Справа № 560/9182/21
Суддя: Гнап Д.Д.
Дата ухвалення: 2021-09-03 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 560/9182/21
УХВАЛА

03 вересня 2021 рокум. Хмельницький

Хмельницький окружний адміністративний суд в особі головуючої-судді Гнап Д.Д., розглянувши адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Хмельницькій області про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулася у суд з позовом до Головного управління ДПС у Хмельницькій області, в якому просить визнати протиправними та скасувати податкові повідомлення-рішення:

- № від 10.06.2021 року про сплату 511253 (п`ятсот одинадцять тисяч двісті п`ятдесят три) грн 06 (шість) коп податку на доходи фізичних осіб та штрафних (фінансових) санкцій 25734 (двадцять п`ять тисяч сімсот тридцять чотири) грн 02 (дві) коп;

- № про сплату 42604 (сорок дві тисячі шістсот чотири) грн 42 (сорок дві) коп військового збору та штрафних (фінансових) санкцій 2144 (дві тисячі сто сорок чотири) грн 50 (п`ятдесят) коп;

- № 00//2426 про сплату 1020 (одна тисяча двадцять) грн адміністративного штрафу;

- № 00//2425 про сплату 340 (триста сорок) грн адміністративного штрафу.

Ухвалою Хмельницького окружного адміністративного суду від 10.08.2021 відкрито провадження в цій справі та вирішено її розглянути за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін.

Ухвалою Хмельницького окружного адміністративного суду від 27.08.2021 надано позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви щодо оскарження податкових повідомлень-рішень № 00//2426 від 19.03.2021, № 00//2425 від 19.03.2021.

На виконання ухвали від 27.08.2021 до суду надійшло клопотання позивачки про поновлення строку звернення, у якому вона вказує, що невчасно звернувся до суду через хворобу дитини та вважає, що 4-денний пропуск звернення до суду є незначним терміном.

Суд, оцінюючи обґрунтованість клопотання, дійшов наступних висновків.

За змістом частин першої та другої статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами. Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Відповідно до частини четвертої статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України, якщо законом передбачена можливість досудового порядку вирішення спору і позивач скористався цим порядком, або законом визначена обов`язковість досудового порядку вирішення спору, то для звернення до адміністративного суду встановлюється тримісячний строк, який обчислюється з дня вручення позивачу рішення за результатами розгляду його скарги на рішення, дії або бездіяльність суб`єкта владних повноважень. Якщо рішення за результатами розгляду скарги позивача на рішення, дії або бездіяльність суб`єкта владних повноважень не було прийнято та (або) вручено суб`єктом владних повноважень позивачу у строки, встановлені законом, то для звернення до адміністративного суду встановлюється шестимісячний строк, який обчислюється з дня звернення позивача до суб`єкта владних повноважень із відповідною скаргою на рішення, дії або бездіяльність суб`єкта владних повноважень.

Отже, Кодекс адміністративного судочинства України передбачає можливість установлення іншими законами спеціальних строків звернення до адміністративного суду, а також спеціального порядку обчислення таких строків. Такі спеціальні строки мають перевагу в застосуванні порівняно із загальним строком звернення до адміністративного суду, визначеним частиною другою статті 122 цього Кодексу, а також скороченими строками, визначеними частиною четвертою статті 122 Кодекс адміністративного судочинства України.

Відносини у сфері оподаткування, прав та обов`язків платників податків і зборів, компетенцію контролюючих органів, повноваження та обов`язки їх посадових осіб під час адміністрування податків, а також відповідальність за порушення податкового законодавства регулює Податковий кодекс України.

Спеціальною нормою, яка встановлює порядок оскарження рішень контролюючих органів, є стаття 56 Податкового кодексу України.

Відповідно до пункту 56.19 статті 56 Податкового кодексу України у разі коли до подання позовної заяви проводилася процедура адміністративного оскарження, платник податків має право оскаржити в суді податкове повідомлення-рішення або інше рішення контролюючого органу про нарахування грошового зобов`язання протягом місяця, що настає за днем закінчення процедури адміністративного оскарження відповідно до пункту 56.17 цієї статті.

Норма пункту 56.19 статті 56 Податкового кодексу України є спеціальною щодо норми частини четвертої статті 122 Кодекс адміністративного судочинства України, має перевагу в застосуванні у податкових спорах і регулює визначену її предметом групу правовідносин - оскарження в судовому порядку податкових повідомлень-рішень та інших рішень контролюючих органів про нарахування грошових зобов`язань за умови попереднього використання позивачем досудового порядку вирішення спору (застосування процедури адміністративного оскарження - абзац третій пункту 56.18 статті 56 Податкового кодексу України). Вона встановлює строк для їх оскарження протягом місяця, що настає за днем закінчення процедури адміністративного оскарження відповідно до пункту 56.17 цієї статті.

Аналогічний правовий висновок викладено у постанові Верховного Суду у складі судової палати з розгляду справ щодо податків, зборів та інших обов`язкових платежів Касаційного адміністративного суду від 26.11.2020 у справі № 500/2486/19.

Позивачкою оскаржувалися рішення Головного управління ДПС у Хмельницькій області в адміністративному порядку. Відмову ДПС України за результатами скарги позивачем отримано 14.06.2021.

За результатами розгляду скарги Головним управлінням ДПС у Хмельницькій області було прийнято податкові повідомлення-рішення № від 10.06.2021 року, № від 10.06.2021 року. Повторної процедури адміністративного оскарження по них не проводилося, тому строки звернення до суду не порушені. Разом із тим, податкові повідомлення-рішення № 00//2426 від 19.03.2021, № 00//2425 від 19.03.2021 після процедури адміністративного оскарження залишилися без змін. Строк їх оскарження обмежений місячним терміном і закінчився 14.07.2021. Позивач звернувся до суду 21.07.2021, тобто з пропуском місячного строку звернення до суду.

