Справа № 640/2366/20
Суддя: Єгорова Наталія Миколаївна
Дата ухвалення: 2021-09-01 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 640/2366/20 Суддя (судді) першої інстанції: Добрянська Я.І.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01 вересня 2021 року м. Київ

Колегія суддів Шостого апеляційного адміністративного суду у складі:

головуючого судді - Єгорової Н.М.,

суддів - Федотова І.В., Чаку Є.В.,

при секретарі - Бринюк Г.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Київського енергетичного фахового коледжу на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 23 лютого 2021 року у справі за адміністративним позовом Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві до Державного вищого навчального закладу "Київський енергетичний коледж" про застосування заходів реагування,-

ВСТАНОВИЛА:

У січні 2020 року Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві звернулось до суду з позовом до Державного вищого навчального закладу «Київський енергетичний коледж», в якому просить суд:

- застосувати заходи реагування у вигляді повного зупинення експлуатації приміщень гуртожитку Державного вищого навчального закладу «Київський енергетичний коледж», (місцезнаходження юридичної особи: вул. Івана Сергієнка, буд. 7 в м. Київ, 02105), який розташований за адресою: м. Київ, вул. Усенка 4/9 в Дніпровському районі м. Києва, шляхом знеструмлення та накладення печаток на головний електрощит гуртожитку Державного вищого навчального закладу «Київський енергетичний коледж»;

- обов`язок щодо забезпечення виконання судового рішення покласти на Головне управління ДСНС у м. Києві;

- контроль за виконанням судового рішення щодо усунення відповідачем порушень вимог пожежної та техногенної безпеки та погодження термінів усунення порушень за письмовим зверненням суб`єкта господарювання, в тому числі право відтермінування зупинення експлуатації приміщень, покласти на Головне управління ДСНС України в м.Києві.

Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 23 лютого 2021 року позов задоволено повністю. При цьому суд першої інстанції виходив з того, що застосування заходів реагування у сфері державного нагляду (контролю) є необхідним оперативним та превентивним способом впливу на порушника з метою усунення існування загрози життю та здоров`ю людей. Підкреслив, що характер суспільної небезпечності встановленого під час перевірки відповідача порушення, а також наявність безпосередньої та реальної загрози життю та/або здоров`ю людей є обґрунтованими та беззаперечними.

Не погоджуючись із вказаним рішенням суду першої інстанції, відповідач подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати його та прийняти нове, яким відмовити у задоволенні позовних вимог у повному обсязі. Свої доводи обгрунтовує тим, що відповідачем здійснено заходи з виправлення зазначених в акті перевірки порушень. Наголошує, що незначна кількість неусунених порушень не є критичною та не становить загрози життю і здоров`ю людей.

У відзиві на апеляційну скаргу ГУ ДСНС у м. Києві просить залишити її без задоволення, а рішення суду першої інстанції - без змін. Свої доводи обгрунтовує тим, що в ході проведення позапланової перевірки Державного вищого навчального закладу "Київський енергетичний коледж" було встановлено порушення відповідачем вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної і пожежної безпеки, які створюють загрозу життю та здоров`ю людей, що є підставою для застосування заходів реагування у сфері господарської діяльності.

Відповідно до ч. 1 ст. 308 КАС України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційну скаргу необхідно залишити без задоволення, а рішення суду першої інстанції - без змін, виходячи з наступного.

Вирішуючи вказаний спір, суд першої інстанції встановив, що відповідно до положень Кодексу цивільного захисту України, Закону України від 05 квітня 2007 року № 877-V «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», наказу МВС України від 17 січня 2019 року № 22 «Про затвердження уніфікованої форми акта, складеного за результатами проведення планового (позапланового) заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, та інших форм розпорядчих документів», зареєстрованого у Міністерстві юстиції 21 січня 2019 року за №73/33044, доручення Прем`єр-міністра України від 11 грудня 2019 року № 44205/1/1-19, протокольного рішення засідання Кабінету Міністрів України від 06 грудня 2019 року (витяг з протоколу № 23) та доручення ДСНС України від 11 грудня 2019 року № 02-17767/261, Головним управлінням Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві було видано наказ від 13 грудня 2019 року № 1075 «Про проведення позапланових перевірок».

