Справа № 420/8209/20
Суддя: Кравченко К.В.
Дата ухвалення: 2021-09-07 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

П`ЯТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

07 вересня 2021 р.м.ОдесаСправа № 420/8209/20

Колегія суддів П`ятого апеляційного адміністративного суду у складі:

Головуючого судді: Кравченка К.В.

суддів: Джабурія О.В., Вербицької Н.В.,

розглянувши в порядку письмового провадження заяву ОСОБА_1 про відвід колегії суддів - Кравченка К.В., Джабурії О.В., Вербицької Н.В. у справі за позовом ОСОБА_1 до начальника Головного управління Національної поліції в Одеській області Беха Олега Володимировича, Головного управління Національної поліції в Одеській області, Голови Національної поліції України Клименка Ігоря Володимировича, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору - Подільський відділ поліції Головного управління Національної поліції в Одеській області, про визнання протиправними дій, зобов`язання вчинити певні дії та стягнення моральної шкоди ,-

В С Т А Н О В И Л А:

В провадженні колегії суддів П`ятого апеляційного адміністративного суду - Кравченка К.В., Джабурії О.В., Вербицької Н.В. перебуває справа за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Одеського окружного адміністративного суду від 12.07.2021 року по справі за позовом ОСОБА_1 до начальника Головного управління Національної поліції в Одеській області Беха Олега Володимировича, Головного управління Національної поліції в Одеській області, Голови Національної поліції України Клименка Ігоря Володимировича, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору - Подільський відділ поліції Головного управління Національної поліції в Одеській області про визнання протиправними дій, зобов`язання вчинити певні дії та стягнення моральної шкоди.

27.08.2021 року на адресу суду апеляційної інстанції надійшла заява ОСОБА_1 про відвід колегії суддів - Кравченка К.В., Джабурії О.В., Вербицької Н.В..

В обґрунтування поданої заяви ОСОБА_1 зазначає, що «означена колегія суддів у складі зухвалих кримінальних аферистів на суддівських посадах не бажає чесно і неупереджено розглядати справи не тільки у відповідності до вимог чинного Кодексу адміністративного судочинства України, а навіть взагалі керуються не здоровим глуздом, а можливістю отримати за свою діяльність неправомірної вигоди..».

Дослідивши зміст поданої заяви, колегія суддів дійшла висновку, що зміст вимог заяви про відвід зведено до образливих тверджень на адресу суду: «... до сорому і ганьби голови П`ятого апеляційного адміністративного суду Джабурії О.В. на своє звернення, яке «добродій» чомусь (?) наче заляканий звір...».

Також ОСОБА_1 зазначено, що «... факти перетворення керівниками П`ятого апеляційного адміністративного суду важливого державного закладу на кримінально-корупційну установу на шталт «Рога і копита».

Окрім цього, ОСОБА_1 у своїй заяві про відвід колегії суддів в обґрунтування неможливості розгляду його справи визначеним складом суду посилається на те, що «поринута з головою у махровій корупції кримінальної злочинності колегія суддів: доповідача Кравченко К.В., суддів Джабурії О.В., Вербицької Н.В. надалі не в змозі чесно і неупереджено розглянути жодну справу».

Заявник також зазначає, що «транші, за які держава мала можливість утримувати зухвалих кримінальних аферистів на шталт джабурій, вербицьких, шеметенок закінчилися».

Підпунктом 4 частини 1 статті 36 КАС України передбачено, що суддя не може брати участі в розгляді адміністративної справи і підлягає відводу (самовідводу) за наявності інших обставин, які викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності судді.

Відповідно до абз.1 ч.3 ст.39 КАС України, відвід (самовідвід) повинен бути вмотивованим і заявленим протягом десяти днів з дня отримання учасником справи ухвали про відкриття провадження у справі, але не пізніше початку підготовчого засідання або першого судового засідання, якщо справа розглядається за правилами спрощеного позовного провадження. Заявляти відвід (самовідвід) після цього дозволяється лише у виняткових випадках, коли про підставу відводу (самовідводу) заявнику не могло бути відомо до спливу вказаного строку, але не пізніше двох днів з дня, коли заявник дізнався про таку підставу.

Частиною 1 ст.3 КАС України передбачено, що порядок здійснення адміністративного судочинства встановлюється Конституцією України, цим Кодексом та міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.

Конвенція про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, ратифікована Законом від 17.07.1997 року №475/97-ВР, є одним із видів міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.

Крім цього, також ст.17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» від 23.02.2006 року передбачено, що при розгляді справ суди застосовують Конвенцію та практику Суду як джерело права.

У підпункті «а» п.3 ст.35 Конвенції визначено, що Суд оголошує неприйнятною будь-яку індивідуальну заяву, подану згідно зі статтею 34, якщо він вважає, що ця заява несумісна з положеннями Конвенції або протоколів до неї, явно необґрунтована або є зловживанням правом на подання заяви.

Відповідно до положення п.4 цієї статті Конвенції Суд відхиляє будь-яку заяву, яку він вважає неприйнятною згідно із цією статтею. Він може зробити це на будь-якій стадії провадження у справі.

У розумінні ЄСПЛ звернення до суду з використанням нецензурної лексики, образливих і лайливих слів, символів у поданих до суду документах і у спілкуванні із судом, з іншими учасниками процесу, їхніми представниками, а також вчинення інших аналогічних дій констатується як зловживання правом на подання заяви. Так, Суд, застосовуючи пп.«а» п.3 ст.35 Конвенції, оголошує неприйнятною будь-яку індивідуальну заяву, подану згідно зі ст.34, якщо він вважає, що ця заява є зловживанням правом на її подання.

