Справа № 640/4269/20
Суддя: Федотов Ігор В'ячеславович
Дата ухвалення: 2021-08-17 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 640/4269/20 Суддя (судді) першої інстанції: Каракашьян С.К.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 серпня 2021 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

головуючого судді Федотова І.В.,

суддів: Єгорової Н.М. та Чаку Є.В.,

за участю секретаря с/з Бринюк Г.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу гаражного кооперативу "Барвінок" на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 12 квітня 2021 року у справі за адміністративним позовом гаражного кооперативу "Барвінок" до Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити дії, -

ВСТАНОВИВ:

Гаражний кооператив «Барвінок» звернувся до суду з позовом до Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва, у якому просив визнати незаконними та скасувати постанови про накладення штрафу від 23 квітня 2019 року №41/19/073-3773 та №41/19/073-3774 та припису про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 17 квітня 2019 року.

Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 12 квітня 2021 року у задоволенні позову було відмовлено.

Не погоджуючись з рішенням суду першої інстанції, позивачем подано апеляційну скаргу в якій просить його скасувати та прийняти нове рішення, яким позовні вимоги задовольнити.

Доводи апелянта ґрунтуються на тому, що законодавством не передбачені підстави переривання процесу проведення перевірки на певний термін та її поновлення після цього. Крім того, апелянт звертає увагу на висновок суду першої інстанції, що проведення позапланового заходу на підставі наказу від 16.04.2019 є окремим заходом державного контролю.

Разом з тим, судом не надано оцінку тим обставинам, що предмети вказаних перевірок та підстави їх проведення однакові.

Так, апелянт наголошує на вимогах ст.6 ЗУ «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності».

Відтак, не виконання органами державного архітектурно-будівельного контролю вимог законодавця щодо порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю призводить до визнання перевірки незаконної та відсутності правових наслідків такої.

Крім того, апелянт вказує, що судом першої інстанції не взято до уваги обставини проведення позапланового заходу державного контролю без участі суб`єкта містобудування ГК «Барвінок».

Також, вказує про те, що судом першої інстанції не надано оцінки доказам, що позивач не є власником гаражів збудованих на земельній ділянці з кадастровим номером :85:227:0140 та :85:227:0300, а тому, відповідно, не може бути притягнутий до відповідальності за дії третіх осіб.

Крім того, вказує на незастосування судом строків притягнення до відповідальності за вчинене правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Заслухавши суддю-доповідача, пояснення сторін, які з`явились в судове засідання, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з наступних підстав.

За змістом частини першої статті 317 КАС підставами для скасування судового рішення суду першої інстанції повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни рішення є: неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи; недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими; невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи; неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права.

Відповідно до ст. 308 КАС України справа переглядається колегією суддів в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Як вірно встановлено судом першої інстанції та свідчать матеріали справи, Департаментом з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва ( далі - відповідач) було видано наказ від 06.11.2018 № 868, у відповідності до якого вирішено провести позапланову перевірку дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил гаражного кооперативу «Барвінок».

Для здійснення зазначеної перевірки відповідачем було видано направлення на здійснення перевірки, строком дії з 15.11.2018 до 28.11.2018.

16 квітня 2019 року Департаментом з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва ( далі - відповідач) було видано наказ № 293, у відповідності до якого вирішено провести позапланову перевірку дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил гаражного кооперативу «Барвінок».

На виконання вищезазначеного наказу відповідачем було видано направлення на проведення перевірки від 16.04.2019р.

За результатами вказаної перевірки посадовою особою Департаменту було складено акт перевірки від 17.04.2019 та, враховуючи виявлені порушення, ГК «Барвінок» видано припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 17.04.2019, а також відносно ГК «Барвінок» складено протоколи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 17.04.2019.