Згідно з наказом від 13 грудня 2019 року № 1075 державному інспекторам у сфері пожежної, техногенної безпеки та цивільного захисту доручено провести позапланову перевірку Державного вищого навчального закладу «Київського енергетичного коледжу» щодо додержання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки.

На підставі наказу від 13 грудня 2019 року № 1075 видано посвідчення від 13 грудня 2019 року № 7750 на проведення позапланової перевірки «Київського енергетичного коледжу», а саме гуртожитку, розташованого за адресою: вул. Усенка, 4/9, м. Київ.

Копію посвідчення на проведення перевірки від 13 грудня 2019 року № 7750 вручено директору Державного вищого навчального закладу «Київський енергетичний коледж» - Левченко М.І.

За результами проведеної перевірки складено акт від 27 грудня 2019 року № 984 щодо дотримання гуртожитком «Київського енергетичного коледжу» вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, в якому зазначені виявлені порушення, зокрема, 23 порушення:

1. З`єднання, відгалуження та окінцювання жил електричних проводів і кабелів будівлі не виконано за допомогою опресування, зварювання, паяння або затискачів (в порушення п. 1.6 Розділу 4 «Правил пожежної безпеки в Україні», далі - «ППБУ»).

2. Не проведено ревізію існуючих пристроїв захисту від блискавок із складанням відповідних актів (порушення розділу IV п. 1.21 ППБУ).

3. Двері до пожежонебезпечних приміщень (електрощитових, підсобні для зберігання матеріальних цінностей) не виконані протипожежними, з межею вогнестійкості ЕІ -30 хвилин (в порушення п. 2.3 розділу ІІІ, п. 1.24 розділу IV ППБУ).

4. Приміщення, не обладнані системою пожежної сигналізації (порушення п. 1.2 розділу VППБУ).

5. Приміщення не обладнані системою оповіщення про пожежу та управління евакуацією людей (порушення п. 1.2 розділу V ППБУ).

6. Приміщення, які розташовані у підвальному поверсі не обладнані системою димовидалення, або вікнами з приямками розміром 0,9*1,2 м. (в порушення п. 9.1.8 розділу VI ППБУ).

7. Комунікаційні отвори в протипожежних перешкодах (міжповерхове перекриття та інших комунікаційних отворах) не зашпаровані наглухо негорючим матеріалом, який забезпечує межу вогнестійкості та димогазонепроникнення (порушення п. 2.4 розділу ІІІ, п.22 розділу ІІ ППБУ).

8. Допускається фіксування самозакривних дверей сходових клітин у відкритому положенні (порушення п. 2.37 розділу ІІІ, п. 22 розділу ІІ ППБУ).

9. Двері з приміщень, що відчиняються у загальний коридор на поверсі зменшують загальну ширину евакуаційного проходу (порушення п. 2.37 розділу ІІІ ППБУ, п. 7.3.7 ДБН В.1.1-7-2016).

10. Двері запасних евакуаційних виходів закриті на замки, що важко відкриваються (порушення п. 2.37 розділу ІІІ ППБУ).

11. Не всі евакуаційні виходи з приміщень позначені світловими покажчиками «ВИХІД» білого кольору на зеленому фоні та підключені до резервного живлення (порушення п. 2.32 розділу ІІІ ППБУ).

12. В приміщеннях допускається експлуатація тимчасових дільниць електромережі (порушення п. 1.8 глави 1 розділу IV ППБУ).

13. Під сходовими маршами загальних сходових клітин влаштовані приміщення (порушення п. 2.37 розділу ІІІ ППБУ).

14. Не всі двері сходових клітин та коридорів забезпечені пристроями для самозачинення (порушення п. 2.37 розділу ІІІ ППБУ).

15. Грати на вікнах, де перебувають люди не в повному обсязі виконані розпашними або легкороз`ємними (порушення п. 2.16 розділу ІІІ ППБУ).

16. Допускається встановлення турнікету на шляхах евакуації (вестибюль першого поверху) (порушення п. 2.37 розділу ІІ ППБУ).

17. Не проводиться перевірка на працездатність шляхом пуску води з реєстрацією результатів перевірки пожежних кран-комплектів у спеціальному журналі обліку технічного обслуговування, не рідше одного разу на шість місяців перевірка (порушення п. 2.2 (10) розділу V ППБУ).

18. Пожежні кран-комплекти, які розміщені у вбудованих або навісних шафках, які не мають отворів для провітрювання і не пристосовані для опломбування та візуального огляду їх без розкривання (порушення п.п. 6 п. 2.2 глави 2 розділу V ППБУ).

