Справа № 420/3074/19
Суддя: Глуханчук О.В.
Дата ухвалення: 2021-08-31 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 420/3074/19
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 серпня 2021 року м. Одеса

Одеський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Глуханчука О.В.,

секретар судового засідання Аріапур Н.А.

учасники справи:

представник позивача (ТОВ ХОЛОД-СЕРВІС) Піскун О.В. (адвокат, за ордером)

представник позивача (ГО Рибалки Дністра та Дністровського лиману) Піскун О.В. (адвокат, за ордером)

представник відповідача (Державного агентства меліорації та рибного господарства України) - Ільченко О.М.

представник відповідача (управління Державного агентства рибного господарства у Одеській області) - Ільченко О.М.

представник третьої особи (ПП РОЛИСФИШ) Розенбойм Ю.О. (адвокат, на підставі ордеру)

третя особа (Міністерство аграрної політики та продовольства України) представник не з`явився

присутні: від Одеської обласної прокуратури - прокурор Білгород-Дністровської окружної прокуратури Євглевський А.В. (на підставі службового посвідчення та довіреності Одеської обласної прокуратури)

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження справу за адміністративним позовом товариства з обмеженою відповідальністю ХОЛОД-СЕРВІС та громадської організації Рибалки Дністра та Дністровського лиману до Державного агентства меліорації та рибного господарства України, управління Державного агентства рибного господарства у Одеській області, треті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору, - приватне підприємство РОЛИСФИШ, Міністерство аграрної політики та продовольства України про визнання протиправними дій та скасування режиму рибогосподарської експлуатації водного об`єкта,

ВСТАНОВИВ:

У провадженні Одеського окружного адміністративного суду перебуває справа за адміністративним позовом товариства з обмеженою відповідальністю ХОЛОД-СЕРВІС, громадської організації Рибалки Дністра та Дністровського лиману до Державного агентства меліорації та рибного господарства України, управління Державного агентства рибного господарства у Одеській області, треті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору, - приватне підприємство РОЛИСФИШ, Міністерство аграрної політики та продовольства України, у якому позивачами заявлені наступні вимоги:

- визнати протиправними дії управління Державного агентства рибного господарства у Одеській області щодо погодження 18 жовтня 2018 року приватному підприємству РОЛИСФИШ режиму рибогосподарської експлуатації верхньої частини Дністровського лиману, розташованого в басейні річки Дністер Одеської області;

- визнати протиправними дії Державного агентства рибного господарства України щодо погодження 23 березня 2019 року приватному підприємству РОЛИСФИШ режиму рибогосподарської експлуатації верхньої частини Дністровського лиману, розташованого в басейні річки Дністер Одеської області;

- визнати протиправним та скасувати Режим рибогосподарської експлуатації верхньої частини Дністровського лиману, розташованого в басейні річки Дністер Одеської області, затвердженого 08 жовтня 2018 року управлінням Державного агентства рибного господарства у Одеській області та 28 березня 2019 року Державним агентством рибного господарства України, за результатами розгляду заяви приватного підприємства Ролисфиш.

Ухвалою суду від 24 травня 2019 року прийнято позовну заяву до розгляду, відкрито загальне позовне провадження у справі.

Ухвалою суду від 15 серпня 2019 року задоволено клопотання управління Державного агентства рибного господарства у Одеській області про об`єднання справ в одне провадження. Об`єднані в одне провадження адміністративні справи №420/3074/19 та №420/3620/19 під загальним номером №420/3074/19, головуючий суддя Глуханчук О.В.

У зв`язку з об`єднанням справ, розгляд адміністративної справи №420/3074/19 розпочатий спочатку зі стадії відкриття провадження у справі.

Ухвалою суду 23 вересня 2019 року закрито підготовче провадження в адміністративній справі. Призначено справу до судового розгляду по суті.

Ухвалою суду від 11 грудня 2019 року задоволено клопотання товариства з обмеженою відповідальністю ХОЛОД-СЕРВІС про призначення судової експертизи у справі № 420/3074/19. Призначено по справі № 420/3074/19 судову інженерно-екологічну експертизу, проведення якої доручено Львівському науково-дослідному інституту судових експертиз Міністерства юстиції України (79024, м. Львів, вул. Липинського, 54). Оплату за проведення експертизи покладено на товариство з обмеженою відповідальністю ХОЛОД-СЕРВІС. Провадження у справі № 420/3074/19 зупинено до одержання результатів експертизи.

16 липня 2020 року до суду через канцелярію від Львівського науково-дослідницького інституту судових експертиз надійшов лист від 06 липня 2020 року вих. № 724, яким повідомлено суд про те, що призначена ухвалою від 11 грудня 2019 року судова експертиза не виконана, оскільки станом на 06 липня 200 року не сплачений рахунок вартості проведення експертизи.

