Справа № 400/1429/21
Суддя: Шевчук О.А.
Дата ухвалення: 2021-09-06 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

06 вересня 2021 р.м.ОдесаСправа № 400/1429/21

Суддя-доповідач П`ятого апеляційного адміністративного суду Шевчук О.А., розглянувши можливість відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою Миколаївської митниці на рішення Миколаївського окружного адміністративного суду від 27.05.2021 р. по справі № 400/1429/21

позивач Товариство з обмеженою відповідальністю "ВДК Девелопмент"

відповідач Чорноморська митниця Держмитслужби

про визнання протиправними та скасування рішення про коригування митної вартості товарів та картки відмови в митному оформленні випуску чи митному пропуску товарів,

ВСТАНОВИВ:

Рішенням Миколаївського окружного адміністративного суду від 27.05.2021 р. позов задоволено.

На зазначене рішення суду Миколаївська митниця подала апеляційну скаргу, в які, крім іншого, просить звільнити митницю від сплати судового збору, посилаючись на ч.2 ст. 8 Закону України "Про судовий збір".

До апеляційної скарги апелянтом додано клопотання про заміну сторони по справі, в якому апелянт просить клопотання Миколаївської митниці про заміну сторони по справі - задовольнити; змінити апелянта(відповідача) у справі № 400/1429/21 Чорноморську митницю Держмитслужби (Код ) його правонаступником Державною митною службою в особі Миколаївської митниці як відокремленого структурного підрозділу (Код ), розташованого за адресою: 54017, м. Миколаїв, вул. Московська, 57 а. Зазначене клопотання обгрунтовано тим, що 19.10.2020 відповідно до наказу державної митної служби України № 460 утворено територіальні органи як відокремлені підрозділи Державної митної служби України. 29.10.2020 Наказом Державної митної служби № 460 Про затвердження положень про територіальні органи Держмитслужби затверджено відповідне положення про Миколаївську митницю (далі - Положення). Відповідно до Положення Миколаївська митниця є митним органом, який у зоні своєї діяльності безпосередньо здійснює митну справу, забезпечує виконання завдань покладених на митні органи, а також реалізацію делегованих повноважень Державної митної служби. Зоною діяльності Миколаївської митниці є територія Миколаївської області. Внаслідок вищевикладеного, відбулась реорганізація Чорноморської митниці Держмитслужби у ряд відокремлених структурних підрозділів Державної Митної Служби України, а саме Миколаївської митниці та Митниці в Херсонській області. Автономній республіці Крим і м. Севастополі. Станом на цей час до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб- підприємців та громадських формувань внесено відомості про державну реєстрацію Миколаївської митниці як відокремленого підрозділу Державної митної служби. На даний час. Чорноморська митниця Держмитслужби перебуває в стані припинення, правонаступником якої виступає Державна Митна Служба України, та Миколаївська митниця, як відокремлений структурний підрозділ Державної Митної Служби України здійснює митну справу в межах наданих повноважень.

Також до апеляційної скарги апелянтом додано клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження, в якому апелянт просить визнати причини пропуску апелянтом строку на апеляційне оскарження поважними; поновити апелянту строк на апеляційне оскарження.

Щодо клопотання про заміну сторони у справі на правонаступника, суд зазначає, що воно буде вирішено в разі відкриття апеляційного провадження у справі.

Що стосується клопотання про поновлення строку на подачу апеляційної скарги, суд зазначає наступне.

Відповідно до ч.1 ст.121 КАС України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Відповідно до ч.1, ч. 2 ст. 295 КАС України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення (ухвали) суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: 1) на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду; 2) на ухвалу суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Відповідно до ч. 3 ст. 298 КАС України апеляційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 295 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутись до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку.

Як вбачається з копії рішення, доданої до апеляційної скарги, оскільки апеляційну скаргу разом з додатквами було подано безпосередньо до П`ятого апеляційного адміністративного суду, рішення Миколаївського окружного адміністративного ухвалено у письмовому провадженні 27 травня 2021 р.

На зазначене рішення суду першої інстанції Чорноморською митницею Держмитслужби було подано апеляційну скаргу.

Ухвалою П`ятого апеляційного адміністративного суду від 02 липня 2021 року у задоволенні клопотання Чорноморської митниці Держмитслужби про звільнення від оплати судового збору було відмовлено, апеляційна скарга Чорноморської митниці Держмитслужби була залишена без руху. оскільки до скарги не додано документ про оплату судового збору та надано апелянту десятиденний строк з моменту отримання копії ухвали про залишення апеляційної скарги без руху для усунення недоліків поданої апеляційної скарги.