19. Коридори довжиною більше 60 метрів не розділені перегородками 2-го типу, та не обладнані спеціальною системою димовидалення (в порушення п. 2.23 розділу ІІІ, п. 22 розділу ІІ ППБУ, п. 8.3.3 ДБН В.2.2-9-2009, п. 7.3.5 ДБН В.1.1-7-2016 «Пожежна безпека об`єктів будівництва»).

20. В загальному коридорі на п`ятому поверсі встановлено перегородку, яка закриває світловий від торцевого вікна (порушення п. 22 розділу ІІ, п. 2.23 розділу ІІІ ППБУ, п. 8.3.5 ДБН В.2.2-9-2009).

21. Приміщення не забезпечені нормативною кількістю первинних засобів пожежогасіння (вогнегасники) (порушення п. 3.6 глави 3 розділу V ППБУ).

22. Не проведено розрахунки потреби та не забезпечено працюючий персонал засобами індивідуального захисту (порушення п. 3, 6, 9, 10, п. 4.3 Постанови Кабінету Міністрів України №1200).

23. Не складено та не погоджено номенклатуру та обсяги накопичення матеріального резерву для запобігання і ліквідації наслідків надзвичайних ситуацій та проведення невідкладних відновлювальних робіт (п. 4.2.3, 4.2.4, п. 4 Постанови Кабінету Міністрів України №775).

Примірник акту від 27 грудня 2019 року № 984 отримав директор Левченко М.І., про що зроблено відповідну відмітку в акті перевірки.

На підставі акту від 27 грудня 2019 року № 984 видано припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки від 27 грудня 2019 року № 595, який отримав директор Левченко М.І., про що зроблено відповідну відмітку в приписі.

Листом від 03 лютого 2020 року № 5/31 Державний вищий навчальний заклад «Київський енергетичний коледж» повідомив Дніпровське РУ ГУ ДСНС у м. Києві про усунення частини виявлених та порушень та попросив про продовження строків виконання.

Позивач, не отримавши доказів усунення усіх зазначених в акті порушень та вважаючи порушення такими, що створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей, які перебувають, а також особам, які будуть здійснювати гасіння виниклої пожежі звернувся до суду.

На підставі встановлених вище обставин, враховуючи, що відповідач не усунув всіх порушень, які виявлені в ході проведення перевірки, і те порушення, яке на теперішній час продовжує існувати, створює загрозу життю та здоров`ю людей, суд першої інстанції прийшов до висновку про наявність правових підстав для задоволення позовних вимог.

З такими висновками суду першої інстанції колегія суддів погоджується з огляду на наступне.

Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до ч. 4 ст. 4 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" (далі - Закон) виключно законами встановлюються вичерпний перелік підстав для зупинення господарської діяльності.

Згідно ч. 7 ст. 7 Закону на підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду. У разі необхідності вжиття інших заходів реагування орган державного нагляду (контролю) протягом п`яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу.

При цьому колегією суддів враховується, що аналіз наведених вище норм дає підстави для висновку, що за постановою адміністративного суду, ухваленою за результатами розгляду позову органу державного нагляду (контролю) щодо застосування заходів реагування, допускається виключно повне або часткове зупинення виробництва (виготовлення) або реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг.

Як вірно встановив суд першої інстанції, ГУ ДСНС у м. Києві просить суд застосувати заходи реагування, які пов`язані з повним або частковим зупиненням експлуатації приміщення.

Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 64 Кодексу цивільного захисту України центральний орган виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, уповноважений організовувати та здійснювати державний нагляд (контроль) щодо виконання вимог законів та інших нормативно-правових актів з питань техногенної та пожежної безпеки, цивільного захисту і діяльності аварійно-рятувальних служб.

Центральний орган виконавчої влади, який здійснює нагляд (контроль) у сфері техногенної та пожежної безпеки, реалізує повноваження безпосередньо і через свої територіальні органи в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві та Севастополі, районах, районах у містах, містах обласного, республіканського (Автономної Республіки Крим) значення.