Суд вказав на зловживання правом на подання заяви, коли заявник під час спілкування з ЄСПЛ вживав образливі, погрозливі або провокативні висловлювання проти уряду-відповідача, його представника, органів влади держави-відповідача, проти ЄСПЛ, його суддів, Секретаріату ЄСПЛ або його працівників (див. ухвали щодо прийнятності у справах «Ржегак проти Чеської Республіки» від 14.05.2004 року, заява №67208/01, «Дюрінже та Грандж проти Франції» від 04.02.2003 року, заяви №61164/00 і №18589/02, «Guntis Apinis проти Латвії» від 20.09.2011 року, заява №46549/06).

Більше того, аналогічної позиції дотримується Велика Палата Верховного Суду, (справа №199/6713/14-ц, справа №9901/324/19), а саме, що учасники справи зобов`язані виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу. Нецензурна лексика, образливі та лайливі слова чи символи, зокрема, для надання особистих характеристик учасникам справи, іншим учасникам судового процесу, їх представникам і суду (суддям) не можуть використовуватися ні в заявах по суті справи, заявах із процесуальних питань, інших процесуальних документах, ні у виступах учасників судового процесу та їх представників.

Відповідно до ст.6 Закону України «Про судоустрій і статус суддів», здійснюючи правосуддя, суди є незалежними від будь-якого незаконного впливу. Суди здійснюють правосуддя на основі Конституції і законів України та на засадах верховенства права. Втручання у здійснення правосуддя, вплив на суд або суддів у будь-який спосіб, неповага до суду чи суддів, збирання, зберігання, використання і поширення інформації усно, письмово або в інший спосіб з метою дискредитації суду або впливу на безсторонність суду, заклики до невиконання судових рішень забороняються і мають наслідком відповідальність, установлену законом.

Отже, враховуючи вищенаведене, колегія суддів зазначає, що нецензурна лексика, образливі та лайливі слова чи символи, зокрема, для надання особистих характеристик учасникам справи, іншим учасникам судового процесу, їх представникам і суду (суддям) не можуть використовуватися ні в заявах по суті справи, заявах із процесуальних питань, інших процесуальних документах, ні у виступах учасників судового процесу та їх представників.

Вищезазначені висновки узгоджуються з висновками Верховного Суду у постанові від 29.07.2021 року у справі №264/6844/20.

Водночас, використання учасниками судового процесу та їх представниками нецензурної лексики, образливих і лайливих слів, символів у поданих до суду документах і у спілкуванні з судом, з іншими учасниками процесу, їхніми представниками, а також вчинення інших аналогічних дій свідчать про очевидну неповагу до їх честі та гідності з боку осіб, які такі дії вчиняють, оскільки вказані дії суперечать основним засадам (принципам) адміністративного судочинства, а також його завданню. З огляду на це, вчинення таких дій суд може визнати зловживанням процесуальними правами та застосувати, зокрема, наслідки, передбачені частиною третьою статті 45 КАС.

Водночас за правилами ч.3 ст.45 КАС якщо подання скарги, заяви, клопотання визнається зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання.

Частиною 2 вищевказаної статті передбачено, що суд з урахуванням конкретних обставин справи може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню адміністративного судочинства, зокрема:

1) подання скарги на судове рішення, яке не підлягає оскарженню, не є чинним або дія якого закінчилася (вичерпана), подання клопотання (заяви) для вирішення питання, яке вже вирішено судом, за відсутності інших підстав або нових обставин, заявлення завідомо безпідставного відводу або вчинення інших аналогічних дій, які спрямовані на безпідставне затягування чи перешкоджання розгляду справи чи виконання судового рішення;

2) подання декількох позовів до одного й того самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав, або подання декількох позовів з аналогічним предметом і з аналогічних підстав, або вчинення інших дій, метою яких є маніпуляція автоматизованим розподілом справ між суддями;

3) подання завідомо безпідставного позову, позову за відсутності предмета спору або у спорі, який має очевидно штучний характер;

4) необґрунтоване або штучне об`єднання позовних вимог з метою зміни підсудності справи, або завідомо безпідставне залучення особи як відповідача (співвідповідача) з тією самою метою;

5) узгодження умов примирення, спрямованих на шкоду правам третіх осіб, умисне неповідомлення про осіб, які мають бути залучені до участі у справі.

Пунктом 9 ч.3 ст.2 КАС України визначено, що однією із засад адміністративного судочинства є неприпустимість зловживання процесуальними правами.

Крім того, п.1 ч.5 ст.44 КАС України встановлює обов`язок учасників справи виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу.

Особа, яка заявляє відвід судді, має навести конкретні обставини, які можуть викликати сумнів у неупередженості судді. Водночас, такі обставини повинні бути доведеними належними доказами.

Будь-яких доказів, які б підтверджували пряму чи опосередковану заінтересованість суддів в результаті розгляду даної справи ОСОБА_1 не наведено.

Ураховуючи викладене, перевіривши зміст та обґрунтованість поданої заяви, доводи поданої заяви, колегія суддів дійшла висновку, що наявність вказаної лексики суперечить основним засадам і завданням судочинства, є зловживанням процесуальними правами, а тому така заява, яка містить нецензурну лексику, що свідчить про зловживання процесуальними правами, є неприйнятною та підлягає поверненню заявнику.

Керуючись ст.36, ст.39, ст.40, ст.242, ст.311, ст.325, ст.328 КАС України, суд апеляційної інстанції,-

У Х В А Л И В :

Заяву ОСОБА_1 про відвід колегії суддів - Кравченка К.В, Джабурії О.В., Вербицької Н.В. - повернути заявникові.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Головуючий суддя Кравченко К.В.
Судді Джабурія О.В. Вербицька Н. В.