Актом перевірки, що проводилася на підставі наказу № 293 від 16.04.2019 було встановлено порушення позивачем ч. 8 cт. 36, ч. 10 cт. 39 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», яке полягало в тому, що позивачем побудовано без зареєстрованого права на земельну ділянку, передбаченого ст. 125, ст. 126 Земельного кодексу України, розташовані на земельній ділянці орієнтовною площею 1 га (к.н.: :85:227:0300), яка за даними Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та реєстру прав власності на нерухоме майно площею 7,9883 га з цільовим призначенням - здійснення комплексного будівництва житлової та громадської забудови з об`єктами побутового призначення, інженерно-транспортною інфраструктурою та створенням озеленених територій загального користування зареєстрована за Державою Україна в особі Головного управління Держземагенства у м. Києві та перебуває у постійному користуванні ДП «Науково-дослідний виробничий Агрокомбінат «Пуща-Водиця».

Актом перевірки встановлено, що, відповідно до характеристики земельних ділянок, яка відображена на план-схемі гаражного кооперативу «Барвінок» на земельній ділянці №:85:227:0140 розміщено 172 капітальні гаражі, а на земельній ділянці №:85:227:0300 розміщено 123 капітальні гаражі.

Акт перевірки містить посилання на те, що відповідно до Договору оренди земельної ділянки з кадастровим номером :85:227:0140 від 08.10.2010, цільове призначення земельної ділянки - для експлуатації та обслуговування тимчасової автостоянки.

Акт перевірки містить посилання на те, що на момент перевірки з виїздом на місце та враховуючи надані та пред`явлені документи встановлено, що на замовлення ГК «Барвінок» у пров. Квітневому, 1 у Подільському районі м. Києва на земельній ділянці к.н. :85:227:0140 побудовано та експлуатуються одноповерхові гаражі, тобто замовником будівництва ГК «Барвінок» наведено недостовірні дані у декларації про початок виконання будівельних робіт № KB 44 та декларації про готовність об`єкта до експлуатації № KB 94, оскільки замовником будівництва ГК «Барвінок» виконано будівельні роботи із будівництва гаражів на земельній ділянці з к.н. :85:227:0140 (Договір оренди земельної ділянки від 27.12.2010 № 78), що не була відведена для цієї мети.

Також, на замовлення ГК «Барвінок» на земельній ділянці к.н. :85:227:0300 побудовано 123 гаражі поверховістю 2-3 поверхи без документа, який дає право на виконання будівельних робіт, що підтверджується план схемою ГК «Барвінок» та листом Департаменту земельних ресурсів від 08.01.2019 № 05716-357, що було кваліфіковано відповідачем як порушення ст. 34, 37 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».

Крім того, в акті перевірки було зазначено про порушення ч. 8 ст. 39 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», яке поглядало в тому, що гаражі експлуатуються без прийняття в експлуатацію у встановленому законодавством порядку, клас наслідків відповідальності вказаного об`єкта будівництва -СС2.

Так, приписом про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 17 квітня 2019 року було зобов`язано відповідача усунути вищезазначені порушення вимог чинного законодавства.

Розглянувши матеріали справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, Департаментом було винесено постанови про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 23.04.2019 № 40/19/073-3773 та № 41/19/073-3774, якими ГК «Барвінок» визнано винним у вчиненні правопорушень, передбачених абз. 2 п. 3 ч. 2 ст. 2 та абз. 3 п. 4 ч. 2 ст. 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності», та накладено штраф.

Не погоджуючись з такими рішеннями відповідача позивач звернувся до суду з даним позовом.

Суд першої інстанції відмовляючи у задоволенні позову виходив з того, що позивачем не було надано доказів реєстрації всіх гаражів, розташованих на земельних ділянках :85:227:0300 та :85:227:0140, за членами кооперативу.

Також, суд дійшов висновку про об`єктивну неможливість побудови гаражу членом кооперативу та на території кооперативу без дозволу та участі позивача, та включення такої прибудови до огородженої частини.

Також, суд першої інстанції дійшов висновку, що сама по собі обставина порушення прав позивача щодо строку проведення перевірки, участі в проведенні такої перевірки не є підставою для скасування рішення, прийнятого за її наслідками.

Колегія суддів при винесенні даної постанови виходить з наступного.