Приписи ч. 1 ст. 65 КЦЗ України визначають, що центральний орган виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, здійснює державний нагляд (контроль) з питань, які визначені частиною першою статті 64 цього Кодексу щодо: центральних органів виконавчої влади, Ради міністрів Автономної Республіки Крим, місцевих державних адміністрацій, інших державних органів та органів місцевого самоврядування; суб`єктів господарювання; аварійно-рятувальних служб.

Центральний орган виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, здійснює державний нагляд (контроль) шляхом проведення планових та позапланових перевірок відповідно до закону (стаття 66 КЦЗ України).

Згідно ч. 1 ст. 67 Кодексу цивільного захисту до повноважень центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, належить, зокрема, здійснення державного нагляду (контролю) у сфері техногенної та пожежної безпеки, цивільного захисту щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства органами та суб`єктами господарювання, аварійно-рятувальними службами, зазначеними у статті 65 цього Кодексу; складення актів перевірок, приписів про усунення порушень вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки у разі виявлення таких порушень; звернення до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, експлуатації будівель, об`єктів, споруд, цехів, дільниць, а також машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, зупинення проведення робіт, у тому числі будівельно-монтажних, випуску і реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту, надання послуг, якщо ці порушення створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей.

Положеннями ч. ч. 1, 2 ст. 68 КЦЗ України закріплено, що посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, у разі порушення вимог законодавства з питань техногенної та пожежної безпеки, у тому числі невиконання їх законних вимог, зобов`язані застосовувати санкції, визначені законом.

У разі встановлення порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створює загрозу життю та здоров`ю людей, посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки, звертаються до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, споруд, окремих приміщень, випуску та реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту у порядку, встановленому законом.

Таким чином, наведені норми закону дають право позивачу звертатися до суду з позовом про повне або часткове зупинення до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, експлуатації будівель, об`єктів, споруд, цехів, дільниць, а також машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, зупинення проведення робіт, у тому числі будівельно-монтажних, випуску і реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту, надання послуг, якщо ці порушення створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей.

Відповідно до ч. 1 ст. 70 Кодексу цивільного захисту України підставою для звернення центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів є, зокрема, недотримання вимог пожежної безпеки, визначених цим Кодексом, іншими нормативно-правовими актами, стандартами, нормами і правилами; нездійснення заходів щодо захисту персоналу від шкідливого впливу ймовірних надзвичайних ситуацій; неготовність до використання за призначенням аварійно-рятувальної техніки, засобів цивільного захисту, а також обладнання, призначеного для забезпечення безпеки суб`єктів господарювання.

При цьому частиною 2 статті 70 КЦЗ України закріплено, що повне або часткове зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, виконання робіт, надання послуг здійснюється виключно за рішенням адміністративного суду.

Наведеними вище нормами ст. ст. 68, 70 Кодексу цивільного захисту України прямо передбачено, що повне або часткове зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, виконання робіт, надання послуг здійснюється виключно за рішенням адміністративного суду.

Надаючи оцінку наявності підстав для застосування вказаних позивачем заходів реагування колегія суддів звертає увагу на те, що 20 серпня 2021 року за результатами проведення позапланової перевірки відповідача щодо додержання вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки, було складено акт № 780, який свідчить про усунення Державним вищим навчальним закладом "Київський енергетичний коледж" частини порушень, про які було вказано у акті від 26 грудня 2019 року № 299.

Разом з тим, під час проведення позапланового заходу державного нагляду контролюючим органом було встановлено факт не усунення відповідачем 2 порушень законодавства:

- приміщення не обладнані системою пожежної сигналізації з (порушення п. 1.2 розділу VППБУ);

- приміщення не обладнані системою оповіщення про пожежу та управлінням людей згідно ДБН В.2.5-56:2014 (порушення п. 1.2 розділу VППБУ).

При цьому суд апеляційної інстанції вважає за необхідне наголосити, що відсутність системи пожежної сигналізації не дає змоги оперативно загасити або обмежити розповсюдження полум`я на ранній стадії виникнення пожежі, сприяє беззахисності людини перед небезпечними факторами пожежі та призводить до безперешкодного розповсюдження пожежі по будівельним конструкціям, їх руйнації, створюючи загрозу життю та здоров`ю людей. Відсутність системи оповіщення про пожежу та управління евакуюванням людей не дає змоги вчасно сповістити людей, які перебувають у будівлі про пожежу та небезпечні її фактори (полум`я, продукти горіння). Невідповідність конструктивних елементів протипожежним вимогам, відсутність їх вогнезахисної обробки створює перешкоди під час евакуації людей та гасіння пожежі, а також сприяє інтенсивному розповсюдженню полум`я, оскільки вони не мають нормативно встановлених меж вогнестійкості та меж поширення вогню по ним.