Матеріали справи № 420/3074/19 повернуті до суду.

Ухвалою суду від 31 серпня 2020 року поновлено провадження у справі №420/3074/19.

У судовому засіданні 31 серпня 2020 року судом залучено до матеріалів справи та розглянуто заяву представника громадської організації Рибалки Дністра та Дністровського лиману про відкладення розгляду справи до завершення досудового розслідування кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0000047 від 08.01.2020 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 366 КК України.

Також, у судовому засіданні 31 серпня 2020 року судом залучено до матеріалів справи та розглянуто адресований суду лист Білгород-Дністровського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Одеській області від 22 липня 2020 року, яким повідомлено, що слідчим відділом Білгород-Дністровського ВП ГУНП в Одеській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні, відомості про яке внесені до ЄРДР за № 0000047 від 08.01.2020 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 366 КК України, щодо можливого службового підроблення посадовими особами Управління Державного агентства рибного господарства у Одеській області (надалі - Управління), Державного агентства рибного господарства України, Державного підприємства Одеський центр Південного наукового - дослідного інституту морського рибного господарства та океанографії, Національного університету біоресурсів і природокористування України, під час розроблення/погодження та видачі НБО та створення СТРГ на Дністровському лимані, а саме ПП РОЛИСФИШ, Режиму рибогосподарської експлуатації верхньої частини Дністровського лиману розташованого в басейні річки Дністер.

Представник громадської організації Рибалки Дністра та Дністровського лиману з приводу вищевказаних обставин щодо стану досудового розслідування повідомив, що в рамках кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0000047 від 08.01.2020 року, призначено експертизу.

Ухвалою від 31 серпня 2020 року суд постановив: 1. Зупинити провадження в адміністративній справі за позовом товариства з обмеженою відповідальністю ХОЛОД-СЕРВІС, громадської організації Рибалки Дністра та Дністровського лиману до Державного агентства рибного господарства України, управління Державного агентства рибного господарства у Одеській області, треті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору, - приватне підприємство РОЛИСФИШ, Міністерство аграрної політики та продовольства України, про визнання протиправними дій та скасування режиму рибогосподарської експлуатації водного об`єкта. 2. Направити запит до Білгород-Дністровського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Одеській області щодо призначення експертизи в рамках кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0000047 від 08.01.2020 року. 3. Продовжити розгляд справ після отримання відповіді на запит від Білгород-Дністровського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Одеській області.

05 серпня 2021 року через канцелярію від слідчого управління Головного управління Національної поліції в Одеській області до суду надійшов лист від 26 липня 2021 року №4/1-9233, яким повідомляється, що у слідчому управлінні ГУНП в Одеській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000047 від 08.01.2020 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 366, ч. 2 ст. 364-1 КК України. 17.05.2021 Одеською обласною прокуратурою визначено підслідність у вказаному кримінальному провадженні за СУ ГУНП в Одеській області.

Додатком до вказаного листа додано лист Білгород-Дністровського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Одеській області без дати та реквізитів, адресований судді Одеського окружного адміністративного суду Глуханчуку О.В., у якому повідомляється, що в рамках кримінального провадження № 0000047 призначено п`ять окремих судових технічних експертиз.

Водночас, суд наголошує, що з часу зупинення провадження у справі ухвалою від 31 серпня 2020 року до часу надходження до суду 05 серпня 2021 року від слідчого управління Головного управління Національної поліції в Одеській області листа від 26 липня 2021 року №4/1-9233, до суду, на виконання ухвали (запит до Білгород-Дністровського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Одеській області щодо призначення експертизи в рамках кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0000047 від 08.01.2020 року), від Білгород-Дністровського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Одеській області не надходило жодних відомостей щодо призначення експертизи в рамках кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0000047 від 08.01.2020 року.

У судове засідання, призначене на 26 серпня 2021 року для вирішення питання щодо поновлення провадження та продовження судового розгляду справи №420/3074/19, з`явились представник позивачів - ТОВ «ХОЛОД-СЕРВІС» та ГО «Рибалки Дністра та Дністровського лиману» адвокат Піскун О.В.; представник відповідачів - Державного агентства меліорації та рибного господарства України та управління Державного агентства рибного господарства у Одеській області - Ільченко О.М.; представник третьої особи - ПП РОЛИСФИШ адвокат Розенбойм Ю.О.

З боку третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, - Міністерство аграрної політики та продовольства України, представник до суду не з`явився, про дату, час і місце судового розгляду повідомлений належним чином та своєчасно; причини неявки суду не повідомлені.

