Справа № 520/11603/21
Суддя: Кухар М.Д.
Дата ухвалення: 2021-09-01 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

01 вересня 2021 р. № 520/11603/21

Харківський окружний адміністративний суд у складі: головуючого судді Кухар М.Д., розглянувши у порядку спрощеного провадження в приміщенні суду в м. Харкові адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) до Департаменту патрульної поліції (вул. Федора Ернста, буд. 3,м. Київ,03048, ) про зобов`язання вчинити певні дії,-

В С Т А Н О В И В :

Позивач, ОСОБА_1 , звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з позовом, у якому просить суд:

- зобов`язати Департамент патрульної поліції(03048. м. Київ. вул. Федора Ернста. буд. 3 ) здійснити відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 11.11.2015 №988 "Про грошове забезпечення поліцейських Національної поліції" нарахування та виплату ОСОБА_2 доплати за період листопад 2015 року 56 годин, грудень 2015 року 64 години, січень 2016 року - 64 години, лютий 2016 року 48 години, березень 2016 року - 56 годин, квітень 2016 року 40 годин, травень 2016 року 56 годин, червень 2016 року 64 години, липень 2016 року - 64 години, серпень 2016 -64 години, вересень 2016 року - 56 годин, жовтень 2016 року - 16 годин, листопад 2016 року - 64 години, грудень 2016 року - 48 години, січень 2017 року - 24 години, лютий 2017 року - 40 годин, березень 2017 року -64 години, квітень 2017 року - 64 години, травень 2017 року - 56 годин, червень 2018 року 64 години, липень 2017 року - 56 годин, серпень 2017 року 24 години, вересень 2017 року -48 годин, жовтень 2017 року -56 годин, листопад 2017 року 64 години, грудень 2017 року 48 годин, січень 2018 року 56 годин, лютий 2018 року - 56 годин, березень 2018 року 64 годин, квітень 2018 року 64 години.

- зобов`язати Департамент патрульної поліції (03048. м. Київ. вул. Федора Ернста. буд.З. код СДРПОУ 40108646) здійснити відповідно до Закону України "Про індексацію грошових доходів населення" нарахування та виплату ОСОБА_3 індексації його грошового забезпечення за період з 07 листопада 2015 року по жовтень 2017 року;

- зобов`язати Департамент патрульної поліції (03048. м. Київ. вул. Федора Ернста. буд. 3, ) здійснити відповідно до Закону України "Про компенсацію громадянами втрати частини доходів у зв`язку з порушенням строку їх виплати" нарахування та виплату ОСОБА_2 компенсації втрати частини доходу у вигляді доплати та несення ним служби у нічний та період його невиплати;

- стягнути з Департаменту патрульної поліції Національної поліції України (03048, м. Київ, вул. Федора Ернста, буд. 3, ) на користь ОСОБА_2 витрати на правничу допомогу адвоката в розмірі 2500 (дві тисячі п`ятсот) гривень 00 коп.

В обґрунтування позовних вимог ОСОБА_1 зазначив, що позивач проходить службу в Управлінні патрульної поліції Харківської області Департаменту патрульної поліції на посаді старшого інспектора - чергового відділу чергової служби УПП в Харківській області ДПП та отримує грошове забезпечення відповідно до Закону України «Про Національну поліцію». В спірний період часу відповідачем не нараховувалась і не виплачувалась доплата за несення служби у нічний час та індексація грошового забезпечення, а також компенсація за несвоєчасну виплату доплати за несення служби у нічний час та індексації грошового забезпечення.

Позивач вважає, що протиправна бездіяльність відповідача має бути припинена судом шляхом зобов`язання відповідача здійснити нарахування та виплату позивачеві доплати за несення ним служби у нічний час за період з листопада 2015 по квітень 2018 року та здійснити нарахування та виплату позивачеві індексації його грошового забезпечення за період з 07 листопада 2015 року по жовтень 2017 року.

По справі було відкрито спрощене провадження по справі в порядку, передбаченому ст. 257 КАС України та запропоновано відповідачу надати відзив на позов.

