Справа № 640/19109/19
Суддя: Усенко Є.А.
Дата ухвалення: 2021-09-02 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

02 вересня 2021 року

м. Київ

справа № 640/19109/19

адміністративне провадження № К/9901/31091/21

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду:

судді-доповідача Усенко Є.А., суддів: Гончарової І.А., Блажівської Н.Є.,

перевіривши касаційну скаргу Головного управління ДПС у місті Києві (далі - ГУ ДПС) на ухвалу Шостого апеляційного адміністративного суду від 21.07.2021 у справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Євробудівництво» до Головного управління ДПС у місті Києві про визнання протиправними та скасування податкового повідомлення-рішення,

У С Т А Н О В И В:

Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 24.11.2020 позов задоволено.

Повний текст рішення отримано ГУ ДПС 27.01.2021.

18.05.2021 ГУ ДПС звернулось з апеляційної скаргою на зазначене рішення суду першої інстанції у цій справі.

Шостий апеляційний адміністративний суд ухвалою від 21.07.2021 відмовив у відкритті апеляційного провадження на підставі пункту 4 частини першої статті 299 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС).

На цю ухвалу ГУ ДПС 18.08.2021 подало до Верховного Суду касаційну скаргу.

Обґрунтовуючи касаційну скаргу, відповідач посилається на те, що суд апеляційної інстанції допустив порушення норм процесуального права і, як наслідок, дійшов помилкового висновку про наявність підстав для відмови у відкритті апеляційного провадження. При цьому відповідач зазначив, що Кодекс адміністративного судочинства України не передбачає строкових обмежень звернення до суду впродовж року після повернення апеляційної скарги.

Перевіряючи доводи касаційної скарги, колегія суддів виходить з такого.

Ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду від 09.06.2021 апеляційну скаргу ГУ ДПС залишено без руху, як таку, що була подана після закінчення строку, встановленого статтею 295 КАС, а підстави для поновлення зазначеного строку, вказані відповідачем у клопотанні, визнанні судом неповажними (відповідач обґрунтовував підставу поновлення строку на подання апеляційної скарги тим, що не сплинув річний термін на подачу апеляційної скарги). Вперше подана 25.02.2021 апеляційна скарга була повернута згідно з ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду від 29.04.2021 у зв`язку з тим, що скаржник не усунув недоліки апеляційної скарги та не надав документ про сплату судового збору за подання апеляційної скарги.

Цією ж ухвалою запропоновано відповідачу протягом десяти днів з дня вручення копії ухвали про залишення апеляційної скарги без руху звернутися до суду апеляційної інстанції із заявою про поновлення строку, в якій вказати інші підстави для його поновлення.

На виконання вимог ухвали про залишення апеляційної скарги без руху ГУ ДПС подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження, обґрунтовану правом на повторне звернення з апеляційною скаргою у разі її повернення судом, реалізоване ним без зайвих зволікань після сплати судового збору, а також тим, що не сплинув річний термін на подачу апеляційної скарги.

Висновок суду апеляційної інстанції щодо підстав для відмови у відкритті апеляційного провадження відповідає правильному застосуванню норми пункту 4 частини першої статті 299 КАС, оскільки зазначені ГУ ДПС підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження не можуть бути визнані поважними, так як стосуються адміністративно-організаційної діяльності суб`єкта владних повноважень. Будь-які обставини, які пов`язані з цією діяльністю, в тому числі, й ті, які негативно впливають на її ефективність, не можуть розцінюватися як такі, що надають підстави для застосування до суб`єкта владних повноважень режиму «послаблення» у відносинах, які прямо чи опосередковано стосуються особи без такого статусу. До таких обставин відносяться, зокрема обставини, що створюють труднощі у сплаті судового збору. Ці обставини не надають права суб`єкту владних повноважень у будь-який час після спливу встановленого законом строку на апеляційне оскарження реалізовувати право на апеляційне оскарження судового рішення.