Також у судове засідання прибув представник Одеської обласної прокуратури у зв`язку з поданням заяви про вступ у справу.

Ухвалою суду від 26 серпня 2021 року, занесеною до протоколу судового засідання, поновлено провадження у справі №420/3074/19.

У судовому засіданні судом повідомлено, що згідно даних Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, відбулась зміна назви Державного агентства рибного господарства України () на Державне агентство меліорації та рибного господарства України ().

У судовому засіданні 26 серпня 2021 року представник позивачів заявив про відмову товариства з обмеженою відповідальністю ХОЛОД-СЕРВІС та громадської організації Рибалки Дністра та Дністровського лиману від адміністративного позову у цій справі (№420/3074/19), надавши письмову заяву про відмову від позову.

У заяві про відмову представник позивачів, посилаючись на те, що ст. 189 КАС України передбачено право позивача відмовитись від позову на будь-якій стадії провадження у справі, зазначив, що незаконність дій службових осіб відповідача буде встановлюватись в рамках проведення досудового розслідування, та просить постановити ухвалу про прийняття відмови від позову, якою закрити провадження у справі №420/3074/19.

Представник відповідачів у судовому засіданні не заперечував щодо задоволення заяви позивачів про відмову від позову.

Представник третьої особи (ПП РОЛИСФИШ) зазначив, що відмова від позову є правом позивача.

Під час вирішення у судовому засіданні 26 серпня 2021 року клопотань та заяв, які надійшли через канцелярію суду, судом залучено до матеріалів справи супровідний лист від 22 липня 2021 року № 15/3/1-844вих-21 з додатками, який надійшов до суду 27 липня 2021 року (вхід. №40518/21) від Одеської обласної прокуратури.

У вказаному листі повідомляється, що Одеська обласна прокуратура здійснює процесуальне керівництво у кримінальному провадженні № 0000047 від 08.01.2020 року, у зв`язку із чим, на виконання ухвали суду від 31 серпня 2020 року, надає до суду копії експертних висновків № № 286-Ф, 287-Ф, 288-Ф, 289-Ф, 290-Ф від 10.11.2020 року.

06 липня 2021 року до суду через канцелярію (вхід. №35573/21) надійшла заява Одеської обласної прокуратури про вступ у справу.

В обґрунтування заяви про вступ у справу Одеської обласної прокуратури зазначено про те, що необхідність вступу у розгляд вказаної справи зумовлена потребою в забезпеченні на загальнодержавному рівні законності у сфері рибного господарства, збереження та раціонального використання водних біоресурсів.

Статтею 5 Закону України «Про тваринний світ» передбачено, що право власності на об`єкти тваринного світу набувається та реалізується відповідно до Конституції України, цього Закону та інших законів України. Об`єкти тваринного світу, які перебувають у стані природної волі і знаходяться в межах території України, її континентального шельфу та виключної (морської) економічної зони, є об`єктами права власності Українського народу. Від імені Українського народу права власника об`єктів тваринного світу, які є природним ресурсом загальнодержавного значення, здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування в межах, визначених Конституцією України.

Відповідно до ч. 1 ст. 5 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» державній охороні і регулюванню використання на території України підлягають: навколишнє природне середовище як сукупність природних і природно-соціальних умов та процесів, природні ресурси, як залучені в господарський обіг, так і невикористовувані в економіці в даний період (земля, надра, води, атмосферне повітря, ліс та інша рослинність, тваринний світ), ландшафти та інші природні комплекси.

Відповідно до ч. 1 ст. 35 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» державний контроль у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів здійснюється центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику із здійснення державного нагляду (контролю) у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів.

Контроль за охороною навколишнього природного середовища та використання природних ресурсів покладено на Державну екологічну інспекцію України та її територіальні органи. З цією метою вони в межах своїх повноважень та у визначеному законодавством порядку проводять перевірки, з-поміж іншого, суб`єктів господарювання на предмет дотримання вимог природоохоронного законодавства.

Відповідно до п. 2 Розділу II Положення про Державну екологічну інспекцію Південно-Західного округу (Миколаївська та Одеська області), затвердженого наказом Державної екологічної інспекції України № 63 від 02.02.2021, інспекція здійснює державний нагляд (контроль) державний нагляд (контроль) за додержанням територіальними органами центральних органів виконавчої влади, місцевими органами виконавчої влади, органами місцевого самоврядування в частині здійснення делегованих їм повноважень органів виконавчої влади, підприємствами, установами та організаціями незалежно від форми власності і господарювання, громадянами України, іноземцями та особами без громадянства, а також юридичними особами - нерезидентами, вимог законодавства про охорону, використання та відтворення водних біоресурсів, зокрема щодо штучного розведення, вирощування риби, інших водних живих ресурсів та їх використання в спеціальних товарних рибних господарствах.

