Справа № 320/5949/21
Суддя: Шевченко А.В.
Дата ухвалення: 2021-09-06 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А
про залишення позову без розгляду
06 вересня 2021 року м. Київ № 320/5949/21
Київський окружний адміністративний суд у складі головуючої судді Шевченко А.В., розглянувши у порядку письмового провадження за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом Військової частини НОМЕР_1 до ОСОБА_1 про стягнення коштів,

в с т а н о в и в:
Військова частина НОМЕР_1 (далі позивач) звернулася до суду з позовом про стягнення з ОСОБА_1 (далі відповідач) 21 198, 23 грн.

Ухвалою суду від 01.06.2021 відкрито провадження в адміністративній справі за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні).

Під час розгляду справи по суті судом установлено, що позовну заяву подано з пропуском строку звернення до суду, у зв`язку з чим ухвалою суду від 03.08.2021 позов залишено без руху в порядку частини тринадцятої статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України та запропоновано подати заяву про поновлення строку звернення до адміністративного суду із наданням належних доказів в обґрунтування вказаної заяви або зазначенням інших підстав для поновлення строку.

Копія вищевказаної ухвали отримана, зокрема, позивачем 11.08.2021, про що свідчить рекомендоване повідомлення про вручення поштового відправлення (штриховий кодовий ідентифікатор 350).

Від позивача 28.08.2021 надійшла заява на усунення недоліків разом із клопотанням про поновлення строку звернення до суду.

Розглянувши вказане клопотання, судом не встановлено поважних причин пропуску строку звернення до суду.

Суд констатує, що відповідно до частини першої статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України, позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

У частині другій цієї статті зазначено, що для звернення до адміністративного суду суб`єкта владних повноважень встановлюється тримісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня виникнення підстав, що дають суб`єкту владних повноважень право на пред`явлення визначених законом вимог. Цим Кодексом та іншими законами можуть також встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду суб`єкта владних повноважень.

Отже встановлення процесуальних строків законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених Кодексом адміністративного судочинства України певних процесуальних дій.

Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків.

Отже, право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, у тому числі й встановленням строків для звернення до суду.

Рішенням Конституційного Суду України від 13.12.2011 № 17-рп/2011 визначено, що держава може встановленням відповідних процесуальних строків обмежувати строк звернення до суду, що не впливає на зміст та обсяг конституційного права на судовий захист і доступ до правосуддя.

Суд констатує, що триваюча пасивна поведінка позивача не свідчить про дотримання строку звернення до суду з урахуванням наявної у нього можливості знати про стан своїх прав, свобод та інтересів.

З матеріалів справи слідує, що відповідно до наказу командира військової частини НОМЕР_1 (по стройовій частині) від 08.12.2017 № 164 сержанта військової служби за контрактом ОСОБА_1 , старшого механіка водія 8 механізованої роти 3 механізованого батальйону, ВОС-121791А, звільнено з військової служби в запас за пунктом «ж» частини восьмої статті 26 Закону України «Про військовий обов`язок і військову службу» (які вислужили строк військової служби за контрактом, укладеним на умовах, передбачених абзацом 2 частини третьої статті 23 Закону). З 06.12.2017 виключено зі списків особового складу частини та всіх видів грошового забезпечення. Проведено відповідні розрахунки. Вирішено після завершення строку служби зарахувати відповідача до військового оперативного резерву першої черги на посаду старшого механіка-водія 8 механізованої роти 3 механізованого батальйону, ВОС-121791А.

З матеріалів справи встановлено, що згідно з наказом командира військової частини НОМЕР_1 від 06.12.2016 № 360 молодшого сержанта ОСОБА_1 прийнято на військову службу за контрактом на шість місяців.

Згідно з наказом командира військової частини НОМЕР_1 від 20.06.2017 № 1859 молодший сержант ОСОБА_1 завдав державі збитки у розмірі 21 198, 23 грн. Позивач стверджує, що вказані збитки відповідачем державі не відшкодовані.