Недотримання особою вимог процесуальних норм щодо форми та змісту апеляційної скарги, що стало підставою для її повернення, не є об`єктивною та непереборною обставиною, з якою стаття 121 КАС пов`язує можливість поновлення процесуального строку. Це правило ще в більшій мірі стосується суб`єкта владних повноважень, щодо якого презюмується, що в його розпорядженні є достатньо засобів, зокрема організаційного характеру, для виконання покладених на нього завдань.

Встановлення законом граничних строків для оскарження судових рішень, зокрема для апеляційного оскарження, обумовлено необхідністю забезпечити правову визначеність у правовідносинах. Поновлення пропущеного строку на оскарження судового рішення одному з учасників справи безпосередньо вливає на правове становище іншого учасника.

Право особи повторно звернутися з апеляційною скаргою після її повернення відповідно до положень частини восьмої статті 169, частини другої статті 298 КАС не є абсолютним, таке звернення повинно бути в порядку, встановленому законом.

У цьому випадку прийнятним є застосування висновку Європейського суду з прав людини у справі «Рисовський проти України» «... підкреслює особливу важливість принципу «належного урядування». Він передбачає, що у разі, коли йдеться про питання загального інтересу, зокрема, якщо справа впливає на такі основоположні права людини, як майнові права, державні органи повинні діяти вчасно та в належний і якомога послідовніший спосіб. Зокрема, на державні органи покладено обов`язок запровадити внутрішні процедури, які посилять прозорість і ясність їхніх дій, мінімізують ризик помилок … і сприятимуть юридичній визначеності у цивільних правовідносинах, які зачіпають майнові інтереси…».

Тобто, виходячи з принципу «належного урядування», державні органи загалом, і податкові органи зокрема, зобов`язати діяти вчасно та в належний спосіб, а держава не повинна отримувати вигоду у вигляді поновлення судами строку на оскарження судових рішень та виправляти допущені органами державної влади помилки за рахунок приватної особи, яка діяла добросовісно (у даному випадку - за рахунок платника податку у зв`язку з порушенням принципу остаточності судового рішення, прийнятого на користь такого платника податку).

У ситуації з пропуском строків державними органами поважними причинами пропуску строку апріорі не може виступати необхідність дотримання внутрішньої процедури виділення та погодження коштів на сплату судового збору податковим органом чи тимчасова відсутність таких коштів. Це пов`язано з тим, що держава має дотримуватись принципу «належного урядування» та не може отримувати вигоду від порушення правил та обов`язків, встановлених нею ж.

Посилання ГУ ДПС на ухвали Верховного Суду щодо застосування норми процесуального права у подібних правовідносинах також є безпідставним, оскільки питання про поважність причин пропуску процесуального строку оцінюється судом на власний розсуд в кожному конкретному випадку.

Згідно з пунктом 5 частини першої статті 333 КАС суд касаційної інстанції відмовляє у відкритті касаційного провадження у справі, якщо суд у порядку, передбаченому частинами другою, третьою цієї статті, дійшов висновку, що касаційна скарга є необґрунтованою.

Відповідно до частини другої статті 333 КАС у разі оскарження ухвали (крім ухвали, якою закінчено розгляд справи) суд може визнати касаційну скаргу необґрунтованою та відмовити у відкритті касаційного провадження, якщо правильне застосування норми права є очевидним і не викликає розумних сумнівів щодо її застосування чи тлумачення.

Керуючись пунктом 5 частини першої, частиною другою статті 333 Кодексу адміністративного судочинства України, Верховний Суд

У Х В А Л И В :

Відмовити у відкритті касаційного провадження за касаційною Головного управління ДПС у місті Києві на ухвалу Шостого апеляційного адміністративного суду від 21.07.2021.

Копію ухвали про відмову у відкритті касаційного провадження разом з касаційною скаргою та доданими до скарги матеріалами направити скаржнику, а копію касаційної скарги залишити в суді касаційної інстанції.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддями, є остаточною та не може бути оскаржена.

СуддіЄ.А. Усенко І.А. Гончарова Н.Є. Блажівська