Справа № 500/5147/21
Суддя: Мандзій Олексій Петрович
Дата ухвалення: 2021-09-02 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ТЕРНОПІЛЬСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

Справа № 500/5147/21

02 вересня 2021 рокум.Тернопіль
Суддя Тернопільського окружного адміністративного суду Мандзія О.П., розглянувши заяву про поновлення пропущеного строку звернення до суду в адміністративній справі за позовом приватного підприємства "ТЕТ-Трейд" до Головного управління ДПС у Тернопільській області, Державної податкової служби України про визнання протиправними та скасування рішень, зобов`язання вчинити дії,

ВСТАНОВИВ:

16 серпня 2021 року до Тернопільського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява приватного підприємства "ТЕТ-Трейд" до Головного управління ДПС у Тернопільській області, ДПС України, в якому просить:

визнати протиправним та скасувати рішення про реєстрацію/відмову в реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних від 02.12.2020 року №2192204/21140662 про відмову в реєстрації розрахунку коригування кількісних і вартісних показників №2 від 26.09.2020 року до податкової накладної від № 1 від 26.09.2020 року;

визнати протиправним та скасувати рішення про реєстрацію/відмову в реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних від 02.12.2020 року №2193205/21140662 про відмову в реєстрації розрахунку коригування кількісних і вартісних показників №3 від 28.09.2020 року до податкової накладної від № 1 від 28.09.2020 року;

зобов`язати ДПС України зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних, розрахунок коригування кількісних і вартісних показників №2 від 26.09.2020 року до податкової накладної від № 1 від 26.09.2020 року та розрахунок коригування кількісних і вартісних показників №3 від 28.09.2020 року до податкової накладної від № 1 від 28.09.2020 року датами подання на реєстрацію.

Ухвалою суду від 20.08.2021 року позовну заяву залишено без руху та встановлено строк, достатній для усунення її недоліків (із зазначенням способу їх усунення) до 10 (десяти) днів з моменту вручення даної ухвали.

Відповідно до ухвали про залишення позовної заяви без руху від 20.08.2021 року позивачу необхідно було усунути недоліки позовної заяви шляхом: подання заяви про поновлення строку звернення до суду з даним позовом, з обґрунтуванням та доказами поважності причин його пропуску.

На виконання вимог вказаної ухвали, на адресу суду 30.08.2021 року надійшла заява про усунення недоліків позовної заяви.

На переконання позивача, строк звернення до адміністративного суду порушено з поважних причин. В обґрунтування вказаної позиції зазначено, що рішенням засновника №18/11-1 від 02.11.2018 року директору підприємства Дячнині Л.І. надано відпустку по догляду за дитиною до досягнення нею трирічного віку з 02.11.2018 року по 31.08.2021 року. На час тривалості відпустки виконання обов`язків директора підприємства покладено на заступник директора підприємства Гриціва І.М., у якого відсутня юридична освіта та спеціальні знання необхідні для розуміння податкового законодавства України, як і у інших працівників. Крім того, в.о. директора приватного підприємства "ТЕТ-Трейд" перебував у постійних довготривалих відрядженнях, на самоізоляції та у відпустці. Унеможливлювали у встановлені законодавством строки подати позовну заяву і карантинні обмеження.

Суд зазначає, що поважними причинами визнаються лише ті обставини, які були чи об`єктивно є непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, що звернулась з адміністративним позовом, пов`язані з дійсно істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливили своєчасне звернення до суду.

Такі обставини мають бути підтверджені відповідними та належними доказами.

У справах "Стаббігс та інші проти Великобританії" та "Девеер проти Бельгії" Європейський суд дійшов висновку, що право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням строків на звернення до суду за захистом порушених прав.

Порівняльний аналіз термінів "дізнався" та "повинен був дізнатись", що містяться у ч.2 ст.122 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України), дає підстави для висновку про презумпцію можливості та обов`язку особи знати про стан своїх прав, а тому сама по собі необізнаність позивача з фактом порушення його прав не є підставою для автоматичного і безумовного поновлення строку звернення до суду.