Копія ухвали про відкриття спрощеного провадження була надіслана відповідачу та отримана ним.

Відповідач, Департамент патрульної поліції, подав відзив на позов, в якому позовні вимоги не визнав. В обґрунтування своєї позиції зазначає, що облік фактичного часу служби в нічний час для нарахування доплати здійснюється шляхом оформлення довідки обліку несення поліцейськими служби в нічний час за формою, визначеною у додатку 1 до Порядку. Підставою для нарахування таких доплат позивачу є отримані від управління патрульної поліції в Харківській області Департаменту патрульної поліції довідки обліку несення поліцейським служби у нічний час.

Відповідач зазначає, що поліцейським, що залучалися до служби в нічний час, виплата доплати за службу і нічний час за минулий місяць здійснюється одночасно з виплатою грошового забезпеченні за поточний місяць. Аналіз вказаних норм свідчить про те, що поліцейським, які виконують службові обов`язки в нічний час, виплачується доплата за службу в нічний час у розмірі 35 відсотків посадового окладу з розрахунку за кожну годину служби в нічний час, проте така доплата виплачується за весь період, протягом якого поліцейський мав на нього право, але не більша ніж за три роки, що передували зверненню за одержанням грошового забезпечення.

Відповідач зазначає, що в період з листопада 2015 року по лютий 2018 року, довідки несення поліцейським служби у нічний час в управлінні патрульної поліції в Харківській області Департаменту патрульної поліції, не формувались, до Департаменту патрульної поліції не надходили. З березня 2018 року вже здійснювались відповідні доплати. Звернув увагу суду, що відповідно до розрахункового листа за вересень позивачу нарахована та виплачена доплата за несення служби у нічний час за березень та квітень 2018 у сумі 731,90 гривень.

Відповідач вважає, що з боку Департаменту патрульної поліції не були порушені вимоги законодавства у частині нарахування та доплати за службу у нічний час.

Стосовно виплати індексації відповідач зазначив, що з листопада 2015 року до 18.10.2017 року індексація виплат заробітної плати поліцейським не проводилось, через відсутність зазначених змін у Порядку проведення індексації грошових доходів населення. Таким чином, з боку Департаменту патрульної поліції не були порушені вимоги законодавства, у зв`язку з тим, що були відсутні підстави для виплат індексації за період з листопада 2015 року по 31.10.2017. Оскільки зазначена постанова КМУ набрала чинності з 24.10.2017 року, виплата індексації грошового забезпечення здійснюється з листопада 2017 року.

Відповідач вважає вимоги заявленого позову щодо виплати компенсації такими, що звернені на майбутнє, просить суд відмовити в їх задоволенні, оскільки в даній частині позовних вимог права позивача не є порушеними.

Представник відповідача заперечував також проти витрат на правову допомогу у розмірі 2500,00 грн., оскільки справа є незначної складності, а тому розмір заявлених вимог на послуги адвоката є неспівмірними.

Відповідно до ст. 257 КАС України, за правилами спрощеного позовного провадження розглядаються справи незначної складності. За правилами спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка справа, віднесена до юрисдикції адміністративного суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті.

Відповідно до ч. 5 ст. 262 КАС України, суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється згідно до вимог ст.229 КАС України.

Дослідивши матеріали справи, суд виходить з наступного.

Судом встановлено, що позивач - ОСОБА_1 , проходить службу в Управлінні патрульної поліції в Харківській області Департаменту патрульної поліції на посаді старшого інспектора- чергового відділу чергової служби УПП в Харківській області ДІII І.

Відповідно до Положення «Про Департамент патрульної поліції», затвердженого Наказом Національної поліції України від 06 листопада 2015 року № 73 зі змінами та доповненнями, до структури Департаменту патрульної поліції входять 25 Управлінь патрульної поліції, в тому числі Управління патрульної поліції в Харківській області Департаменту патрульної поліції.