Ухвалою П`ятого апеляційного адміністративного суду від 20 липня 2021 року у задоволенні клопотання Чорноморської митниці Держмитслужби про відстрочення оплати судового збору за подання скарги було відмовленро, апеляційну скаргу у зв`язку з неусуненням недоліків повернуто скаржнику.

Повторно з апеляційною скаргою Миколаївська митниця звернулась 30.08,2021 р.

Документу про сплату судового до апеляційної скарги не додано.

До апеляційної скарги апелянтом додано клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження, в якому апелянт просить визнати причини пропуску апелянтом строку на апеляційне оскарження поважними; поновити апелянту строк на апеляційне оскарження. Зазначене клопотання обгрунтовано тим, що 24.06.2021 року Чорноморською митницею Держмитслужби було подано апеляційну скаргу на рішення Миколаївського окружного адміністративного суду від 27.05.2021 року. Ухвалою П`ятого апеляційного адміністративного суду від 02.07.2021 р., апеляційну скаргу було залишено без руху у зв`язку із не сплатою апелянтом судового збору. 19.07.2021 року на адресу суду надійшло клопотання апелянта про продовження строку на усунення недоліків, у зв`язку із відсутністю фінансування на сплату судового збору у відповідний період. Ухвалою П`ятого апеляційного адміністративного суду від 20.07.2021 р., у задоволенні відповідного клопотання апелянта судом було відмовлено, а апеляційну скаргу повернуто апелянту. Апелянт вказує, що первісна апеляційна скарга на рішення Миколаївського окружного адміністративного суду від 27.05.2021 року по справі № 400/1429/21 була подана 24.06.2021 року, в межах строків, передбачених ст.295 КАС України та у відповідності до вимог ст. 296 КАС України. Єдиним недоліком, що перешкоджав подальшому відкриттю апеляційного провадження, судом був визнаний факт не сплати апелянтом судового збору за подачу відповідної апеляційної скарги, тобто фактично, апеляційну скаргу було повернуто тільки з причин відсутності у митниці коштів на оплату судового збору. Відсутність коштів для сплати судового збору перешкоджало митниці реалізувати свої завдання та виконувати покладені обов`язки. Митницею вживалися необхідні заходи за для вирішення питання можливості надходжень асигнувань на оплату судового збору, через що до суду і подавалось клопотання про продовження строку на усунення недоліків по даній справі, однак в строки на подачу апеляційної скарги по справі це зробити не вдалось.Також апелянт просить врахувати і зміну юридичної особи з Чорноморської митниці Держмитслужби (яка на даний час перебуває на стадії припинення) на Миколаївську митницю, як відокремлений структурний підрозділ Державної митної служби України, що також вплинуло на можливість митниці отримати необхідні асигнування на оплату судового збору.

Суд вважає причини пропуску строку, зазначені апелянтом, не достатніми та не поважними підставами для поновлення пропущеного строку.

Пунктом першим статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантовано, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру.

Порушення пункту першого статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод констатував Європейський суд з прав людини у справі Устименко проти України.

Зокрема, Високий Суд вказав, що право на справедливий судовий розгляд, гарантоване пунктом 1 статті 6 Конвенції, повинно тлумачитися у світлі Преамбули Конвенції, відповідна частина якої проголошує верховенство права спільною спадщиною Високих Договірних Сторін. Одним з основоположних аспектів верховенства права є принцип правової визначеності, яка передбачає дотримання принципу res judicata, тобто принципу остаточності рішення, згідно з яким жодна зі сторін не має права домагатися перегляду остаточного і обов`язкового рішення лише з метою повторного слухання справи і постановлення нового рішення. Відхід від цього принципу можливий лише коли він зумовлений особливими і непереборними обставинами (див. рішення у справі Рябих проти Росії (Ryabykh v. Russia), заява № 52854/99, пп. 51 і 52, ECHR 2003-X) (п. 46 рішення).