Згідно п. 6 Положення, інспекція звертається до суду із позовом щодо визнання протиправними дій чи бездіяльності фізичних і юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців, органів державної влади та місцевого самоврядування, їх посадових осіб, про визнання недійсними індивідуальних актів або їх окремих частин, правочинів, що порушують вимоги законодавства про охорону навколишнього природного середовища.

Таким чином, прокуратурою зазначається, що Державна екологічна інспекція України та її територіальні органи, зокрема Державна екологічна інспекція Південно-Західного округу, є повноважним органом щодо реалізації державної політики із здійснення державного нагляду (контролю) у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів.

Також у заяві про вступ у справу прокуратури зазначено, що з метою встановлення підстав для представництва інтересів держави в суді обласною прокуратурою скеровано до Державної екологічної інспекції Південно-Західного округу (Миколаївська та Одеська області) лист від 25.06.2021 № 15/3/1-75 5вих-21.

У відповідь Державною екологічною інспекцією Південно-Західного округу (Миколаївська та Одеська області) листом від 29.06.2021 № 3751/1.1 поінформовано, що Інспекція не зверталася з позовом про скасування Режиму, виданого ПП «Ролисфиш».

З цих підстав прокуратура посилається на те, що Державна екологічна інспекція Південно-Західного округу (Миколаївська та Одеська області) обізнана про необхідність захисту інтересів держави та мала відповідні повноваження для їх захисту, проте таких заходів не вжила, що відповідно до вимог ст. 131-1 Конституції України та ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» є підставою для звернення прокурора до суду з цією заявою про вступ у розгляд справи в інтересах держави в особі зазначеного уповноваженого органу влади, щоб інтереси держави не залишилися незахищеними.

Отже, Одеська обласна прокуратура заявляє про вступ у розгляд справи №420/3074/19 з метою представництва інтересів держави в особі Державної екологічної інспекції Південно-Західного округу (Миколаївська та Одеська області).

У судовому засіданні прокурор Білгород-Дністровської окружної прокуратури Євглевський А.В., який прибув до суду від Одеської обласної прокуратури (на підставі службового посвідчення та довіреності Одеської обласної прокуратури) підтримав заяву про вступ у справу та зазначив, що підтримує позовні вимоги товариства з обмеженою відповідальністю ХОЛОД-СЕРВІС та громадської організації Рибалки Дністра та Дністровського лиману до Державного агентства рибного господарства України, управління Державного агентства рибного господарства у Одеській області по справі №420/3074/19.

Також прокурор заперечував щодо заяви представника позивачів щодо відмови від позову.

Представник відповідачів у судовому засіданні залишив вирішення заяви Одеської обласної прокуратури про вступ у справу на розсуд суду.

Представник третьої особи (ПП РОЛИСФИШ) заперечував щодо вступу у справу Одеської обласної прокуратури.

Заслухавши прокурора та учасників справи, розглянувши заяву Одеської обласної прокуратури про вступ у справу, суд дійшов наступного.

Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно зі статтею 131-1 Конституції України прокуратура здійснює: 1) підтримання публічного обвинувачення в суді; 2) організацію і процесуальне керівництво досудовим розслідуванням, вирішення відповідно до закону інших питань під час кримінального провадження, нагляд за негласними та іншими слідчими і розшуковими діями органів правопорядку; 3) представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.

Частиною третьою статті 5 КАС України установлено, що до суду можуть звертатися в інтересах інших осіб органи та особи, яким законом надано таке право.

За змістом частин третьої - п`ятої статті 53 КАС України у визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, вступає за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами.

Прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. Невиконання цих вимог має наслідком застосування положень, визначених статтею 169 цього Кодексу.

У разі відкриття провадження за позовною заявою, поданою прокурором в інтересах держави в особі органу, уповноваженого здійснювати функції держави у спірних правовідносинах, зазначений орган набуває статусу позивача. У разі відсутності такого органу або відсутності у нього повноважень щодо звернення до суду прокурор зазначає про це в позовній заяві і в такому разі прокурор набуває статусу позивача.

Стаття 23 Закону України «Про прокуратуру» від 14.10.2014 року № 1697-VII регламентує питання представництва інтересів громадянина або держави в суді.

Так, відповідно до ч. 1 ст. 23 Закону України «Про прокуратуру», представництво прокурором інтересів громадянина або держави в суді полягає у здійсненні процесуальних та інших дій, спрямованих на захист інтересів громадянина або держави, у випадках та порядку, встановлених законом.

Згідно положень ч. 3 ст. 23 Закону України «Про прокуратуру», прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу.