Позивач, обґрунтовуючи підстави звернення до суду зазначив про передчасний вихід з ладу двигуна БМП-2, який стався внаслідок порушення правил експлуатації. Під час огляду БМП-2 № Е07ЖТ4041 (385) комісією в моторно-трансмісійному відділенні було виявлено масляні плями. Рівень масла в баку нижче норми. Рівень охолоджувальної рідини згідно норми. На місці кріплення паливного насосу високого тиску двигуна УТД-20 виявлено тріщину в блоці двигуна. На двигуні відсутня пробка зливу масла з двигуна. До експлуатації двигун не придатний. Вказані факти встановлені при проведення службового розслідування.

Так, 06.06.2017 командиром 8 механізованої роти 3 механізованого батальйону капітаном ОСОБА_2 на ім`я командира 3 механізованого батальйону було складено рапорт, згідно з яким під час переміщення БМП-2 № 385 8 механізованої роти 3 механізованого батальйону, на хибні позиції батальйону 02.06.2017 близько 11 год. 00 хв. внаслідок витоку мастила вийшов з ладу двигун. Просив по даному факту призначити службове розслідування.

15 червня 2017 року наказом № 1816 командира військової частини польова пошта НОМЕР_2 «Про призначення службового розслідування по факту пошкодження техніки та втрати рідини» було наказано майору ОСОБА_3 , начальнику штабу першому заступнику командира 3 механізованого батальйону в термін до 13.07.2017 провести службове розслідування по факту пошкодження техніки та втрати рідини, зокрема серед інших, БМП-2 № 385 (виходу з ладу двигуна). Підстава: рапорт підполковника ОСОБА_4 , командира 3 механізованого батальйону.

19 червня 2017 року було складено акт проведення службового розслідування по факту виходу з ладу БМП-2 стройовий номер 385, заводський номер Е07ЖТ4041, відповідно до якого передчасний вихід з ладу двигуна УТД-20 № Е06ИТЗ142 стався внаслідок порушення правил експлуатації БМП-2 № Е07ЖТ4041 (№ 385). Через порушення правил експлуатації було запропоновано притягнути механіка-водія солдата ОСОБА_5 до матеріальної відповідальності, а завдані державі збитки покласти на відповідача.

20 червня 2017 року командиром військової частини польова пошта НОМЕР_2 видано наказ № 1859 «Про результати службового розслідування за фактом виходу з ладу двигуна на БМП-2 стройовий номер 385, заводський номер Е07ЖТ4041».

Зі змісту вказаного наказу вбачається, що в ході службового розслідування встановлено, що БМП-2 № 385, заводський номер НОМЕР_3 знаходилась в складі підрозділу з метою виконання завдань за призначенням в зоні проведення антитерористичної операції на території Донецької області.

Згідно з наказом командиром військової частини польова пошта НОМЕР_2 від 01.02.2017 № 299 відповідач був закріплений за БМП-2 № 385, заводський номер НОМЕР_3 та допущений до експлуатації.

В ході проведення розслідування встановлено, що за усним наказом командира 3 механізованого батальйону ОСОБА_4 по фронту, який займає 3 механізований батальйон потрібно обладнати хибні позиції зі зведенням макетів озброєння та військової техніки.

Відповідно до наказу командира 3 механізованого батальйону заступник командира 3 механізованого батальйону старший лейтенант ОСОБА_6 на бойовій машині піхоти БМП-2 № 385 вирушив на позицію. Машина визначена з 8 механізованої роти 3 механізованого батальйону командиром роти капітаном ОСОБА_2 . Під час виконання наказу командира 3 механізованого батальйону 02.06.2017 машина вийшла з ладу.