Починаючи з листопада 2015 року по квітень 2018 року включно позивачем було відпрацьовано в нічний час із наступного розрахунку в погодинній кількості: листопад 2015 року - 56 годин, грудень 2015 року -64 години, січень 2016 року -64 години, лютий 2016 року 48 години, березень 2016 року - 56 годин, квітень 2016 року -40 годин, травень 2016 року - 56 годин, червень 2016 року - 64 години, липень 2016 року - 64 години, серпень 2016 - 64 години, вересень 2016 року - 56 годин, жовтень 2016 року - 16 годин, листопад 2016 року 64 години, грудень 2016 року - 48 годин, січень 2017 року - 24 години, лютий 2017 року -40 годин, березень 2017 року - 64 години, квітень 2017 року - 64 години, травень 2017 року -56 годин, червень 2018 року - 64 години, липень 2017 року 56 годин, серпень 2017 року 24 години, вересень 2017 року - 48 годин, жовтень 2017 року - 56 годин, листопад 2017 року 64 години, грудень 2017 року 48 годин, січень 2018 року - 56 годин, лютий 2018 року 56 годин, березень 2018 року 64 години, квітень 2018 року - 64 години, що підтверджується відповіддю на адвокатський запит Управління патрульної поліції в Харківській області Департаменту патрульної поліції від 15.04.2021 року № 329аз 41/14 03-2021.

Позивач зазначає, що всупереч постанови Кабінету Міністрів України № 988 від 11.11.2015 року «Про грошове забезпечення поліцейських Національної поліції» відповідачем не було здійснено виплату доплати за службу в нічний час в розмірі 35% посадового окладу з розрахунку за кожну годину служби в нічний час, що підтверджується відповіддю на адвокатський запит Департаменту патрульної поліції від 20.04.2021 року №426аз,427аз,428аз,429аз,430аз,431аз,432аз,436аз,437аз/1/41/5/05-2021 доплата за роботу в нічний час позивачу не здійснювалась за період з листопада 2015 року по квітень 2018 року включно (а.с. 13-14).

Позивач також зазначає, що всупереч положень статті 94 Закону України «Про Національну поліцію» відповідачем не було здійснено індексації грошового забезпечення Позивача за період з грудня 2015 року по жовтень 2017 року включно, що також підтверджується відповіддю на адвокатський запит від 20.04.2021 року № 426аз,427аз,428аз,429аз,430аз,431аз,432аз,436аз,437аз/1/41/5/05-2021 Департаменту патрульної поліції. Індексація грошового забезпечення почала виплачуватись ОСОБА_1 , починаючи з листопада 2017 року.

Не погоджуючись із вказаними обставинами, позивач звернувся до суду за захистом свої прав до суду з вказаним позовом.

Вирішуючи спір по суті, суд вважає, що до відносин, які склались на підставі встановлених обставин спору, підлягають застосуванню наступні норми права.

Відповідно до ст.43 Конституції України кожен має право на працю, що включає можливість заробляти собі на життя працею, яку він вільно обирає або на яку вільно погоджується.

Правовідносини з приводу проходження публічної служби в поліції унормовані, насамперед, приписами Закону України «Про Національну поліцію», Дисциплінарного статуту Національної поліції України затверджений Законом України від 15.03.2018р. №2337-VIII; далі за текстом - Статут).

Прогалини у нормативному регулюванні цих відносин можуть усуватись нормами Закону України «Про державну службу», Кодексу законів про працю, Закону України «Про оплату праці», Закону України «Про відпустки» тощо, але виключно в частині, котра не суперечить самій природі та суті служби у поліції.

Згідно з ч.ч. 1 і 2 ст. 94 Закону України "Про Національну поліцію" поліцейські отримують грошове забезпечення, розмір якого визначається залежно від посади, спеціального звання, строку служби в поліції, інтенсивності та умов служби, кваліфікації, наявності наукового ступеня або вченого звання. Порядок виплати грошового забезпечення визначає Міністр внутрішніх справ України.