Наявність таких обставин обґрунтовується прокурором у порядку, передбаченому частиною четвертою цієї статті, крім випадку, визначеного абзацом четвертим цієї частини.

Окремими абзацами частини четвертої статті 23 Закону України «Про прокуратуру» установлено, що наявність підстав для представництва має бути обґрунтована прокурором у суді.

Прокурор здійснює представництво інтересів громадянина або держави в суді виключно після підтвердження судом підстав для представництва.

Із наведених нормативних положень можливо зробити висновок, що прокурор як посадова особа державного правоохоронного органу з метою реалізації встановлених для цього органу конституційних функцій має право звертатися до адміністративного суду із позовною заявою про захист прав, свобод та інтересів громадянина чи держави (стаття 55 Конституції України), але не на загальних підставах, а тільки тоді, коли для цього були виняткові умови, і на підставі визначеного законом порядку такого звернення.

Конституція України та ординарні закони не визначають перелік випадків, за яких прокурор здійснює представництво в суді, однак встановлюють критерії, орієнтири й умови, коли таке представництво є можливим. Наприклад, таке право виникає там і тоді, коли прокурор діє в інтересах громадянина, які за певних очевидних і об`єктивних причин не здатні захистити свої порушені або оспорювані права чи реалізувати процесуальні повноваження. Здійснювати захист інтересів держави в адміністративному суді прокурор може винятково за умови, коли захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу.

Існування інтересу і необхідність його захисту має базуватися на справедливих підставах, які мають бути об`єктивно обґрунтовані (доведені) і переслідувати законну мету. Право на здійснення представництва інтересів держави у суді не є статичним, тобто не має обмежуватися тільки означенням того, у чиїх інтересах діє прокурор, а спонукає і зобов`язує обґрунтовувати існування права на таке представництво або, інакше кажучи, пояснити (показати, аргументувати), чому в інтересах держави звертається саме прокурор, а не органи державної влади, місцевого самоврядування, їхні посадові чи службові особи, які мають компетенцію на звернення до суду, але не роблять цього, або ж звертається в інтересах громадян, які за віком, станом здоров`я чи соціально-правовим статусом самі не спроможні захистити свої права. Таке обґрунтування повинно основуватися на підставах, за якими можна виявити (простежити) інтерес того, на захист якого відбувається звернення до суду, і водночас ситуацію в динаміці, коли суб`єкт правовідносин, в інтересах якого діє прокурор, неспроможний сам реалізувати своє право на судовий захист.

Для представництва у суді інтересів держави прокурор за законом має визначити й описати не просто передумови спору, який потребує судового вирішення, а виокремити ті ознаки, за якими його можна віднести до виняткового випадку, повинен обґрунтувати, що відбулося порушення або існує загроза порушень економічних, політичних та інших державних інтересів внаслідок протиправних дій (бездіяльності) фізичних або юридичних осіб, що вчиняються у відносинах між ними або з державою.

Однією з умов виникнення у прокурора права на звернення до суду в інтересах держави передбачає наявність органу, який може здійснювати захист інтересів держави самостійно, а другий - відсутність такого органу. Однак підстави представництва інтересів держави прокуратурою у цих двох випадках істотно відрізняються.

У першому випадку прокурор набуває право на представництво, якщо відповідний суб`єкт владних повноважень не здійснює захисту або здійснює його неналежно.

У другому випадку законодавчо обумовлено, що має бути відсутнім орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження.

Відповідна правова позиція викладена Великою Палатою Верховного Суду у постанові від 13 лютого 2019 року в справі №826/13768/16.

Надаючи оцінку доводам прокуратури щодо наявності підстав для вступу у справу з метою представництва інтересів держави в особі Державної екологічної інспекції Південно-Західного округу (Миколаївська та Одеська області), суд зазначає про наступне.

Правові, економічні та соціальні основи організації охорони навколишнього природного середовища визначає Закон України «Про охорону навколишнього природного середовища» від 25.06.1991 № 1264-XII.

Відповідно до ч. 1 ст. 5 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» державній охороні і регулюванню використання на території України підлягають: навколишнє природне середовище як сукупність природних і природно-соціальних умов та процесів, природні ресурси, як залучені в господарський обіг, так і невикористовувані в економіці в даний період (земля, надра, води, атмосферне повітря, ліс та інша рослинність, тваринний світ), ландшафти та інші природні комплекси.

Відповідно до ст. 34 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», завдання контролю у галузі охорони навколишнього природного середовища полягають у забезпеченні додержання вимог законодавства про охорону навколишнього природного середовища всіма державними органами, підприємствами, установами та організаціями, незалежно від форм власності і підпорядкування, а також громадянами.