Відповідно до статті 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Повноваження Департаменту ДАБК міста Києва у спірних правовідносинах визначені, зокрема, законами України «Про регулювання містобудівної діяльності», «Про відповідальність за правопорушення сфері містобудівної діяльності».

Згідно з положеннями частини першої статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» державний архітектурно-будівельний контроль - сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року № 553 (далі - Порядок № 553).

Пунктом 1 Порядку № 553 передбачено, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється ДАБІ України та її територіальними органами.

Пунктом 5 Порядку № 533 встановлено, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Пунктами 16-22 Порядку № 553 визначено, що за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою інспекції складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.

У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил або приписом про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт.

Акт перевірки складається у двох примірниках. Один примірник надається суб`єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, а другий залишається в інспекції.

Акт перевірки підписується посадовою особою інспекції, яка провела перевірку та суб`єктом містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль.

Припис складається у двох примірниках. Один примірник припису залишається в інспекції, а інший надається суб`єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль.

Припис підписується посадовою особою інспекції, яка провела перевірку.

Протокол протягом трьох днів після його складення та всі матеріали перевірки подаються керівникові відповідної інспекції або його заступникові для винесення постанови про накладення штрафу, передбаченої законодавством України.

Якщо суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, не погоджується з актом перевірки, він підписує його із зауваженнями, які є невід`ємною частиною такого акта.

У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, підписати акт перевірки та припису, посадова особа інспекції робить у акті відповідний запис.

У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, від отримання акта та припису, вони надсилаються йому рекомендованим листом з повідомленням.

Із системного аналізу наведених правових вбачається, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у формі планових і позапланових перевірок, за його результатами посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки, а у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності.

Аналогічна правова позиція міститься, зокрема, у постановах Верховного Суду від 19 червня 2018 року у справі № 810/3517/17, від 22 жовтня 2018 року у справі № 153/876/17, від 10 липня 2019 року у справі № 521/17659/17, від 26 лютого 2020 року у справі № 826/13788/15.

Як вбачається з матеріалів справи на підставі заяви ОСОБА_1 від 04.10.2018 Департаментом з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва було видано наказ від 06.11.2018 № 868, у відповідності до якого вирішено провести позапланову перевірку дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил гаражного кооперативу «Барвінок».

На підставі вказаного наказу було видано направлення на здійснення перевірки, строком дії з 15.11.2018 до 28.11.2018.

Пунктом 7 Порядку № 533 визначено, що під час проведення позапланової перевірки посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язана пред`явити службове посвідчення та надати копію направлення для проведення позапланової перевірки.

Колегія суддів зазначає, що надання вказаних вище документів суб`єкту містобудування під час проведення позапланового заходу контролю є не правом, а обов`язком суб`єкта владних повноважень та є однією зі складових процедури проведення позапланової перевірки.

Згідно з пунктом 9 Порядку № 533, державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб`єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об`єкт будівництва.

Посадові особи органу державного архітектурно-будівельного контролю під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язані, серед іншого, у повному обсязі, об`єктивно та неупереджено здійснювати державний архітектурно-будівельний контроль у межах повноважень, передбачених законодавством; ознайомлювати суб`єкта містобудування чи уповноважену ним особу з результатами державного архітектурно-будівельного контролю у строки, передбачені законодавством.

У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, у допуску посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки, відмови суб`єкта містобудування в наданні документів, необхідних для здійснення заходів державного архітектурно-будівельного контролю, відсутності суб`єкта містобудування, якому у визначений цим Порядком строк було надіслано повідомлення про проведення перевірки, або його уповноваженої особи (за довіреністю) на об`єкті під час перевірки складається відповідний акт (п. 12 Порядку № 533).

Згідно п. 13 Порядку № 533, суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, має право, зокрема, перевіряти наявність у посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю службових посвідчень; бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю; за результатами перевірки отримувати та ознайомлюватись з актом перевірки, складеним органом державного архітектурно-будівельного контролю; подавати в письмовій формі свої пояснення, зауваження або заперечення до акта перевірки, складеного органом державного архітектурно-будівельного контролю за результатами перевірки.