Пунктом 1 постанови Кабінету Міністрів України від 11.11.2015 №988 "Про грошове забезпечення поліцейських Національної поліції" (далі за текстом - постанова КМУ №988) передбачено, що грошове забезпечення поліцейських складається з посадового окладу, окладу за спеціальним званням, щомісячних додаткових видів грошового забезпечення (підвищення посадового окладу, надбавки, доплати, які мають постійний характер), премії та одноразових додаткових видів грошового забезпечення.

Підпунктом 3 п. 5 Постанови №988 запроваджено такий платіж як доплата за службу в нічний час - у розмірі 35 відсотків посадового окладу з розрахунку за кожну годину служби в нічний час.

На реалізацію приписів ст. 94 Закону України "Про Національну поліцію", постанови КМУ №988 з метою впорядкування структури та умов грошового забезпечення поліцейських та курсантів вищих навчальних закладів МВС із специфічними умовами навчання, які здійснюють підготовку поліцейських затверджено Порядок та умови виплати грошового забезпечення поліцейським Національної поліції та курсантам вищих навчальних закладів МВС із специфічними умовами навчання (наказ Міністерства внутрішніх справ України від 06.04.2016р. №260; далі за текстом - Порядок №260).

Згідно п. 5 Розділу І вказаного Порядку № 260, грошове забезпечення поліцейських визначається залежно від посади, спеціального звання, стажу служби в поліції, інтенсивності та умов служби, кваліфікації, наукового ступеня або вченого звання. До складу грошового забезпечення входять: 1) посадовий оклад; 2) оклад за спеціальним званням; 3) щомісячні додаткові види грошового забезпечення (підвищення посадового окладу, надбавки, доплати, які мають постійний характер); 4) премії; 5) одноразові додаткові види грошового забезпечення.

Пунктом 11 Розділу І Порядку № 260 визначено, що грошове забезпечення, виплачене поліцейському несвоєчасно або в меншому розмірі, ніж належало, виплачується за весь період, протягом якого поліцейський мав на нього право, але не більше ніж за три роки, що передували зверненню за одержанням грошового забезпечення.

За п.11 розділу ІІ Порядку №260 поліцейським, які виконують службові обов`язки в нічний час, виплачується доплата за службу в нічний час у розмірі 35 відсотків посадового окладу з розрахунку за кожну годину служби в нічний час. Годинна ставка обчислюється шляхом ділення місячного посадового окладу на кількість годин фактичного часу служби з урахуванням норми тривалості службового часу за відповідний місяць при 40-годинному робочому тижні. Службою в нічний час вважається виконання поліцейськими службових обов`язків у період з 22.00 до 06.00. Поліцейським, які несуть службу в нічний час, надається перерва для відпочинку та харчування тривалістю не більше двох годин. Перерва для відпочинку і харчування не включається в службовий час. Поліцейським добового наряду під час чергування почергово надаються перерви для вживання їжі та короткочасного відпочинку. Загальна тривалість такої перерви становить 4 години (2 години вдень і 2 години вночі) та не включається в службовий час. Підставами для виконання службових обов`язків у нічний час є графіки нарядів та чергувань, затверджені наказами керівників підрозділів органів поліції. Облік фактичного часу служби в нічний час для нарахування доплати здійснюється шляхом оформлення довідки обліку несення поліцейськими служби в нічний час за формою, визначеною у додатку 1 до цих Порядку та умов. Поліцейським, що залучалися до служби в нічний час, виплата доплати за службу в нічний час за минулий місяць здійснюється одночасно з виплатою грошового забезпечення за поточний місяць.

Зі змісту наведеного пункту слідує, що несення служби у добовому наряді безумовно поглинає нічний час (як проміжок з 22:00 год. однієї календарної дати до 06:00 год. наступної календарної дати).

Суд зазначає, що у ході розгляду справи доводи позивача про несення ним служби у нічний час знайшли своє підтвердження, а, отже, є підстави для задоволення позовних вимог в частині визнання протиправною бездіяльності щодо не нарахування та невиплати доплати за несення служби в нічний час за період з листопада 201 року по квітень 2018 року та зобов`язання здійснити нарахування та виплату вказаної доплати.