Згідно ст. 35 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», державний контроль у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів здійснюється центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику із здійснення державного нагляду (контролю) у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів. Виконавчі органи сільських, селищних, міських рад здійснюють державний контроль у сфері охорони навколишнього природного середовища.

Державному контролю підлягають використання і охорона земель, надр, поверхневих і підземних вод, атмосферного повітря, лісів та іншої рослинності, тваринного світу, морського середовища та природних ресурсів територіальних вод, континентального шельфу та виключної (морської) економічної зони України, природних територій та об`єктів, що підлягають особливій охороні, стан навколишнього природного середовища, а також дотримання заходів біологічної і генетичної безпеки щодо біологічних об`єктів навколишнього природного середовища при створенні, дослідженні та практичному використанні генетично модифікованих організмів у відкритій системі.

Постановою Кабінету Міністрів України від 19 квітня 2017 р. № 275 затверджене Положення про Державну екологічну інспекцію України, пунктом 1 якого визначено, що Державна екологічна інспекція України (Держекоінспекція) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра захисту довкілля та природних ресурсів і який реалізує державну політику із здійснення державного нагляду (контролю) у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів.

Згідно з пп. 1 п. 3 вказаного Положення, основними завданнями Держекоінспекції є реалізація державної політики із здійснення державного нагляду (контролю) у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів.

Згідно з п. 7 Положення про Державну екологічну інспекцію України, Держекоінспекція здійснює свої повноваження безпосередньо і через утворені в установленому порядку територіальні органи.

Відповідно до п. 2 Розділу II Положення про Державну екологічну інспекцію Південно-Західного округу (Миколаївська та Одеська області), затвердженого наказом Державної екологічної інспекції України № 63 від 02.02.2021, інспекція здійснює державний нагляд (контроль) державний нагляд (контроль) за додержанням територіальними органами центральних органів виконавчої влади, місцевими органами виконавчої влади, органами місцевого самоврядування в частині здійснення делегованих їм повноважень органів виконавчої влади, підприємствами, установами та організаціями незалежно від форми власності і господарювання, громадянами України, іноземцями та особами без громадянства, а також юридичними особами нерезидентами, вимог законодавства про охорону, використання та відтворення водних біоресурсів, зокрема щодо штучного розведення, вирощування риби, інших водних живих ресурсів та їх використання в спеціальних товарних рибних господарствах.

Згідно п. 6 Положення, інспекція звертається до суду із позовом щодо визнання протиправними дій чи бездіяльності фізичних і юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців, органів державної влади та місцевого самоврядування, їх посадових осіб, про визнання недійсними індивідуальних актів або їх окремих частин, правочинів, що порушують вимоги законодавства про охорону навколишнього природного середовища.

Таким чином, Державна екологічна інспекція України та її територіальні органи, зокрема Державна екологічна інспекція Південно-Західного округу, є повноважним органом щодо реалізації державної політики із здійснення державного нагляду (контролю) у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів.

Водночас, судом не встановлено підстав для участі у справі органу, що реалізує державну політику із здійснення державного нагляду (контролю) у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів, зокрема в особі Державної екологічної інспекції Південно-Західного округу.

Предметом спору у справі є правомірність Режиму рибогосподарської експлуатації верхньої частини Дністровського лиману, розташованого в басейні річки Дністер Одеської області, затвердженого 08 жовтня 2018 року управлінням Державного агентства рибного господарства у Одеській області та 28 березня 2019 року Державним агентством рибного господарства України, за результатами розгляду заяви приватного підприємства Ролисфиш, зокрема й правомірність погодження управлінням Державного агентства рибного господарства в Одеській області та затвердження Державним агентством рибного господарства України приватному підприємству РОЛИСФИШ режиму рибогосподарської експлуатації верхньої частини Дністровського лиману, розташованого в басейні річки Дністер Одеської області, на користь приватного підприємства РОЛИСФИШ.

При цьому, у заяві про вступ у справу прокуратурою не наведено доводів щодо обов`язкової участі Державної екологічної інспекції України або її територіальних органів у процедурі погодження режиму рибогосподарської експлуатації водного об`єкту, тощо.

У своїх доводах прокуратура посилається лише на статус Державної екологічної інспекції України, як центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику із здійснення державного нагляду (контролю) у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів, в особі її територіального підрозділу - Державної екологічної інспекції Південно-Західного округу (Миколаївська та Одеська області).