Суд постановив, що якщо звичайний строк оскарження поновлюється зі спливом значного періоду часу, таке рішення може порушити принцип правової визначеності. Хоча саме національним судам, перш за все, належить виносити рішення про поновлення строку оскарження, їх свобода розсуду не є необмеженою. Суди повинні обґрунтовувати відповідне рішення. У кожному випадку національні суди повинні встановити, чи виправдовують причини поновлення строку оскарження втручання у принцип res judicata, особливо коли національне законодавство не обмежує дискреційні повноваження судів стосовно часу або підстав для поновлення строків (див. рішення у справі Пономарьов проти України (Ponomaryov v. Ukraine), заява № 3236/03, п. 41, від 3 квітня 2008 року) (п. 47 рішення).

Зі змісту пункту 52 рішення випливає, що якщо національний суд просто обмежився вказівкою на наявність у відповідача поважних причин для поновлення пропущеного строку оскарження, то, відтак, він (суд) не вказав чітких причин такого рішення.

При цьому судова колегія зазначає, що в ситуації з пропуском строків державними органами поважними причинами пропуску строку апріорі не може виступати необхідність дотримання внутрішньої процедури виділення та погодження коштів на сплату судового збору митним органом чи тимчасова відсутність таких коштів. Цє пов`язано з тим, що держава має дотримуватися принципу належного урядування та не може отримувати вигоду від порушення правил та обов`язків, встановлених нею ж.

Зокрема, на це ЄСПЛ звертав увагу у п. 74 рішення Лелас проти Хорватії: Держава, чиї органи влади не дотримувалися своїх власних внутрішніх правил та процедур, не повинна отримувати вигоду від своїх правопорушень та уникати виконання своїх обов`язків, 'іншими"словами, ризик будь-якої помилки, зробленої органами державної влади, повинна нести держава, а помилки не повинні виправлятися за рахунок зацікавленої особи, особливо якщо при цьому немає жодного іншого приватного інтересу.

Також, виходячи з принципу належного урядування, державні органи загалом зобов`язанні діяти вчасно та в належний спосіб в тому числі при оскарженні судових рішень у судовому порядку. Будь-які зволікання зі сплатою судового збору у строк, встановлений законодавцем для оскарження судового рішення, та звернення з клопотанням про поновлення строку на оскарження через несплату судового збору вже саме по собі є порушенням принципу "належного урядування" про-який говорить ЄСПЛ.

Держава (в даному випадку - в особі податкових органів) не повинна отримувати вигоду у вигляді поновлення судами строку на оскарження судових рішень через невчасну сплату судового збору податковим органом та будь-які проблеми, що виникають під час внутрішньої процедури узгодження його сплати. Як зазначав у своїх рішеннях ЄСПЛ, такі помилки, допущені органами державної влади, не повинні виправлятися за рахунок приватної особи, яка діяла добросовісно (в даному випадку - позивача, у зв`язку з порушенням принципу остаточності судового рішення, винесеного на його користь).

Як було зазначено вище, перший раз апеляційну скаргу було повернуто ухвалою П`ятого апеляційного адміністративного суду від 20 липня 2021 року, проте повторно з апеляційною скаргою апелянт звернувся 30.08.2021 р., тобто майже через півтора місяців після повернення апеляційної скарги та через три місяці ухвалення рішення суду першої інстанції.

Тому, допущене апелянтом зволікання на повторну подачу апеляційної скарги та не надання її у найкоротший строк призведе до порушення конвейційного принципу "остаточності рішення".

У зв`язку із вищевикладеним, подана апеляційна скарга не відповідає вимогам ст.296,298 Кодексу адміністративного судочинства України.

Зважаючи на зазначене, та керуючись вимогами норм Кодексу адміністративного судочинства, суд приходить до висновку про необхідність залишити подану Миколаївською митнецею скаргу без руху, для надання апелянтом інших поважних підстав, які унеможливили апелянту звернутись до суду вчасно.

Крум того. апелянтом повторно до апеляційної скарги не додано документу про сплату судового збору.

Як вбачається з копії рішення Миколаївського окружного адміністративного суду від 27 травня 2021 р., доданої до апеляційної скарги, Товариство з обмеженою відповідальністю "ВДК ДЕВЕЛОПМЕНТ" звернулись до суду з позовом, який містить вимогу майнового характеру та одну вимогу немайнового характеру.