Стосовно позовної вимоги здійнити індексацію заробітної плати за період з 07.11.2015 по 31.10.2017 суд зазначає наступне.

Відповідно до ч. 5 ст. 94 Закону України «Про Національну поліцію», грошове забезпечення поліцейських індексується відповідно до закону.

Згідно ч. 1 ст. 4 Закону України «Про індексацію грошових доходів населення» індексація грошових доходів населення проводиться в разі, коли величина індексу споживчих цін перевищила поріг індексації, який установлюється в розмірі 103 відсотка.

Відповідно до ч.4 ст.5 Закону України «Про індексацію грошових доходів населення», індексація пенсій, інших виплат, що здійснюються відповідно до законодавства про загальнообов`язкове державне соціальне страхування, інших видів соціальної допомоги проводиться відповідно за рахунок коштів Державного бюджету України.

Сума індексації грошових доходів громадян визначається як результат множення грошового доходу, що підлягає індексації, на величину приросту індексу споживчих цін поділений на 100 відсотків, що передбачено абз.6 п.4 «Порядку проведення індексації грошових доходів населення», затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 17 липня 2003 №1078.

Відповідно до інформації, яка розміщена на офіційному веб-сайті Державної служби статистики України , індекс споживчих цін (індекс інфляції) за 2015, 2016, 2017 роки в цілому складає відповідно - 143.3%, 112.4% та 113.7%.

Відповідно до ч. 3 ст. 4 Закону України «Про індексацію грошових доходів населення» для проведення подальшої індексації грошових доходів населення обчислення індексу споживчих цін починається за місяцем, у якому індекс споживчих цін перевищив поріг індексації, зазначений у частині першій цієї статті.

Постановою Кабінету Міністрів України від 17 липня 2003 року №1078 затверджено Порядок проведення індексації грошових доходів населення.

До зазначеної постанови внесено зміни постановою Кабінету Міністрів України від 18 жовтня 2017 року №782 та включено поліцейських до переліку категорій осіб, яким здійснюється індексація грошового забезпечення.

Враховуючи викладене, суд відхиляє посилання представника відповідача, що індексація грошового забезпечення позивача повинна здійснюватись лише з набранням чинності постановою КМУ №782, оскільки така індексація прямо передбачена положеннями Закону України «Про Національну поліцію» та Закону України «Про індексацію грошових доходів населення».

Окрім того, в силу положень ч. 2 ст. 8 Закону України «Про індексацію грошових доходів населення» за наявності підстав, визначених цим Законом, право населення на реалізацію зазначених гарантій не залежить від прийняття рішень відповідними органами.

З огляду на викладене, суд приходить до висновку про протиправну бездіяльність щодо невиплати позивачу індексації заробітної плати, та як наслідок наявність підстав для зобов`язання Департаменту патрульної поліції нарахувати та виплатити належну позивачу індексацію заробітної плати за період з 07.11.2015 по 31.10.2017.

При цьому, оскільки індексація нараховується на грошове забезпечення (тобто на винагороду за виконану роботу, плату на працю) і спеціальний закон не містить жодних застережень з даного питання, то у силу ч. 6 ст. 7 КАС України до спірних правовідносин слід застосувати положення ст. 233 Кодексу законів про працю України.

Відтак, строк звернення до суду у спірних правовідносинах з вимогою відносно коштів у якості винагороди як за службу у нічний час, так і індексації грошового забезпечення, слід визнати необмеженим будь-яким часовим проміжком.

Щодо позовних вимог про зобов`язання нарахувати та виплатити позивачу компенсацію втрати частини його доходу у зв`язку з несвоєчасною виплатою йому доплати за несення ним служби у нічний час та у зв`язку з несвоєчасною виплатою йому індексації його грошового забезпечення, суд зазначає наступне.

Обов`язковою умовою надання правового захисту судом є наявність відповідного порушення суб`єктом владних повноважень прав, свобод або інтересів особи на момент її звернення до суду.