При визначенні початку перебігу строку звернення до суду суд з`ясовує момент, коли особа фактично дізналася або мала реальну можливість дізнатися про наявність відповідного порушення (рішення, дії, бездіяльності), а не коли вона з`ясувала для себе, що певні рішення, дії чи бездіяльність стосовно неї є порушенням.

Практика Європейського суду з прав людини, яка відповідно до ст.17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" є джерелом права, також свідчить про те, що право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням строків для звернення до суду за захистом порушених прав (наприклад, справа "Стаббігс та інші проти Великобританії" рішення від 22.10.1996 року, "Девеер проти Бельгії" рішення від 27.02.1980 року).

Рішенням Конституційного Суду України № 17-рп/2011 від 13.12.2011 року визначено, що держава може встановленням відповідних процесуальних строків, обмежувати строк звернення до суду, що не впливає на зміст та обсяг конституційного права на судовий захист і доступ до правосуддя.

При цьому, за змістом зазначених норми законодавець виходить не тільки з безпосередньої обізнаності особи про факти порушення її прав, а й об`єктивної можливості цієї особи знати про ці факти.

Твердження позивача про відсутність юридичної освіти та знань необхідних для розуміння податкового законодавства України у працівників приватного підприємства "ТЕТ-Трейд", серед яких і в.о. директора Гриціва І.М., яким підписано позовну заяву, не спростовують висновків щодо пропуску строку звернення позивача до суду без поважних причин.

З приводу посилань на відсутність у в.о. директора Гриціва І.М. права вчиняти певні дії від імені підприємства, в тому числі права підготовки та поданні позовної заяви до суду, суд роз`яснює, що у відповідності до п.3 ч.4 ст.169 КАС України позовна заява повертається позивачеві, якщо позов подано особою, яка не має адміністративної процесуальної дієздатності, не підписано або підписано особою, яка не має права її підписувати, або особою, посадове становище якої не вказано.

Доводи позивача щодо пропуску строку звернення до суду у зв`язку з перебування в.о. директора Гриціва І.М.у відрядженнях (14 днів у березні, 12 днів у квітні, 13 днів у травні, 3 дні в червні), на самоізоляції та у відпустці з 07.06.2021 року по 20.06.2021 року, тобто після пропуску строку звернення, не можуть бути визнані поважними також.

Слід зазначити, Законом України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)" від 30.03.2020 року №540-ІХ, що набув чинності 02.04.2020 року, розділ VI "Прикінцеві положення" КАС України доповнено п.3 такого змісту: "Під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені статтями 47, 79, 80, 114, 122, 162, 163, 164, 165, 169, 177, 193, 261, 295, 304, 309, 329, 338, 342, 363 цього Кодексу, а також інші процесуальні строки щодо зміни предмета або підстави позову, збільшення або зменшення розміру позовних вимог, подання доказів, витребування доказів, забезпечення доказів, а також строки звернення до адміністративного суду, подання відзиву та відповіді на відзив, заперечення, пояснень третьої особи щодо позову або відзиву, залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви, пред`явлення зустрічного позову, розгляду адміністративної справи, апеляційного оскарження, розгляду апеляційної скарги, касаційного оскарження, розгляду касаційної скарги, подання заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами продовжуються на строк дії такого карантину. Строк, який встановлює суд у своєму рішенні, не може бути меншим, ніж строк дії карантину, пов`язаного із запобіганням поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19)".

Постановою Кабінету Міністрів України від 11.03.2020 року № 211 "Про запобігання поширенню на території України коронавірусу COVID-19" установлено з 12.03.2020 року на усій території України карантин.

Дія карантину з 12.03.2020 року на території України неодноразово безперервно продовжувалась.

