань, сертифікатів та іншої документації;

5) проводити перевірку відповідності будівельних матеріалів, виробів і конструкції, що використовуються під час будівництва об`єктів, вимогам стандартів, норм і правил згідно із законодавством;

7) залучати до проведення перевірок представників центральних і місцевих органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування, експертних та громадських організацій (за погодженням з їх керівниками), фахівців галузевих науково-дослідних та науково-технічних організацій;

8) одержувати в установленому законодавством порядку від органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій, фізичних осіб інформацію та документи, необхідні для здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.

Забороняється витребовувати у суб`єктів містобудування інформацію та документи податкової, фінансової звітності, щодо оплати праці, руху коштів та інші, не пов`язані із здійсненням державного архітектурно-будівельного контролю;

9) вимагати у випадках, визначених законодавством, вибіркового розкриття окремих конструктивних елементів будинків і споруд, проведення зйомки і замірів, додаткових лабораторних та інших випробувань будівельних матеріалів, виробів і конструкцій;

10) забороняти за вмотивованим письмовим рішенням експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, не прийнятих в експлуатацію;

11) здійснювати фіксування процесу проведення перевірки з використанням фото, аудіо - та відеотехніки.

За приписами п. 15 Порядку № 553, форми актів та інших документів, які складаються під час або за результатами здійснення державного архітектурно- будівельного контролю, затверджуються Мінрегіоном.

Відповідно до п.п. 16, 17 Порядку за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.

У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, крім акта перевірки, складається протокол, видається припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт.

Згідно п. 18 Порядку № 553 акт перевірки підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку, та керівником суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, або його уповноваженою особою, в останній день перевірки.

Виходячи із системного аналізу наведених правових положень, можна дійти до висновку про те, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у формі планових і позапланових перевірок, за його результатами посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки, а у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності та постанова про притягнення до відповідальності суб`єкта містобудівної діяльності.

Досліджуючи спірні правовідносини судом встановлено, що за результатами проведеної планової перевірки на об`єкті «Реконструкція каналізаційної насосної станції № 18 «Миколаївська» за адресою: вул. Юрія Краснокутського, 1-к, м. Кропивницький». 23.06.2021 року, головним спеціалістом відділу інспекційної роботи та дозвільних процедур Управління Риловою К.В.. було вручено для підпису акт від 23.06.2021 року № 119. який містив інформацію про відсутність порушень у веденні технічною нагляду, про що ним було проставлено відповідну відмітку.

Проте, позивачем отримано рекомендований лист з актом від 23.06.2021 року №119 у якому зафіксоване порушення щодо ведення технічного нагляду на об`єкті та встановлена відповідальність відповідно до ч.7 ст.96-1 КУпАП. Разом з актом позивач отримав протокол від 23.06.2021 року №61 та припис від 23.06.2021 року №61.

Вищезазначені факти встановлені під час службової перевірки посадовими особами Кропивницької міської ради та зафіксовані у акті службової перевірки від 01.09.2021 року.

Крім того, у зв`язку з тим що в діях інспектора Рилової К.В. вбачається ознаки складу злочину, передбаченого ч.1 ст.366 КК України до Кропивницького районного управління поліції Головного управління Національної поліції України в Кіровоградській області направлено повідомлення для вжиття заходів в межах чинного законодавства України.

Суд відзначає, що відповідач 02.09.2021 року подав до суду заяву про визнання позивних вимог ОСОБА_1 та не заперечує проти прозивних вимог про скасування припису №61 виданий на підставі протоколу №61 про адміністративне правопорушення від 23.06.2021 головним спеціалістом відділу інспекційної роботи та дозвільних процедур Управління Державного архітектурно-будівельного контролю Кіровоградської міської ради Риловою Катериною Володимирівною про усунення вимог містобудівного законодавства.

Відповідно до ч.4 ст. 47 КАС України крім прав та обов`язків, визначених у статті 44 цього Кодексу, відповідач має право визнати позов повністю або частково, подати відзив на позовну заяву.

Водночас, відповідно до вимог ч.1 ст.189 КАС України позивач може відмовитися від позову, а відповідач - визнати позов на будь-якій стадії провадження у справі, зазначивши про це в заяві по суті справи або в окремій письмовій заяві.