Відповідно до ч. 3 ст. 6 Закону України "Про судовий збір" за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

Відповідно до ст. 4 ч. 2 Закону України "Про судовий збір" за подання до адміністративного суду адміністративного позову майнового характеру, який подано суб`єктом владних повноважень, юридичною особою ставка судового збору становить 1,5% ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 10 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до ст. 4 ч. 2 Закону України "Про судовий збір" за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру, який подано суб`єктом владних повноважень, юридичною особою або фізичною особою-підприємцем ставка судового збору становить 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до ст. 4 ч. 2 Закону України "Про судовий збір" за подання до адміністративного суду апеляційної скарги на рішення суду ставка судового збору становить 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги, але не більше 15 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

При оскарженні рішення про коригування митної вартості товарів ціною позову в розумінні Закону України "Про судовий збір" є різниця митних платежів, що підлягали сплаті з урахуванням митної вартості, розрахованої декларантом та митної вартості, розрахованої митним органом в оскаржуваному рішенні.

В позовній заяві позивач просить скасувати рішення про коригування митної вартості товару, а тому сума різниці митних платежів, що підлягали сплаті згідно з митною вартістю, розрахованою декларантом та митною вартістю, розрахованою митним органом в оскаржуваному рішенні, є ціною позову, з якої має бути обрахований належний до сплати судовий збір, в тому числі й за подання апеляційної скарги.

Оскільки апеляційну скаргу Миколаївсько митницею було подано безпосередньо до П`ятого апеляційного адміністративного суду, в якому відсутні матеріали справи, вирахувати розмір судового збору в частині майнових вимог наразі не є можливм.

Що стосується розміру судового збору в частині немайнових вимог, він складає3405 грн. (2270х150%).

Що стосується клопотання про звільнення від сплати судового збору, суд не приймає до уваги зазначене клопотання апелянта, оскільки звільнення від сплати судового збору є правом, а не обов`язком суду відповідно до ч.1 ст.133 КАС України (в редакції Закону № 2147-VІІІ від 3 жовтня 2017 року) та ч.1,2 ст.8 ЗУ Про судовий збір, апелянт є державним органом, в клопотані апелянтом не наведені підстави для звільнення від сплати судового збору.

Судовий збір (державне мито) за подачу апеляційної скарги до П`ятого апеляційного адміністративного суду повинно бути перераховано або внесено на рахунок:

банк Казначейство України (ЕАП), код банку 899998

код класифікації доходів бюджету 22030101 "Судовий збір (Державна судова адміністрація України, 050)"

відомча ознака "81" (Апеляційні адміністративні суди):

рахунок UA1015758,

отримувач - ГУК в Одеській області /Приморський р-н/22030101

код за ЄДРПОУ отримувача - 37607526

а тому апеляційна скарга, відповідно до вимог ч.1 ст.169 КАС України має бути залишена без руху, з наданням строку для усунення зазначених недоліків.

Відповідно до вимог ч. 2 ст. 298 КАС України, до апеляційної скарги, яка не оформлена відповідно до вимог, встановлених статтею 296 цього Кодексу, застосовуються правила ст. 169 цього Кодексу.

Згідно з п.4 ч.1 ст.299 КАС України суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження, якщо скаржником у строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження визнані судом неповажними.

Оскільки апеляційну скаргу разом з додатками було подано безпосередньо до П`ятого апеляційного адміністративного суду, суд вважає за необхідне витребувати справу №400/1429/21 за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "ВДК Девелопмент" до Чорноморська митниця Держмитслужби про визнання протиправними та скасування рішення про коригування митної вартості товарів та картки відмови в митному оформленні випуску чи митному пропуску товарів.

Враховуючи вищевикладене та керуючись ст.ст. 169, 296, 298, 299 КАС України, суддя -

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотання Миколаївської митниці про звільнення від сплати судового збору - відмовити.

Апеляційну скаргу Миколаївської митниці залишити без руху.

Надати апелянту десять днів з дня вручення ухвали про залишення апеляційної скарги без руху для усунення недоліків поданої апеляційної скарги.

Роз`яснити Миколаївській митниці , що у разі не усунення зазначених недоліків апеляційної скарги у відкритті апеляційного провадження буде відмовлено.

Витребувати у Миколаївського окружного адміністративного суду адміністративну справу №400/1429/21 за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "ВДК Девелопмент" до Чорноморська митниця Держмитслужби про визнання протиправними та скасування рішення про коригування митної вартості товарів та картки відмови в митному оформленні випуску чи митному пропуску товарів.

Ухвала у касаційному порядку не підлягає оскарженню.

Суддя-доповідач: Шевчук О.А.