Разом з цим, Законом України від 18.06.2020 року №731-IX "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо перебігу процесуальних строків під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19)" пункт 3 розділу VI "Прикінцеві положення" КАС України викладено в такій редакції: "Під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), суд за заявою учасників справи та осіб, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цим Кодексом), поновлює процесуальні строки, встановлені нормами цього Кодексу, якщо визнає причини їх пропуску поважними і такими, що зумовлені обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином. Суд може поновити відповідний строк як до, так і після його закінчення. Суд за заявою особи продовжує процесуальний строк, встановлений судом, якщо неможливість вчинення відповідної процесуальної дії у визначений строк зумовлена обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином".

Прикінцевими та перехідними положеннями Закону №731-IX передбачено, що цей Закон набирає чинності з дня, наступного за днем його опублікування. Процесуальні строки, які були продовжені відповідно до пункту 4 розділу X "Прикінцеві положення" Господарського процесуального кодексу України, пункту 3 розділу XII "Прикінцеві положення" Цивільного процесуального кодексу України, пункту 3 розділу VI "Прикінцеві положення" Кодексу адміністративного судочинства України в редакції Закону України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)" №540-IX від 30.03.2020 року, закінчуються через 20 днів після набрання чинності цим Законом. Протягом цього 20-денного строку учасники справи та особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цими кодексами), мають право на продовження процесуальних строків з підстав, встановлених цим Законом.

Вказаний закон набрав чинності 17.07.2020 року, отже, перебіг процесуальних строків, що були продовжені на час дії карантину, закінчився 06.08.2020 року.

З 07.08.2020 року зміст запровадженого Законом №731-IX правового регулювання питання поновлення та продовження процесуальних строків з огляду на дію на території України карантину свідчить про те, що введені з огляду на карантин обмежувальні заходи можуть бути підставою для поновлення процесуальних строків виключно у випадку, коли пропуск відповідного строку зумовлений обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином.

Відтак, у поданій до суду заяві належним чином не мотивовано, якою саме мірою впроваджені у зв`язку з карантином обмеження, об`єктивно унеможливили своєчасне звернення позивачем до суду з цим позовом, як і не надано доказів на підтвердження таких обставин.

При цьому суд зауважує, що впроваджені у зв`язку з карантином обмеження повною мірою не стосувались діяльності державних органів (у тому числі суду) та поштових організацій, служб кур`єрської доставки тощо. Водночас, платникам забезпечено можливість доступу до інформації через електронний кабінет у день прийняття такого рішення.

Тобто такі обмеження об`єктивно жодним чином не перешкоджали своєчасному зверненню позивача до суду з позовом про визнання протиправними та скасування рішення Головного управління ДПС у Тернопільській області рішення про реєстрацію/відмову в реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних від 02.12.2020 року №2192204/21140662 про відмову в реєстрації розрахунку коригування кількісних і вартісних показників №2 від 26.09.2020 року до податкової накладної від № 1 від 26.09.2020 року та рішення про реєстрацію/відмову в реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних від 02.12.2020 року №2193205/21140662 про відмову в реєстрації розрахунку коригування кількісних і вартісних показників №3 від 28.09.2020 року до податкової накладної від № 1 від 28.09.2020 року.

Відповідно до ч.1 ст.123 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України) у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

За наведених обставин, суд не вбачає підстави пропущення строку звернення з позовом до суду поважними та надає позивачу десятиденний строк з дня вручення даної ухвали для зазначення інших підстав для поновлення строку звернення до суду.

На підставі викладеного, керуючись ст.123, 169, 248 КАС України, суд

УХВАЛИВ:

Визнати неповажними підстави пропуску строку звернення до адміністративного суду.

Надати позивачу строк для зазначення інших підстав пропуску строку звернення до суду до 10 (десяти) днів з моменту вручення даної ухвали шляхом подання необхідних документів на адресу суду м.Тернопіль, вул.Кн.Острозького, 20.

У випадку невиконання вимог цієї ухвали, позовна заява буде вважатись неподаною та повернута позивачу.

Копію ухвали надіслати позивачу не пізніше наступного дня після її постановлення.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Оскарження ухвали окремо від рішення суду не допускається. Заперечення на ухвалу може бути включене до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Мандзій О.П.