При цьому, у відповідь на звернення Одеської обласної прокуратури щодо звернення до суду про вступ у справу №420/3074/19, Державна екологічна інспекція Південно-Західного округу (Миколаївська та Одеська області) повідомила, що не зверталася з позовом про скасування Режиму, виданого ПП «Ролисфиш», а також про те, що відомості про погодження Державним агентством рибного господарства України Режиму рибогосподарської експлуатації верхньої частини Дністровського лиману, розташованого в басейні річки Дністер Одеської області, який 18 жовтня 2018 року погоджено Управлінням державного агентства рибного господарства у Одеській області, користувачем якого визначено ПП «Ролисфиш», на її адресу не надходили.

З огляду на вищевикладене, суд дійшов висновку про відсутність підстав для вступу Одеської обласної прокуратури у розгляд справи № 420/3074/19 з метою представництва інтересів держави в особі Державної екологічної інспекції Південно-Західного округу (Миколаївська та Одеська області).

По-перше, Державна екологічна інспекція Південно-Західного округу (Миколаївська та Одеська області) наділена повноваження щодо самостійного звернення до суду в межах реалізації повноважень щодо реалізації державної політики із здійснення державного нагляду (контролю) у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів. По-друге, з огляду на відсутність матеріальних підстав для вступу у справу цього органу. Прокурор не довів фактів невиконання чи неналежного виконання Державною екологічною інспекцією Південно-Західного округу (Миколаївська та Одеська області) своїх функцій у межах спірних правовідносин.

Представництво інтересів держави прокурором в суді не повинно мати на меті підміну суб`єкта виконання владних управлінських функцій, а - спонукати до виконання у разі неналежного виконання таких функцій суб`єктом владних повноважень, якого представлятиме прокурор в суді.

Отже, захищати інтереси держави повинні насамперед відповідні суб`єкти владних повноважень у належний спосіб, а не прокурор. Щоб інтереси держави не залишилися незахищеними, прокурор виконує субсидіарну роль, замінює в судовому провадженні відповідного суб`єкта владних повноважень, який всупереч вимогам закону, не здійснює захисту або робить це неналежно, або такий орган взагалі відсутній.

З огляду на наведене, з урахуванням завдань та функцій прокуратури у правовій державі та необхідності дотримання справедливого балансу у питанні рівноправності сторін судового провадження, підстави та порядок звернення прокурора до адміністративного суду в порядку його представництва інтересів держави в судах не може тлумачитися розширено та окремо від реалізації права на звернення до суду самого суб`єкта владних повноважень.

Таку правову позицію неодноразово висловлював Верховний Суд, зокрема у постановах від 30 липня 2019 року в справі №0440/6927/18, від 24 вересня 2019 року в справі №320/903/19, від 04 жовтня 2019 року в справі №804/4728/18, від 09 жовтня 2019 року в справі №0440/4892/18, від 18 жовтня 2019 року в справі №320/1724/19, від 27 квітня 2020 року в справі №826/10807/16, від 20 травня 2020 року в справі №1440/1671/18 та від 08 жовтня 2020 року в справі №580/41/20.

За таких обставин, суд вважає необхідним відмовити у задоволенні заяви Одеської обласної прокуратури про вступ у розгляд адміністративної справи №420/3074/19 з метою представництва інтересів держави в особі Державної екологічної інспекції Південно-Західного округу.

Щодо заяви представника позивачів про відмову від позову, суд зазначає наступне.

Відповідно до ч.ч. 1-2 ст. 44 КАС України, учасники справи мають рівні процесуальні права та обов`язки. Учасники справи зобов`язані добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Згідно з ч. 5 ст. 47 КАС України, крім прав та обов`язків, визначених у статті 44 цього Кодексу, позивач має право на будь-якій стадії судового процесу відмовитися від позову.

Відповідно до ч. 1, ч. 2 ст. 189 КАС України, позивач може відмовитися від позову, а відповідач - визнати позов на будь-якій стадії провадження у справі, зазначивши про це в заяві по суті справи або в окремій письмовій заяві. До ухвалення судового рішення у зв`язку з відмовою позивача від позову або визнанням позову відповідачем суд роз`яснює сторонам наслідки відповідних процесуальних дій, перевіряє, чи не обмежений представник відповідної сторони у повноваженнях на їх вчинення.

Суд не приймає відмови від позову, визнання позову і продовжує розгляд адміністративної справи, якщо ці дії позивача або відповідача суперечать закону чи порушують чиї-небудь права, свободи або інтереси (ч. 5 ст. 189 КАС України).

Судом встановлено, що заяву про відмову від позову подано та підписано адвокатом Піскун Олександром Володимировичем (свідоцтво про право на заняття адвокатською діяльністю Серія ОД №002909 від 16 листопада 2016 року, видане Радою адвокатів Одеської області).