Згідно з поясненнями відповідача, 02.06.2017 приблизно об 11 год. 00 хв. він отримав наказ від заступника командира батальйону старшого лейтенанта ОСОБА_6 підготувати БМП-2 № 385 (заводський номер Е07ЖТ4041) до виїзду. Провівши контрольний огляд масло двигуна становило 35 л., охолоджуюча рідина в нормі. Запустив двигун. Прогрівши машину температура мастила двигуна 50 градусів Цельсію, тиск системи змащення двигуна 6 кгс/см.кв., загрузивши макет танка виїхав до місця призначення. Прибувши на місце та вигрузивши макет почав накатувати хибну колію. Побачивши, що температура охолоджувальної рідини піднялася до 100 градусів Цельсію, а тиск мастила двигуна впав, механік-водій заглушив двигун. Перевірив ПММ та виявив, що мастило системи змащення двигуна відсутнє. Доливши мастила знову запустив двигун, звук двигуна змінився, з`явився сторонній стукіт. Після цього заглушив двигун та доповів старшому лейтенанту ОСОБА_6 .

Так, під час огляду комісією БМП-2 № 385 (заводський номер Е07ЖТ4041) в моторно-трансмісійному відділенні було виявлено масляні плями. Рівень масла в баку нижче норми. Рівень охолоджувальної рідини згідно норми. На місці кріплення паливного насосу високого тиску двигуна УТД-20 № Е06ИТЗ142 виявлено тріщину в боці двигуна. На двигуні відсутня пробка зливу масла з двигуна. На днищі машини відсутня броне пробка зливу масла з двигуна. За своїм технічним станом двигун УТД-20 № Е06ИТЗ142 до експлуатації не придатний, потребує переведення до V категорії. Це підтверджується актом визначення технічного стану БМП-2 № 385, заводський номер Е07ЖТ4041.

Розмір завданих державі збитків згідно з відомостями щодо визначення залишкової вартості військового майна, що є невід`ємною складовою акту розслідування по бронетанковій службі складає: двигун УТД-20 № Е06ИТЗ142 вартістю 21972, 23 грн. всього сума прямого збитку нанесеного державі внаслідок передчасного виведення з ладу двигуна УТД-20 № Е06ИТЗ142 складає 21 972, 23 грн.

В результаті викладеного, на думку позивача, дії відповідача були віднесені до протиправної поведінки, так як він недбало виконував службові обов`язки, що призвело до псування державного майна. Під час бесіди з відповідачем останній визнав свою провину та згідно з рапортом погодився добровільно відшкодувати нанесені державі збитки.

Відповідно до наказової частини наказу від 20.06.2017 № 1859, завдані державі збитки у розмірі 21 972, 23 коп., що сталися в результаті передчасного виведення з ладу двигуна УТД-20 № Е06ИТЗ142, покладено на відповідача.

З урахуванням викладеного, спірні правовідносини виникли у червні 2017 року, у той час як з цим позовом суб`єкт владних повноважень звернувся до суду засобами поштового зв`язку лише 08.05.2021, тобто поза межами як тримісячного (станом на день подання позову), так і шестимісячного (станом на день виникнення спірних правовідносин) строку звернення до суду.

На обґрунтування поважності причин пропуску строку звернення до суду позивач зазначив, що Військова частини НОМЕР_1 з моменту оголошення особливого період та прийняття Указу Президента України від 17.03.2014 № 303/2014 «Про часткову мобілізацію» безпосередньо бере участь в операції об`єднаних сил, забезпеченні її проведенні, а особовий склад військової частини постійно знаходиться на сході України, тому позов не було вчасно подано до суду. За вказаних обставин вважає причини пропуску строку звернення до суду поважними.

У позовній заяві позивач зазначає, що на момент виникнення спірних правовідносин було чинним Положення про матеріальну відповідальність військовослужбовців за шкоду, заподіяну державі, затверджене постановою Верховної Ради України від 23.06.1995 № 243/95-ВР (далі Положення № 243/95-ВР), відповідно до пункту 31 якого передбачалось, що в разі звільнення у запас або у відставку чи вибуття із військової частини винної особи (винних осіб) до прийняття рішення про стягнення з неї заподіяної шкоди командир (начальник) військової частини у порядку, встановленому чинним законодавством, подає цивільний позов до суду на суму заподіяної цією особою шкоди.