Як вбачається з ч.4 ст.189 КАС України, у разі визнання позову відповідачем повністю або частково суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову повністю або у відповідній частині вимог.

Згідно з вимогами ч.1 ст.78 КАС України обставини, які визнаються учасниками справи, не підлягають доказуванню, якщо суд не має обґрунтованого сумніву щодо достовірності цих обставин або добровільності їх визнання. Обставини, які визнаються учасниками справи, зазначаються в заявах по суті справи, поясненнях учасників справи, їх представників.

Отже, виходячи з системного аналізу положень чинного законодавства України та оцінки наявних у матеріалах справи доказів в їх сукупності, обираючи спосіб захисту порушеного права позивача, суд приходить до висновку про визнання протиправним та скасування припису №61 виданий на підставі протоколу №61 про адміністративне правопорушення від 23.06.2021 головним спеціалістом відділу інспекційної роботи та дозвільних процедур Управління Державного архітектурно-будівельного контролю Кіровоградської міської ради Риловою Катериною Володимирівною про усунення вимог містобудівного законодавства, а тому вимоги позивача, визнанні відповідачем, підлягають до задоволення.

VI. Судові витрати.

Відповідно до частин 1, 3 статті 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

В матеріалах справи містяться докази щодо понесення позивачем витрат по сплаті судового збору у розмірі 454,00 грн. (а.с.1).

Відтак, з огляду здійснені позивачем документально підтверджені витрати на оплату судового збору у сумі 454,00 грн. підлягають стягненню за рахунок бюджетних асигнувань управління державно-будівельного контролю Міської ради міста Кропивницького.

Позивачем в поданій заяві до суду вказано на понесенні витрат на правову допомогу та просить суд їх також стягнути.

Відповідно до положень п.1 ч.3 ст.132 КАС до витрат, пов`язаних із розглядом справи, належать витрати на професійну правничу допомогу.

З матеріалів справи вбачається, що 28.07.2021 року представником позивача подано до суду клопотання про залучення адвоката Швеця Романа Юрійовича як представника під час судового розгляду справи. На підтвердження повноважень залучено свідоцтво про право на заняття адвокатською діяльністю Серії КВ №000708 від 09.09.2018 року та ордер на надання (правничої) правової допомоги серії АА №1125686 виписаний на підставі договору про надання (правничої) правової допомоги №157 від 27.07.2021 року у Кіровоградському окружному адміністративному суді (а.с.41).

25.08.2021 року в судовому засіданні представник позивача Швець Р.Ю. подав суду клопотання про відшкодування позивачу витрат на правову допомогу, передбачених договором про надання правової допомоги та залучення до матеріалів справи договору про надання (правничої) правової допомоги від 30.06.2021 року (а.с.55-59).

Усною ухвалою суду від 02.09.2021 року із занесенням до протоколу підготовчого судового засідання подальший розгляд справи визначено проводити в порядку письмового провадження.

05.09.2021 року позивачем подано до суду лист у якому просить стягнути з відповідача понесені витрати на надання (правничої) правової допомоги на суму 15 000, 00 грн. та судовий збір. Разом з листом, на підтвердження розрахунку гонорару суду надано додаткову угоду №1 до Договору №157 від 27.07.2021 року, акт приймання-передача виконаних робіт (а.с.79).

За змістом ст.134 КАС, витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави.

За результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом з іншими судовими витратами, за винятком витрат суб`єкта владних повноважень на правничу допомогу адвоката.

Для цілей розподілу судових витрат:

1) розмір витрат на правничу допомогу адвоката, у тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною чи третьою особою;

2) розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, установлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат.

Для визначення розміру витрат на правничу допомогу та з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (послуг), виконаних (наданих) адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги.

Як вже встановлено судом, представником на підтвердження повноважень суду надано ордер виписаний на підставі договору про надання (правничої) правової допомоги №157 від 27.07.2021 року у Кіровоградському окружному адміністративному суді.

Проте, представником позивача в судовому засіданні - адвокатом Швецом Р.Ю. подано до суду договір від 30.06.2021 року №б/н про надання (правничої) правової допомоги, а не №157 від 27.07.2021 року у Кіровоградському окружному адміністративному суді.