Відповідно до положень статті 1 Закону України "Про компенсацію громадянам втрати частини доходів у зв`язку з порушенням строків їх виплати" від 19 жовтня 2000 року №2050-ІІІ (далі по тексту - Закон України № 2050-III) підприємства, установи і організації всіх форм власності та господарювання здійснюють компенсацію громадянам втрати частини доходів у випадку порушення встановлених строків їх виплати, у тому числі з вини власника або уповноваженого ним органу (особи).

Згідно з положеннями статті 2 Закону України №2050-III компенсація громадянам втрати частини доходів у зв`язку з порушенням строків їх виплати провадиться у разі затримки на один і більше календарних місяців виплати доходів, нарахованих громадянам за період, починаючи з дня набрання чинності цим Законом.

Під доходами у цьому Законі необхідно розуміти грошові доходи громадян, які вони одержують на території України і які не мають разового характеру, зокрема, пенсії (частина друга статті 2 Закону України №2050-III).

Статтею 3 Закону України №2050-III передбачено, що сума компенсації обчислюється шляхом множення суми нарахованого, але невиплаченого громадянину доходу за відповідний місяць (після утримання податків і обов`язкових платежів) на індекс інфляції в період невиплати доходу (інфляція місяця, за який виплачується доход, до уваги не береться).

Згідно з положеннями статті 4 Закону України №2050-III виплата громадянам суми компенсації провадиться у тому ж місяці, у якому здійснюється виплата заборгованості за відповідний місяць.

Відповідно до статті 6 Закону України №2050-III компенсацію виплачують за рахунок коштів Пенсійного фонду України, а також коштів, що спрямовуються на їх виплату з бюджету.

З системного аналізу правових норм вбачається, що основними умовами для виплати суми компенсації є: 1) порушення встановлених строків виплати нарахованих доходів (у тому числі пенсії) та 2) виплата нарахованих доходів. При цьому виплата компенсації втрати частини доходів здійснюється в день виплати основної суми доходу.

Аналогічна правова позиція висловлена в постановах Верховного Суду від 16 травня 2019 року по справі № 134/89/16-а, від 10 лютого 2020 року по справі № 134/87/16-а, від 05 березня 2020 року по справі №140/1547/19.

Відповідно до ч.5 ст.242 КАС України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Таким чином, нарахування та виплата суми ставить первинною подією щодо компенсації втрати частини доходу, яка нараховується та виплачується, відповідно, після та за результатом нарахування та виплати основної суми грошового забезпечення.

Суд зауважує, що наразі відсутні підстави вважати, що після та за результатом нарахування та виплати належних позивачу сум відповідачем не буде нараховано та виплачено компенсацію втрати частини доходу.

Так, позовні вимоги у вказаній частині звернені на майбутнє, в даній частині позовних вимог права позивача не є порушеними, а тому позов в цій частині задоволенню не підлягає.

Згідно з ч.1 ст. 2 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Відповідно до ч. 1 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Згідно з ч. 2 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Отже, розглянувши подані сторонами документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд приходить до висновку про те, що позовні вимоги підлягають частковому задоволенню.

Розподіл судових витрат здійснюється в порядку ст. 139 КАС України.

Стосовно вимог позовної заяви щодо стягнення на користь позивача витрат на правничу допомогу адвоката у розмірі 2500,00 грн. судом зазначається наступне.

До матеріалів справи стороною позивача долучено копії: ордеру адвоката Кореняк Юлії Сергівни від 16.06.2021 р. (а.с. 22); договору № 19/02/21/1 від 19.02.2021 року про надання правової допомоги, укладеному між адвокатом Кореняк Юлією Сергівною (Адвокат) та Лапєєвим Ігорем Володимировичем (Клієнт) (а.с. 23-24); додаткової угоди від 19.02.2021 р. до договору № 19/02/21/1 від 19.02.2021 року; акту приймання -передачі наданої правової допомоги від 16.06.2021 р. (а.с. 25).

Відповідно до ч.1 ст. 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Згідно із ч. 7 ст. 139 КАС України розмір витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв`язку з розглядом справи, встановлюється судом на підставі поданих сторонами доказів (договорів, рахунків тощо).