Пунктом 5 Положення № 243/95-ВР передбачалось, що час, протягом якого винного військовослужбовця і призваного на збори військовозобов`язаного може бути притягнено до матеріальної відповідальності, не може перевищувати строків позовної давності, встановлених чинним законодавством.

Предметом спору в цій справі є правомірність стягнення майнової шкоди, заподіяної військовослужбовцем військовій частині. На даній стадії провадження спірним є питання дотримання позивачем строку звернення до суду з цим позовом.

Суд констатує, що підстави звернення до суду виникли у позивача з моменту встановлення факту пошкодження майна, яке зафіксовано актом проведення службового розслідування від 19.06.2017, копія якого наявна в матеріалах справи.

Станом на червень 2017 року діяла попередня редакція Кодексу адміністративного судочинства України, абзац 2 частини другої статті 99 якої передбачав, що для звернення до адміністративного суду суб`єкта владних повноважень встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня виникнення підстав, що дають суб`єкту владних повноважень право на пред`явлення передбачених законом вимог. Для звернення до адміністративного суду суб`єкта владних повноважень щодо справ, зазначених у пункті 5 частини першої статті 183-2 цього Кодексу, встановлюється 15-денний строк, який обчислюється з дня виявлення суб`єктом владних повноважень підстав для звернення до адміністративного суду. Цим Кодексом та іншими законами можуть також встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду суб`єкта владних повноважень.

Таким чином, 20.06.2017 розпочав перебіг процесуального строку звернення до суду з позовом у цій справі, який мав становити шість місяців. Оскільки позивач звернувся до суду з позовом 08.05.2021, то він пропустив строк звернення до суду.

Отже, до спірних правовідносин підлягають застосуванню строки звернення до суду з позовом, передбачені Кодексу адміністративного судочинства України.

Аналогічний висновок зроблено Верховним Судом у постанові (пункт 33) від 06.12.2019 у справі № 825/1463/16, а також у постанові від 24.06.2021 у справі № 420/4099/20, які в силу вимог частини п`ятої статті 242 Кодексу адміністративного судочинства України, враховані судом у спірних правовідносинах.

Разом з тим, доказів того, що весь особовий склад, у тому числі юрисконсульти та/або командир (його заступник) Військової частини НОМЕР_1 фактично перебували на сході України та не мали змоги реалізувати право на звернення до суду з дотриманням установлених законом строків, або доручити ведення справи іншій уповноваженій особі, матеріали справи взагалі не містять, як і не містять доказів безпосередньої участь позивача в операції об`єднаних сил, забезпеченні її проведенні тощо.

З урахуванням викладеного, судом не встановлено підстав для визнання поважними причини пропуску строку звернення до суду.

Згідно з частиною третьою статті 123 Кодексу адміністративного судочинства України, якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Пунктом 8 частини першої статті 240 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду з підстав, визначених частинами третьою та четвертою статті 123 цього Кодексу.

Оскільки після відкриття провадження у справі, з урахуванням клопотання про поновлення строку звернення до суду, підстави пропуску цього строку не визнані поважними, суд доходить висновку про наявність підстав для залишення позову без розгляду.

Одночасно суд роз`яснює, що в силу вимог частини четвертої статті 240 Кодексу адміністративного судочинства України, особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення підстав, з яких позов було залишено без розгляду, має право звернутися до адміністративного суду в загальному порядку.

Керуючись статтями 123, 171, 240, 243, 248 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

у х в а л и в:
позов Військової частини НОМЕР_1 до ОСОБА_1 про стягнення коштів залишити без розгляду.

Копію ухвали надіслати (видати) учасникам справи (їх уповноваженим представникам).

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та може бути оскаржена до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня проголошення (підписання) ухвали.
Відповідно до підпункту 15.5 пункту 1 Розділу VII «Перехідні положення» Кодексу адміністративного судочинства України, до визначення Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів), можливості вчинення передбачених цим Кодексом дій з використанням підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи до або через Київський окружний адміністративний суд.

Суддя Шевченко А.В.