Також, на підтвердження розрахунку гонорару, суду надано додаткову угоду №1 до Договору №157 від 27.07.2021 року.

Між тим, суд не бере до уваги поданий розрахунок гонорару, оскільки зазначена додаткова угода укладена до Договору №157 від 27.07.2021 року, а до суду подано договір про правничу (правову) допомогу від 30.06.2021 року (а.с.55).

З огляду на викладене, позивач на порушення встановлених вимог п.п.1,2, ч.3, ст.134 Кодексу адміністративного судочинства України, не надав суду договору про надання (правничої) правової допомоги, який є обов`язковим та необхідним для визначення розміру витрат на правничу допомогу та з метою розподілу судових витрат.

Так, згідно з п.4 ч.1 ст.1 закону «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» від 5.07.2012 №5076-VI договір про надання правової допомоги - домовленість, за якою одна сторона (адвокат, адвокатське бюро, адвокатське об`єднання) зобов`язується здійснити захист, представництво або надати інші види правової допомоги другій стороні (клієнту) на умовах і в порядку, що визначені договором, а клієнт зобов`язується оплатити надання правової допомоги та фактичні витрати, необхідні для виконання договору.

Практика ЄСПЛ свідчить також про те, що Суд може не розглядати угоду про винагороду у разі виграшу як доказ дійсності витрат, адже у такому разі такі витрати є гіпотетичними. У зв`язку з цим суд бере до уваги справу «Георгуліс та інші проти Греції» (Georgoulis and others v. Grиce), § 32- 35, скарга №38752/04. Заявники у цій справі вимагати відшкодувати їм як судові витрати 82 200 євро, витрачені у зв`язку з судовими процесами в ЄСПЛ і грецьких судах. На підтвердження цієї вимоги заявники не надали ЄСПЛ жодних доказів, стверджуючи, що уклади зі своїми адвокатами угоду, схожу на угоду про виплату адвокату частки від виграшу. ЄСПЛ сформулював висновок про те, що згідно з його практикою, відшкодування судових витрат передбачає, що встановлена їх реальність, необхідність і, більше того, розумний характер їх розміру. Суд відзначив, що у цій справі на обґрунтування вимоги про відшкодування судових витрат не було надано підтверджуючих документів, які дозволили б йому точно розрахувати ці витрати. Крім того, він підкреслив, що заявники посилаються на майбутні гонорари, які вони повинні були б виплатити на підставі укладеної з їх адвокатами угоди. Ця обставина дає ЄСПЛ підстави вважати, що мова йде про гіпотетичні судові витрати, дійсність яких не може бути встановлена. Тому Суд повністю відмовив заявникам у задоволенні вимоги про компенсацію витрат.

Враховуючи вищевикладене суд не вбачає законних підстав для стягнення з Управління державно - будівельного контролю Міської ради міста Кропивницького на користь ОСОБА_1 судових витрат на надання (правничої) правової допомоги у розмірі 15 000, 00 грн.

Керуючись статтями 132, 139, 143, 242-246, 255, 260-263, 293, 295-297 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

В И Р І Ш И В:

Позовні вимоги ОСОБА_1 - задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати припис №61 виданий на підставі протоколу №61 про адміністративне правопорушення від 23.06.2021 головним спеціалістом відділу інспекційної роботи та дозвільних процедур Управління Державного архітектурно-будівельного контролю Кіровоградської міської ради Риловою Катериною Володимирівною про усунення вимог містобудівного законодавства.

Стягнути на користь ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП - НОМЕР_1 ) судові витрати на сплату судового збору у розмірі 454,00 грн. за рахунок бюджетних асигнувань Управління державно - будівельного контролю Міської ради міста Кропивницького (вул. Велика Перспективна, 41, к.428, м. Кропивницький, 25022, код ЄДРПОУ - 40131214)

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до Третього апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги в 30-денний строк з дня складання повного судового рішення, через суд першої інстанції, який ухвалив відповідне рішення.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо вона не була подана у встановлений строк. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після закінчення апеляційного розгляду справи.

Суддя

Кіровоградського окружного

адміністративного суду Р.В. Жук