Справа № 520/9009/21
Суддя: Полях Н.А.
Дата ухвалення: 2021-09-06 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без розгляду в частині позовних вимог

06 вересня 2021 р. Справа № 520/9009/21

Харківський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Полях Н.А., розглянувши в приміщенні суду в м. Харкові в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи питання про залишення позовної заяви в частині позовних вимог без розгляду у справі за позовною заявою ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , код ЄДРПОУ НОМЕР_1 ) до Центрального міжрегіонального управління Державної міграційної служби України у м. Києві та Київській області (вул. Березняківська, буд. 4-А, м. Київ, 02152, ), Державної міграційної служби України (вул. Володимирська, буд. 9, м. Київ, 01001, ) про скасування рішення, -

В С Т А Н О В И В :

До Харківського окружного адміністративного суду звернувся позивач з адміністративним позовом, в якому просить суд:

- скасувати наказ Державної міграційної служби України № 97 від 04.06.2020 р. "Про визнання недійсним деяких посвідок на постійне проживання" щодо громадянки Соціалістичної республіки В`єтнам ОСОБА_2 ІНФОРМАЦІЯ_1 , і яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 визнавши його протиправним;

- скасувати рішення Центрального міжрегіонального управління Державної міграційної служби України в м. Києві та Київській області про скасування дозволу на імміграцію в Україну №430 від 29.12.2020 р., щодо громадянки Соціалістичної республіки В`єтнам ОСОБА_1 .

Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження.

Керуючись приписами ст.ст. 171, 257, 258 КАС України, суд зазначає, що розгляд позовної заяви здійснюється за правилами спрощеного позовного провадження.

Відповідно до приписів ч. 4 ст. 229 КАС України, оскільки розгляд справи здійснюється за відсутності учасників справи згідно із приписами ст. 258 КАС України, то фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Суд, повно виконавши процесуальний обов`язок зі збору доказів, перевіривши доводи сторін добутими доказами, дослідивши зібрані по справі докази в їх сукупності, проаналізувавши зміст належних норм матеріального і процесуального права, які врегульовують спірні правовідносини, виходить з таких підстав та мотивів.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами, при цьому для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Згідно з ч. 3 ст. 122 КАС України для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Вирішуючи питання строку звернення до адміністративного суду з даним позовом слід керуватися положеннями ч. 2 ст. 122 КАС України, якою встановлено шестимісячний строк для звернення до адміністративного суду.

Обираючи спосіб захисту порушеного права, суд, керуючись приписами частини 2 статті 9 КАС України, виходить за межі позовних вимог з метою ефективного захисту прав позивача.

Судом з матеріалів справи з`ясовано, що оскаржуваний наказ Державної міграційної служби України № 97 датований 04.06.2020 р.

А позивач звернувся до Харківського окружного адміністративного суду лише 25.05.2021 року, тобто з пропуском установленого процесуальним законом строку.

На вимогу ухвали Харківського окружного адміністративного суду про залишення позовної заяви без руху, доказів поважності пропуску строку звернення до суду не надав.

Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними; після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Підстави пропуску строку можуть бути визнані поважними, строк поновлено лише у разі, якщо вони пов`язані з непереборними та об`єктивними перешкодами, труднощами, які не залежать від волі особи та унеможливили своєчасне, тобто у встановлений законом процесуальний строк подання позову, апеляційної, касаційної скарги.

Отже, тільки наявність об`єктивних перешкод для своєчасної реалізації права щодо оскарження дій, рішень, бездіяльності суб`єкта владних повноважень в порядку та у строк, встановлений процесуальним законом, може бути підставою для висновку про пропуск строку звернення з поважних причин.

Зазначена правова позиція висловлена Верховним Судом у своїй постанові від 13.11.2018 року по справі № 804/958/17.

Суд відзначає, що представником позивача не було надано до суду жодних доказів на підтвердження наявності обґрунтованої перешкоди в розумінні практики Європейського суду з прав людини та чинного національного законодавства.

Враховуючи те, що дотримання процесуальних строків є обов`язком сторін, то оцінюючи обставини, на які позивач посилається у позовній заяві та заяві, суд приходить до висновку про відсутність підстав для поновлення строку звернення до адміністративного суду.

Згідно п. 8 ч. 1 ст. 240 КАСУ суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду з підстав, визначених частинами третьою та четвертою статті 123 цього Кодексу.

За приписами ч. 3 ст. 123 КАСУ якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду в частині позовних вимог.

Таким чином, суд дійшов висновку про залишення позовної заяви без розгляду в частині позовних вимог, а саме:

- скасувати наказ Державної міграційної служби України № 97 від 04.06.2020 р. "Про визнання недійсним деяких посвідок на постійне проживання" щодо громадянки Соціалістичної республіки В`єтнам ОСОБА_2 ІНФОРМАЦІЯ_1 , і яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 визнавши його протиправним.

Керуючись ст. ст. 122, 123, 240, 243, 248, 294 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , код ЄДРПОУ НОМЕР_1 ) до Центрального міжрегіонального управління Державної міграційної служби України у м. Києві та Київській області (вул. Березняківська, буд. 4-А, м. Київ, 02152, ), Державної міграційної служби України (вул. Володимирська, буд. 9, м. Київ, 01001, ) про скасування рішення, в частині позовних вимог, а саме:

- скасувати наказ Державної міграційної служби України № 97 від 04.06.2020 р. "Про визнання недійсним деяких посвідок на постійне проживання" щодо громадянки Соціалістичної республіки В`єтнам ОСОБА_2 ІНФОРМАЦІЯ_1 , і яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 визнавши його протиправним - залишити без розгляду.

В іншій частині позовних вимог продовжити розгляд адміністративної справи.

Ухвала може бути оскаржена до Другого апеляційного адміністративного суду через Харківський окружний адміністративний суд шляхом подання апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення відповідно до п.п. 15.5 п. 15 ч. 1 Розділу VII Перехідних положень КАС України.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття судового рішення судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя Н.А. Полях