Вимушеною евакуацією називають рух, який людина змушена здійснити аби покинути приміщення чи будівлю через виниклу небезпеку (пожежа, аварія тощо). Одним з етапів евакуації людей є рух людей з найбільш віддалених точок будівлі (приміщення) до евакуаційного виходу з нього. Вимушена евакуація призводить до збільшення щільності масових потоків та встановлення визначеного ритму руху по шляхах евакуації. Шляхами евакуації служать холи, проходи, коридори, площадки, сходи, які ведуть до евакуаційного виходу та забезпечують безпечний і досить швидкий рух людей. Встановлена піл час перевірки відповідача невідповідність конструктивних елементів протипожежним вимогам створює перешкоди під час евакуації людей.

Таким чином, відповідачем не усунуто усі встановлені контролюючим органом порушення норм техногенної та пожежної безпеки, що створюють загрозу життю та здоров`я людей в повному обсязі.

Судовою колегією враховується, що згідно правової позиції Верховного Суду, викладеної у постанові від 26 червня 2019 року у справі № 2240/2768/18, поняття "загроза життю та здоров`ю людини" є оціночним поняттям, яке лежить у сфері захисту населення, території, майна функція контролю (нагляду) за чим, зокрема, покладена на посадових осіб центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, які мають право звертатися до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування з підстав, передбачених ст. 70 КЦЗ України.

Суд апеляційної інстанції вважає за необхідне звернути увагу, що застосований захід реагування має тимчасовий характер, період дії якого залежить безпосередньо від факту усунення Державним вищим навчальним закладом "Київський енергетичний коледж" виявлених порушень. Застосований до відповідача захід реагування має також спонукаючий характер, направлений на забезпечення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки в закладі освіти.

Такий захід реагування як повне або часткове зупинення роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, споруд, окремих приміщень, випуску та реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту - не є санкцією за порушення вимог законодавства з питань техногенної та пожежної безпеки, а є превентивним заходом, який спрямований на недопущення існування невиправданого ризику виникнення надзвичайних ситуацій та, відповідно, ризику завдання шкоди життю і здоров`ю населення.

Наведений правовий висновок відображено у постанові Верховного Суду від 28 лютого 2019 року у справі № 810/2400/18.

Доводи апелянта про те, що чинне законодавство не передбачає одночасного застосування заходів впливу як винесення припису про усунення порушень та звернення контролюючого органу до суду із позовом про зупинення надання послуг, колегією суддів оцінюються критично з огляду на наступне.

Так, законодавцем не обмежено можливості органу державного нагляду (контролю) на звернення до суду із позовом щодо застосування заходів реагування фактом винесення припису та встановленими ним строками для усунення порушень вимог закону.

Винесення припису та звернення до суду із позовом щодо застосування заходів реагування є двома окремими повноваженнями органу державного нагляду (контролю), можливість здійснення яких не пов`язана будь-якими послідовністю їхнього застосування, завершенням строків на усунення виявлених порушень тощо.

Позивач не був позбавлений можливості на звернення до суду із розглядуваним позовом. При цьому, ключовими моментом в такому зверненні до суду є обґрунтованість необхідності та доцільності застосування певних заходів реагування.

Крім іншого, суд апеляційної інстанції вважає за необхідне зазначити, що згідно п. 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.

Таким чином, судова колегія приходить до висновку, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального та процесуального права, а викладені в апеляційній скарзі доводи позицію суду першої інстанції не спростовують.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін.

Приписи ст. 316 КАС України визначають, що суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись ст. ст. 139, 242-244, 250, 308, 310, 315, 317, 321, 322, 325 КАС України, колегія суддів, -

ПОСТАНОВИЛА:

Апеляційну скаргу Київського енергетичного фахового коледжу - залишити без задоволення, а рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 23 лютого 2021 року - без змін.

Постанова суду набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена протягом тридцяти днів, з урахуванням положень ст. 329 КАС України, шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Головуючий суддя Н.М. Єгорова

Судді І.В. Федотов

Є.В. Чаку