Справа № 200/9330/21
Суддя: Кониченко О.М.
Дата ухвалення: 2021-09-06 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Донецький окружний адміністративний суд
У Х В А Л А

про повернення заяви без розгляду

06 вересня 2021 р. Справа №200/9330/21

приміщення суду за адресою: 84122, м.Слов`янськ, вул. Добровольського, 1

Донецький окружний адміністративний суд в складі головуючого судді Кониченка

Олега Миколайовича розглянувши клопотання відповідача про залучення співвідповідача в адміністративній справі за позовом

ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 )

до Департаменту соціального захисту населення Маріупольської міської ради (87525, Донецька область, м. Маріуполь, пр. Нахімова, 186),

про стягнення середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні

ВСТАНОВИВ:

Позивач, ОСОБА_1 , звернувся до Донецького окружного адміністративного суду з позовом до Департаменту соціального захисту населення Маріупольської міської ради, в якому просив суд: зобов`язати Департамент соціального захисту населення Маріупольської міської ради виплатити ОСОБА_1 щорічну разову грошову допомогу до 5 травня, як учаснику бойових дій з урахуванням раніше виплаченої суми, у розмірі п`яти мінімальних пенсій за віком, як це передбачено Законом України Про внесення змін до Закону України Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту від 25.12.1998р., що на 01.01.2021 року складало 8845 гривень, в розмірі 7354 гривні.

02 серпня 2021 року судом відкрито провадження в адміністративні справі в порядку прощеного позовного провадження без повідомленням (виклику) сторін.

26 серпня 2021 року до суду засобами поштового зв`язку надійшов відзив відповідача на позовну заяву, відповідно до якого відповідач просив суд відмовити в задоволенні адміністративного позову, та клопотання про залучення в якості співвідповідача Міністерства соціальної політики України

Клопотання про залучення співвідповідача вмотивоване тим, що виплата разової грошової допомоги у 2021 році здійснюється на підставі постанови Кабінету Міністрів України «Деякі питання виплати разової грошової допомоги, передбаченої Законами України «Про статус ветеранів війни, 08.04.2021 № 325.

Відповідач зазначає, що п. 2 Порядку використання коштів державного бюджету, передбачених для виплати щорічної разової грошової допомоги ветеранам війни і жертвам нацистських переслідувань, затвердженого ПКМУ від 08.04.2021 № 325 визначено, що головним розпорядником бюджетних коштів та відповідальним виконавцем бюджетної програми є Мінсоцполітики, на Департамент соціального захисту населення Маріупольської міської ради покладено функції щодо виплати щорічної разової грошової допомоги до 5 травня в межах доведених планових асигнувань, які фінансуються в межах бюджетних призначень, передбачених законами про Державний бюджет України на відповідний рік за бюджетною програмою КПКВК 2501150 «Щорічна разова грошова допомога ветеранам війни і жертвам нацистських переслідувань та соціальна допомога особам, які мають особливі та особливі трудові заслуги перед Батьківщиною» головним розпорядником якої є Мінсоцполітики.

Дослідивши вказане клопотання суд зазначає наступне.

Відповідно до ст. 48 КАС України, якщо позов подано не до тієї особи, яка повинна відповідати за позовом, суд до ухвалення рішення у справі за згодою позивача замінює первісного відповідача належним відповідачем, не закриваючи провадження у справі, якщо це не потягне за собою зміни підсудності адміністративної справи. Суд має право за клопотанням позивача до ухвалення рішення у справі залучити до участі у ній співвідповідача.

Конституційний суд України в рішенні від 24 грудня 1997 року № 8-зп/1997 зазначив, що частина друга статті 152 Конституції України закріплює принцип, за яким закони, інші правові акти або їх окремі положення, що визнані неконституційними, втрачають чинність з дня ухвалення Конституційним Судом України рішення про їх неконституційність. За цим принципом закони, інші правові акти мають юридичну силу до визнання їх неконституційними окремим рішенням органу конституційного контролю.

Крім того, відповідно до ст. 91 Закону України «Про Конституційний Суд України» від 13 липня 2017 року № 2136-VIII, закони, інші акти або їх окремі положення, що визнані неконституційними, втрачають чинність з дня ухвалення Конституційним Судом рішення про їх неконституційність, якщо інше не встановлено самим рішенням, але не раніше дня його ухвалення.

Рішенням Конституційного Суду України від 27 лютого 2020 року №3-р/2020 у справі №1-247/2018(3393/18) визнано таким, що не відповідає Конституції України (є неконституційним), окреме положення пункту 26 розділу VI "Прикінцеві та перехідні положення" Бюджетного кодексу України у частині, яка передбачає, що норми і положення статей 12, 13, 14, 15 та 16 Закону України "Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту" (Відомості Верховної Ради України, 1993 р., №45, ст. 425) застосовуються у порядку та розмірах, встановлених Кабінетом Міністрів України, виходячи з наявних фінансових ресурсів державного і місцевого бюджетів та бюджетів фондів загальнообов`язкового державного соціального страхування.

Таким чином, з 28.02.2020 року, спірні правовідносини регулюються Законом України «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту».