Такі докази подаються до закінчення судових дебатів у справі або протягом п`яти днів після ухвалення рішення суду за умови, що до закінчення судових дебатів у справі сторона зробила про це відповідну заяву.

За відсутності відповідної заяви або неподання відповідних доказів протягом встановленого строку така заява залишається без розгляду.

Відповідно до ч. 9 ст. 139 КАС України при вирішенні питання про розподіл судових витрат суд враховує: 1) чи пов`язані ці витрати з розглядом справи; 2) чи є розмір таких витрат обґрунтованим та пропорційним до предмета спору, значення справи для сторін, в тому числі чи міг результат її вирішення вплинути на репутацію сторони або чи викликала справа публічний інтерес; 3) поведінку сторони під час розгляду справи, що призвела до затягування розгляду справи, зокрема, подання стороною явно необґрунтованих заяв і клопотань, безпідставне твердження або заперечення стороною певних обставин, які мають значення для справи, тощо; 4) дії сторони щодо досудового вирішення спору (у випадках, коли відповідно до закону досудове вирішення спору є обов`язковим) та щодо врегулювання спору мирним шляхом під час розгляду справи, стадію розгляду справи, на якій такі дії вчинялись.

У відповідності до п.1 ч.3 ст.132 КАСУ до витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати на професійну правничу допомогу.

Відповідно до ч.3 ст.134 КАСУ для цілей розподілу судових витрат: 1) розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою; 2) розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат.

Для визначення розміру витрат на правничу допомогу та з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги.

При цьому, розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із: складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи (ч. 4, 5 ст.134 КАСУ).

Відповідно до частини 1 статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Аналіз наведених правових норм свідчить, що документально підтверджені судові витрати підлягають компенсації стороні, яка не є суб`єктом владних повноважень та на користь якої ухвалене рішення, за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень. При цьому, склад та розміри витрат, пов`язаних з оплатою правової допомоги, відноситься до предмета доказування у справі. На підтвердження цих обставин суду повинні бути надані договір про надання правової допомоги, документи, що свідчать про оплату обґрунтованого гонорару та інших витрат, пов`язаних із наданням правової допомоги, оформлені у встановленому законом порядку.

Таким чином, при визначенні суми відшкодування суд має виходити з критерію реальності адвокатських витрат (встановлення їх дійсності та необхідності), а також критерію розумності їх розміру, виходячи з конкретних обставин справи та фінансового стану обох сторін.

Витрати, що підлягають сплаті за послуги адвоката, визначаються у порядку, встановленому Законом України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність".

За положеннями статті 30 Закону України Про адвокатуру та адвокатську діяльність від 05 липня 2012 року № 5076-VI гонорар є формою винагороди адвоката за здійснення захисту, представництва та надання інших видів правової допомоги клієнту. Порядок обчислення гонорару (фіксований розмір, погодинна оплата), підстави для зміни розміру гонорару, порядок його сплати, умови повернення тощо визначаються в договорі про надання правової допомоги. При встановленні розміру гонорару враховуються складність справи, кваліфікація і досвід адвоката, фінансовий стан клієнта та інші істотні обставини. Гонорар має бути розумним та враховувати витрачений адвокатом час.

При цьому, суд не зобов`язаний присуджувати стороні, на користь якої ухвалене судове рішення, всі понесені нею витрати на професійну правничу допомогу, якщо, керуючись принципами справедливості та верховенства права, встановить, що розмір гонорару, визначений стороною та його адвокатом, є завищеним щодо іншої сторони спору, враховуючи такі критерії, як складність справи, витрачений адвокатом час, значення спору для сторони тощо.

При визначенні суми компенсації витрат, понесених на професійну правничу допомогу, необхідно досліджувати на підставі належних та допустимих доказів обсяг фактично наданих адвокатом послуг і виконаних робіт, кількість витраченого часу, розмір гонорару, співмірність послуг категоріям складності справи, витраченому адвокатом часу, об`єму наданих послуг, ціні позову та (або) значенню справи.

