Справа № 320/3099/21
Суддя: Василенко Г.Ю.
Дата ухвалення: 2021-09-06 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про відмову в задоволенні відводу судді

06 вересня 2021 року 320/3099/21

Суддя Київського окружного адміністративного суду Василенко Г.Ю., розглянувши у порядку письмового провадження заяву ОСОБА_1 про відвід головуючому судді Дудіну С.О. в адміністративній справі за позовом ОСОБА_1 до голови Броварської міської ради Сапожка Ігоря Васильовича та Броварської міської ради Київської області про визнання протиправними дій, скасування рішення в частині, зобов`язання вчинити певні дії та стягнення матеріальних збитків та моральної шкоди,

в с т а н о в и в:

До Київського окружного адміністративного суду звернувся ОСОБА_1 з позовом до голови Броварської міської ради Сапожка Ігоря Васильовича та Броварської міської ради Київської області про визнання протиправними дій, скасування рішення в частині, зобов`язання вчинити певні дії та стягнення матеріальних збитків та моральної шкоди.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 25.08.2021 відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче судове засідання на 14.09.2021.

02.09.2021 від ОСОБА_1 надійшла заява про відвід головуючого судді Дудіна С.О.

Заява обґрунтована незгодою позивача з процесуальними діями головуючого судді у цій справі при постановленні ухвали від 02.08.2021 про залишення позовної заяви без руху та її направленні з матеріалами на адресу позивача, а також ухвали від 25.08.2021 про відкриття провадження у справі.

Крім того, в обґрунтування відводу позивач також посилається на процесуальні дії судді Дудіна С.О. при постановленні судових рішень у справі №320/7112/21.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 03.09.2021 року визнано відвід судді Дудіна С.О. необґрунтованим. Матеріали адміністративної справи № 320/3099/21 за позовом ОСОБА_1 до голови Броварської міської ради Сапожка Ігоря Васильовича та Броварської міської ради Київської області про визнання протиправними дій, скасування рішення в частині, зобов`язання вчинити певні дії та стягнення матеріальних збитків та моральної шкоди, - передано до відділу документального забезпечення і контролю (канцелярії) Київського окружного адміністративного суду для визначення складу суду у відповідності до вимог частини 1 статті 31 Кодексу адміністративного судочинства України.

В результаті автоматизованого розподілу судової справи між суддями було визначено суддю Василенко Г.Ю. для розгляду заяви позивача про відвід судді в адміністративній справі.

Згідно зі статтею 40 Кодексу адміністративного судочинства України суддя, якому передано на вирішення заяву про відвід, вирішує питання про відвід в порядку письмового провадження. Вирішення питання про відвід суддею, який не входить до складу суду, здійснюється протягом двох робочих днів, але не пізніше призначеного засідання по справі.

Розглянувши заяву позивача ОСОБА_1 про відвід судді Дудіна С.О. від 02.09.2021, суд зазначає наступне.

Підстави для відводу судді передбачені статтями 36, 37 Кодексу адміністративного судочинства України.

Так, відповідно до частини 1 статті 36 Кодексу адміністративного судочинства України суддя не може брати участі в розгляді адміністративної справи і підлягає відводу (самовідводу):

1) якщо він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав правничу допомогу стороні чи іншим учасникам справи в цій чи іншій справі;

2) якщо він прямо чи опосередковано заінтересований в результаті розгляду справи;

3) якщо він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу;

4) за наявності інших обставин, які викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності судді;

5) у разі порушення порядку визначення судді для розгляду справи, встановленого статтею 31 цього Кодексу.

Частиною 2 статті 36 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що суддя підлягає відводу (самовідводу) також за наявності обставин, встановлених статтею 37 цього Кодексу.

До складу суду не можуть входити особи, які є членами сім`ї, родичами між собою чи родичами подружжя (частина 3 статті 36 Кодексу адміністративного судочинства України).

Згідно з частиною 1 статті 37 Кодексу адміністративного судочинства України суддя, який брав участь у вирішенні адміністративної справи в суді першої інстанції, не може брати участі у вирішенні цієї самої справи в судах апеляційної і касаційної інстанцій, а також у новому її розгляді у першій інстанції після скасування попередніх рішення, постанови або ухвали про закриття провадження в адміністративній справі.

Відповідно до вимог частини 1 статті 39 Кодексу адміністративного судочинства України за наявності підстав, зазначених у статтях 36-38 цього Кодексу, суддя, секретар судового засідання, експерт, спеціаліст, перекладач зобов`язані заявити самовідвід.

За цими самими підставами їм може бути заявлено відвід учасниками справи (частина 2 статті 39 Кодексу адміністративного судочинства України).