Крім того, Міністерство юстиції України листом від 30.01.2009 року № Н-35267-18 роз`яснило, що юридична сила закону як основного джерела права, його місце в системі нормативно-правових актів закріплені в Конституції України. Однією з ознак, яка відрізняє закон від інших нормативно-правових актів, є прийняття його вищим представницьким органом державної влади. Вища юридична сила закону полягає також у тому, що всі підзаконні нормативно-правові акти приймаються на основі законів та за своїм змістом не повинні суперечити їм. Підпорядкованість таких актів законам закріплена у положеннях Конституції України.

Суд також звертає увагу, що Верховний суд в складі колегії Касаційного адміністративного суду 29.09.2021 року ухвалив рішення в зразковій справі №440/2722/20, в якому дійшов висновків, що "згідно із підпунктом 41 пункту 4 вказаного Положення Мінсоцполітики відповідно до покладених на нього завдань організовує виплату до 5 травня разової грошової допомоги ветеранам війни, особам, на яких поширюється дія Закону України "Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту".

Відповідно до абзаців 1 та 2 пункту 1 Постанови Кабінету Міністрів України від 19.02.2020 за №112 Міністерство соціальної політики виплати організовує шляхом перерахування коштів структурним підрозділам з питань соціального захисту населення обласних, Київської міської державних адміністрацій (далі - регіональні органи соціального захисту населення), які розподіляють їх між структурними підрозділами з питань соціального захисту населення районних, районних у м. Києві державних адміністрацій, виконавчих органів міських, районних у містах (у разі їх утворення) рад (далі - районні органи соціального захисту населення), центрами по нарахуванню та здійсненню соціальних виплат

Районні органи соціального захисту населення, центри по нарахуванню та здійсненню соціальних виплат перераховують кошти через відділення зв`язку або установи банків на особові рахунки громадян за місцем отримання пенсії (особам, які не є пенсіонерами, - за місцем їх проживання чи одержання грошового утримання).

Тобто, Міністерство соціальної політики перераховує кошти регіональним органам соціального захисту населення, які розподіляють їх між районними органами соціального захисту населення, центрами по нарахуванню та здійсненню соціальних виплат, які і здійснюють безпосередню виплату щорічної разової грошової допомоги учасникам бойових дій.

Отже, органами, уповноваженими здійснювати виплату разової щорічної грошової допомоги до 5 травня, є Управління соціального захисту населення за місцем проживання позивача та Центр по нарахуванню та здійсненню соціальних виплат у Полтавській області".

Таким чином Міністерство соціальної політики не має безпосереднього впливу на розподіл спірної допомоги між її отримувачами, вказане свідчить про необґрунтованість доводів відповідача щодо залучення Міністерства соціальної політики до участі в даній справі в якості співвідповідача.

Суд окремо звертає увагу відповідача, що ним багаторазово та систематично подаються до суду клопотання ідентичного змісту у справах даної категорії, не зважаючи на встановлену судом відсутність підстав для їх задоволення.

Згідно з ч. 2 ст. 167 КАС України якщо заява (клопотання, заперечення) є очевидно безпідставною та необґрунтованою, суд повертає таку заяву (клопотання, заперечення) заявнику без розгляду.

Суд зауважує, що згідно зі ст. 45 КАС України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами. Зловживання процесуальними правами не допускається.

З урахуванням конкретних обставин справи суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню адміністративного судочинства, зокрема, вчинення дій, які спрямовані на безпідставне затягування чи перешкоджання розгляду справи.

Якщо подання скарги, заяви, клопотання визнається зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання.

Суд зобов`язаний вживати заходів для запобігання зловживанню процесуальними правами. У випадку зловживання учасником судового процесу його процесуальними правами, суд застосовує до нього заходи, визначені цим Кодексом.

Зважаючи на викладене вище, суд дійшов висновку, що відповідачем подано завідомо безпідставне та очевидно необґрунтоване клопотання, яке спрямовано на безпідставне затягування розгляду справи, що є зловживанням процесуальними правами, а отже таке клопотання підлягає поверненню без розгляду.

Суд попереджає відповідача, що згідно з ч.ч. 1-3 ст. 149 КАС України у випадках зловживання процесуальними правами, вчинення дій або допущення бездіяльності з метою перешкоджання судочинству суд може постановити ухвалу про стягнення в дохід Державного бюджету України з відповідної особи штрафу у сумі від 0,3 до 3 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб. Суд може постановити ухвалу про стягнення в дохід Державного бюджету України з відповідної особи штрафу у сумі від 1 до 10 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб у випадках неодноразового зловживання процесуальними правами. У випадку невиконання процесуальних обов`язків, зловживання процесуальними правами представником учасника справи суд з урахуванням конкретних обставин справи може стягнути штраф як з учасника справи, так і з його представника.

Керуючись статтею 48, 162 КАС України, суд, -

УХВАЛИВ:

Клопотання відповідача про залучення співвідповідача - повернути без розгляду.

Ухвала набирає законної сили з моменту підписання.

Ухвала може бути оскаржена.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Якщо справу було розглянуто в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

У відповідності до пп. 15.5 п. 15 Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу. У разі порушення порядку подання апеляційної чи касаційної скарги відповідний суд повертає таку скаргу без розгляду.

Текст ухвали розміщений в Єдиному державному реєстрі судових рішень (веб-адреса сторінки: http://www.reyestr.court.gov.ua/).

Суддя О.М. Кониченко