Судом встановлено, що адвокат Кореняк Ю.С. представляла інтереси позивача на підставі договору № 19/02/21/1 від 19.02.2021 року про надання правової допомоги .

Так, з детального опису робіт за надану правову допомогу судом встановлено, що витрати на правничу допомогу включають: аналіз законодавства та судової практики - 300,00 грн.; підготовка адвокатських запитів - 700,00 грн.; підготовка та складання позовної заяви - 1500,00 грн., разом - 2500,00 грн. (а.с. 25)

Поряд з цим, дослідивши матеріали справи, суд вказує наступне.

Позивачем не надано до суду жодних доказів щодо проведення адвокатом аналізу судової практики. Також, суд зазначає, що дійсно, адвокатом надсилались адвокатські запити до відповідача, однак зазначене відбувалось до звернення позивача із даним позовом до суду.

Окремо суд зауважує, що дана справа у розумінні положень Кодексу адміністративного судочинства України, не є складною, а тому, не потребує багато часу для складання по ній позовної заяви та підготовки необхідних доказів.

Враховуючи викладене та враховуючи співмірність позовних вимог частковому задоволенню позову, суд приходить до висновку про наявність підстав для стягнення на користь позивача витрат на надання професійної правничої допомоги в розмірі 1500,00 грн.

Керуючись ст.ст. 2, 77, 79, 139, 142, 229, 255, 257, 263, 295, 297 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

В И Р І Ш И В:

Адміністративний позов ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) до Департаменту патрульної поліції (вул. Федора Ернста, буд. 3,м. Київ, 03048, ) про зобов`язання вчинити певні дії задовольнити частково.

Зобов`язати Департамент патрульної поліції (03048, м. Київ. вул. Федора Ернста. буд. 3 ) здійснити відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 11.11.2015 №988 "Про грошове забезпечення поліцейських Національної поліції" нарахування та виплату ОСОБА_1 доплати за період листопад 2015 року 56 годин, грудень 2015 року 64 години, січень 2016 року - 64 години, лютий 2016 року 48 години, березень 2016 року - 56 годин, квітень 2016 року 40 годин, травень 2016 року 56 годин, червень 2016 року 64 години, липень 2016 року - 64 години, серпень 2016 -64 години, вересень 2016 року - 56 годин, жовтень 2016 року - 16 годин, листопад 2016 року - 64 години, грудень 2016 року - 48 години, січень 2017 року - 24 години, лютий 2017 року - 40 годин, березень 2017 року -64 години, квітень 2017 року - 64 години, травень 2017 року - 56 годин, червень 2018 року 64 години, липень 2017 року - 56 годин, серпень 2017 року 24 години, вересень 2017 року -48 годин, жовтень 2017 року -56 годин, листопад 2017 року 64 години, грудень 2017 року 48 годин, січень 2018 року 56 годин, лютий 2018 року - 56 годин, березень 2018 року 64 годин, квітень 2018 року 64 години.

Зобов`язати Департамент патрульної поліції (03048, м. Київ. вул. Федора Ернста, буд. 3, ) здійснити відповідно до Закону України "Про індексацію грошових доходів населення" нарахування та виплату ОСОБА_1 індексацію його грошового забезпечення за період з 07 листопада 2015 року по жовтень 2017 року.

В іншій частині позовних вимог - відмовити.

Стягнути на користь ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) витрати по оплаті судового збору суму витрат на професійну правничу допомогу у розмірі 1500,00 (одна тисяча пятсот гривень) грн. 00 коп. за рахунок бюджетних асигнувань Департаменту патрульної поліції (вул. Федора Ернста, буд. 3,м. Київ, 03048, ) .

Рішення суду може бути оскаржене в апеляційному порядку, передбаченому п.п. 15.5. п. 15 ч. 1 Розділу VII Перехідних положень КАС України до Другого апеляційного адміністративного суду через Харківський окружний адміністративний суд шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів, з дня його проголошення .

В разі, якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не були вручені у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя Кухар М.Д.