Згідно з частиною 3 статті 39 Кодексу адміністративного судочинства України відвід (самовідвід) повинен бути вмотивованим і заявленим протягом десяти днів з дня отримання учасником справи ухвали про відкриття провадження у справі, але не пізніше початку підготовчого засідання або першого судового засідання, якщо справа розглядається за правилами спрощеного позовного провадження. Заявляти відвід (самовідвід) після цього дозволяється лише у виняткових випадках, коли про підставу відводу (самовідводу) заявнику не могло бути відомо до спливу вказаного строку, але не пізніше двох днів з дня, коли заявник дізнався про таку підставу.

Частиною 4 статті 39 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що встановлення обставин, вказаних у пунктах 1-3, 5 частини першої статті 36, статті 37 цього Кодексу, звільняє заявника від обов`язку надання інших доказів упередженості судді для цілей відводу.

Так, в обґрунтування заяви про відвід судді Дудіна С.О. позивач зазначає, що суддя Дудін С.О. не може брати участь у розгляді адміністративної справи № 320/3099/21 і підлягає відводу, оскільки ставиться до позивача упереджено, неодноразово позбавляючи позивача доступу до суду, шляхом прийняття необґрунтованих ухвал про залишення позовної заяви без руху, що викликає сумнів в об`єктивності судового розгляду справи.

Дослідивши зазначені позивачем у заяві про відвід всі доводи, суд дійшов висновку, що вони свідчать про незгоду позивача з процесуальними рішеннями та діями суду. Жодних інших доказів на підтвердження існування об`єктивних обставин, які б свідчили про сумніви у неупередженості або об`єктивності судді Дудіна С.О., позивачем суду не подано.

Отже, заявлений відвід обумовлений незгодою позивача з процесуальними діями судді, що вчинені під час розгляду даної справи під головуванням судді Дудіна С.О., та не містить передбачених статтею 36 Кодексу адміністративного судочинства України підстав для відводу.

При цьому, суд звертає увагу на те, що відповідно до частини 4 статті 36 Кодексу адміністративного судочинства України незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Визначаючись щодо наявності підстав для відводу судді необхідно враховувати, що згідно з усталеною практикою Європейського суду з прав людини наявність безсторонності має визначатись, для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції, за допомогою суб`єктивного та об`єктивного критеріїв. За суб`єктивним критерієм оцінюється особисте переконання та поведінка конкретного судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі.

Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності (п. 27, 28 і 30 рішення у справі "Фей проти Австрії" (заява від 24.02.1993 №255), п.42 рішення у справі "Веттштайн проти Швейцарії" (заява №33958/96).

У рішенні Європейського суду з прав людини від 09.11.2006 у справі "Білуха проти України" зазначено, що "у кожній окремій справі слід вирішувати, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу й такий ступінь, що свідчать про небезсторонність суду". Стосовно відводу (як права сторони його ініціювати) вказано, що "особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного". Безумовно, сторони можуть побоюватися, що суддя є небезстороннім, але "вирішальним є те, чи можна вважати такі побоювання об`єктивно обґрунтованими".

Зважаючи на наведене, не може бути підставою для відводу судді заява, яка містить лише припущення про існування обставин, які викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності такого судді, не підтверджених жодними належними і допустимими доказами.

Аналогічна правова позиція висловлена Великою Палатою Верховного Суду, зокрема, в ухвалах від 10.05.2018 в адміністративній справі № 800/592/17, від 01.10.2018 № 9901/673/18.

З урахуванням викладеного, суд вважає, що зазначені позивачем обставини в обґрунтування заяви про відвід судді є суб`єктивними, непідтвердженими належними і допустимими доказами та не свідчать про наявність обґрунтованого сумніву щодо неупередженості та об`єктивності судді, у зв`язку з чим заява позивача ОСОБА_1 про відвід судді Київського окружного адміністративного суду Дудіна С.О. в адміністративній справі № 320/3099/21 не підлягає задоволенню.

Керуючись статтями 36, 37, 39, 40, 243, 248 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

у х в а л и в:

1. У задоволенні заяви ОСОБА_1 від 02.09.2021 року про відвід судді Дудіна С.О., - відмовити.

2. Копію ухвали надіслати (видати) учасникам справи (представникам), зокрема, шляхом направлення тексту ухвали електронною поштою, факсимільним повідомленням (факсом), телефонограмою.

Ухвала набирає законної сили після її проголошення. Ухвала за наслідками розгляду питання про відвід окремо не оскаржується. Заперечення проти неї може бути включене до апеляційної чи касаційної скарги на рішення чи ухвалу суду, прийняті за наслідками розгляду справи.

Суддя Василенко Г.Ю.