Критеріями оцінки причин поважності пропуску строку звернення до суду є: 1) обставина або кілька обставин, яка безпосередньо унеможливлює або ускладнює можливість вчинення процесуальних дій у визначений законом строк (є причиною); 2) обставина, яка виникла об`єктивно, незалежно від волі особи, яка пропустила строк; 3) ця причина виникла або тривала протягом строку, який пропущено; 4) ця обставина підтверджується належними і допустимими засобами доказування.

При цьому, поважними причинами можуть визнаватися лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що звернулась з адміністративним позовом, пов`язані з дійсно істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій та підтверджені належним чином.

Отже, поновленню підлягають лише порушені з поважних причин процесуальні строки, встановлені законом. У свою чергу, поважною може бути визнано причину, яка носить об`єктивний характер, та з обставин незалежних від позивача унеможливила звернення до суду з адміністративним позовом.

Такий висновок міститься у постанові Верховного Суду від 27.11.2018 у справі № 473/2236/17.

Практика Європейського суду з прав людини свідчить про те, що у процесі прийняття рішень стосовно поновлення строків звернення до суду або оскарження судового рішення, Європейський суд з прав людини виходить із наступного: 1) поновлення пропущеного строку звернення до суду або оскарження судового рішення є порушенням принципу правової визначеності, відтак, у кожному випадку таке поновлення має бути достатньо виправданим та обґрунтованим; 2) поновленню підлягає лише той строк, який пропущений з поважних, об`єктивних, непереборних, не залежних від волі та поведінки особи обставин; 3) оцінка поважності причин пропуску строку має здійснюватися індивідуально у кожній справі; 4) будь-які поважні причини пропуску строку не можуть розцінюватися як абсолютна підстава для поновлення строку; 5) необхідно враховувати тривалість пропуску строку, а також можливі наслідки його відновлення для інших осіб.

Суд критично оцінює посилання позивачки на догляд за хворою дитиною, оскільки такий стан має суб`єктивний характер та не є об`єктивною і непереборною обставиною, яка унеможливила звернення позивача до суду з цим позовом, тому не може розцінюватися судом як поважна причина для пропуску строку звернення до суду.

Крім того позивачкою не заперечується пропуск строку на 4 дні без поважних причин.

Отже, позивачкою не наведено достатніх та переконливих аргументів на підтвердження наявності об`єктивних, непереборних та істотних перешкод на звернення до суду протягом встановленого законом строку їх оскарження, а наведені позивачкою обставини не є достатніми для висновку про наявність підстав для поновлення строку звернення до суду.

Таким чином, суд дійшов висновку, що підстави для поновлення строку, зазначені позивачкою у клопотанні про поновлення строку звернення до суду, не є поважними причинами пропуску строку звернення, тому заява про поновлення строку звернення до суду не підлягає задоволенню.

Частиною третьою статті 123 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Відповідно до частини чотирнадцятої, п`ятнадцятої статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України, якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, суд продовжує розгляд справи, про що постановляє ухвалу не пізніше наступного дня з дня отримання інформації про усунення недоліків.

Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, позовна заява залишається без розгляду.

Враховуючи наведене, позовна заява в частині позовних вимог щодо оскарження податкових повідомлень-рішень №00//2426 від 19.03.2021, №00//2425 від 19.03.2021 залишається без розгляду.

У частині визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень № від 10.06.2021 року та № від 10.06.2021 року суд продовжує розгляд справи.

Статтею 12 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що адміністративне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку позовного провадження (загального або спрощеного).

Відповідно до частини третьої статті 257 Кодексу адміністративного судочинства України, при вирішенні питання про розгляд справи за правилами спрощеного або загального позовного провадження суд враховує: значення справи для сторін; обраний позивачем спосіб захисту; категорію та складність справи; обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначати експертизу, викликати свідків тощо; кількість сторін та інших учасників справи; чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес; думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.

Згідно з частиною шостою статті 260 Кодексу адміністративного судочинства України якщо суд вирішив розглянути справу в порядку спрощеного позовного провадження, але в подальшому постановив ухвалу про розгляд справи за правилами загального позовного провадження, розгляд справи починається зі стадії відкриття провадження у справі.

Відповідно до частини п`ятої статті 262 Кодексу адміністративного судочинства України, суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

У відзиві відповідач заявив клопотання про розгляд справи № 560/9182/21 за правилами загального позовного провадження.

Врахувавши клопотання відповідача, суд вважає, що для повного, всебічного та об`єктивного розгляду адміністративної справи, для з`ясування обставин, що мають значення для вирішення справи, з метою прийняття законного та обґрунтованого судового рішення, розгляд справи необхідно здійснити за правилами загального позовного провадження.

Керуючись статтями 248, 256, 260 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

УХВАЛИВ:

позовну заяву ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Хмельницькій області про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень в частині оскарження податкових повідомлень-рішень №00//2426 від 19.03.2021, №00//2425 від 19.03.2021 залишити без розгляду.

Продовжити розгляд справи за позовом ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Хмельницькій області про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень № від 10.06.2021 року та № від 10.06.2021 року.

Перейти до розгляду адміністративної справи № 560/9182/20 за правилами загального позовного провадження.

Призначити підготовче засідання на 14.09.2021 р. о 10:00 год. в приміщенні Хмельницького окружного адміністративного суду за адресою м. Хмельницький, вул. Козацька, 42.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання.

Ухвала оскарженню не підлягає. Заперечення на ухвалу можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Головуюча суддя Д.Д. Гнап