У відповідності з приписами ч. 1 ст. 55 КАС України, сторона, третя особа в адміністративній справі, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь у судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника, крім випадку, встановленого частиною дев`ятою статті 266 цього Кодексу.

Згідно з ч. 1 ст. 57 КАС України, представником у суді може бути адвокат або законний представник.

Відповідно до ч. 4 ст. 59 КАС України, повноваження адвоката як представника підтверджуються довіреністю або ордером, виданим відповідно до Закону України "Про адвокатуру і адвокатську діяльність".

У відповідно з ч. 1, ч. 2 ст. 60 КАС України, представник, який має повноваження на ведення справи в суді, здійснює від імені особи, яку він представляє, її процесуальні права та обов`язки. Обмеження повноважень представника на вчинення певної процесуальної дії мають бути застережені у виданій йому довіреності або ордері.

На підтвердження повноважень діяти від імені товариства з обмеженою відповідальністю ХОЛОД-СЕРВІС та громадської організації Рибалки Дністра та Дністровського лиману у матеріалах справи наявні ордер на надання правничої допомоги серії ВН №539587 від 31 серпня 2020 року щодо представництва адвокатом Піскун О.В. громадської організації Рибалки Дністра та Дністровського лиману, а також ордер на надання правничої допомоги серії ВН №667741 від 25 серпня 2021 року щодо представництва адвокатом Піскун О.В. товариства з обмеженою відповідальністю ХОЛОД-СЕРВІС.

Ордери видані з відміткою про те, що Договором про надання правової допомоги права адвоката не обмежуються.

Отже, заяву про відмову від позову та закриття провадження у справі підписано повноважним представником.

Відповідно до ч. 1 ст. 5 КАС України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси.

Згідно приписів ч.ч. 1-2 ст. 9 КАС України, розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Суд розглядає адміністративні справи не інакше як за позовною заявою, поданою відповідно до цього Кодексу, в межах позовних вимог.

Відповідно до ч. 3 ст. 9 КАС України, кожна особа, яка звернулася за судовим захистом, розпоряджається своїми вимогами на свій розсуд, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Скориставшись своїми правами, позивачі через уповноваженого представника звернулись до суду із заявою про відмову від позову.

Суд вважає, що така відмова позивачів не суперечить закону та не порушує чиїх-небудь прав, свобод або інтересів, відтак приймається судом.

Відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 238 КАС України, суд закриває провадження у справі, якщо позивач відмовився від позову і відмову прийнято судом.

Згідно із приписами ч. 2 ст. 239 КАС України, у разі закриття провадження у справі повторне звернення до суду зі спору між тими самими сторонами, про той самий предмет і з тих самих підстав не допускається.

Враховуючи вищевикладене, суд дійшов висновку про наявність підстав для задоволення заяви товариства з обмеженою відповідальністю ХОЛОД-СЕРВІС та громадської організації Рибалки Дністра та Дністровського лиману, поданої повноваженим представником, про відмову від позову та закриття провадження у справі у цій частині.

Керуючись ст.ст. 2, 5, 9, 44, 47, 53, 189, 205, 238, 239, 248, 256, 293 КАС України,

УХВАЛИВ:

У задоволенні заяви Одеської обласної прокуратури про вступ у розгляд адміністративної справи №420/3074/19 з метою представництва інтересів держави в особі Державної екологічної інспекції Південно-Західного округу відмовити.

Заяву представника товариства з обмеженою відповідальністю ХОЛОД-СЕРВІС та громадської організації Рибалки Дністра та Дністровського лиману про відмову від позову - прийняти та задовольнити.

Закрити провадження у справі №420/3470/19 за адміністративним позовом товариства з обмеженою відповідальністю ХОЛОД-СЕРВІС, громадської організації Рибалки Дністра та Дністровського лиману до Державного агентства меліорації та рибного господарства України, управління Державного агентства рибного господарства у Одеській області, треті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору, - приватне підприємство РОЛИСФИШ, Міністерство аграрної політики та продовольства України про визнання протиправними дій та скасування режиму рибогосподарської експлуатації водного об`єкта.

Роз`яснити позивачам, що у разі закриття провадження у справі, повторне звернення до суду зі спору між тими самими сторонами, про той самий предмет і з тих самих підстав не допускається.

Ухвала набирає законної сили після її проголошення.

Ухвала може бути оскаржена до П`ятого апеляційного адміністративного суду шляхом подання апеляційної скарги до Одеського окружного адміністративного суду протягом 15 днів з дня складення ухвали. Копія апеляційної скарги одночасно надсилається особою, яка її подає, до суду апеляційної інстанції.

Повний текст ухвали складений та підписаний судом 31 серпня 2021 року.

Суддя О.В. Глуханчук

.