Процедуру накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, що передбачені Законом України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності», визначає Порядок накладання штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 06.04.1995 року № 244 (далі - Порядок № 244).

Згідно пункту 9 Порядку № 244, про вчинення правопорушення у сфері містобудівної діяльності посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю, які згідно з функціональними обов`язками здійснюють державний архітектурно-будівельний контроль (далі уповноважена посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю), складають протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Відповідно до пункту 10 Порядку № 244, уповноважена посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю складає протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності у двох примірниках, один з яких надається під підпис суб`єкту містобудування, що притягається до відповідальності за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, не пізніше трьох робочих днів з дня складення акта перевірки такого суб`єкта містобудування.

З аналізу зазначених вище норм законодавства можна зробити висновок, що такий захід державного архітектурно-будівельного контролю, зокрема, як позапланова перевірка, повинен здійснюватися в присутності суб`єкта містобудування, який має ознайомитись з його результатами, зокрема, з актом перевірки, приписом, протоколом та отримувати примірники цих документів, а також має право на надання пояснень, документів, які спростовують порушення, заперечень, тощо.

Відповідно до п.7 Порядку 533, строк проведення позапланової перевірки не може перевищувати десяти робочих днів, а у разі потреби може бути одноразово продовжений за письмовим рішенням керівника відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю чи його заступника не більше ніж на два робочих дні.

Як вбачається з матеріалів справи, за результатами проведення позапланової перевірки позивача на підставі наказу №868 від 06.11.2018 жодних документів посадовою особою відповідача складено не було.

Крім того, жодного рішення щодо продовження строку перевірки відповідачем не приймалося.

16.04.2019 начальником інспекційного відділу №2 управління контролю за будівництвом Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю м. Києва на ім`я директора Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва було складено службову записку в якій з посиланням на п.7 Порядку просили продовжити термін проведення перевірки на два робочі дні.

Крім того, у вказаній службовій записці зазначено про те, що під час проведення перевірки у період з 15.11.2018 по 28.11.2018 уповноваженими особами замовника ГК «Барвінок» не було надано в повному обсязі всіх необхідних документів. Крім того, для проведення перевірки, виникла необхідність в отриманні інформації від різних організацій, установ.

Колегія суддів звертає увагу, що в матеріалах справи відсутні, а відповідачем до суду не надано жодних документів на підтвердження того, що позивачем під час проведення первинної позапланової перевірки (15.11.2018 - 28.11.2018) не надавалося будь яких документів. Ані запиту про витребування документів, ані акту про відмову позивача надати запитувані документи в матеріалах справи не міститься.

16 квітня 2019 року Департаментом з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва було видано наказ № 293, у відповідності до якого вирішено провести позапланову перевірку дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил гаражного кооперативу «Барвінок».

На виконання вищезазначеного наказу відповідачем було видано направлення на проведення перевірки від 16.04.2019.

Як вбачається зі змісту вказаного наказу, останній не містить жодних вказівок про продовження цим наказом перевірки, розпочатої наказом від 06.11.2018 № 868.

Таким чином, колегія суддів апеляційної інстанції погоджується з висновком суду першої інстанції, що проведення позапланового заходу на підставі наказу від 16.04.2019 є окремим заходом державного контролю.

В розрізі наведеного колегія суддів звертає увагу, що підставою для проведення вказаних позапланових перевірок було звернення громадянина ОСОБА_1 від 04.10.2018.

За результатами вказаної перевірки посадовою особою Департаменту було складено акт перевірки від 17.04.2019 та, враховуючи виявлені порушення, ГК «Барвінок» видано припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 17.04.2019, а також відносно ГК «Барвінок» складено протоколи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 17.04.2019.

Так, приписом про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 17 квітня 2019 року було зобов`язано відповідача усунути встановлені порушення вимог чинного законодавства.

Розглянувши матеріали справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, Департаментом було винесено постанови про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 23.04.2019 № 40/19/073-3773 та № 41/19/073-3774, якими ГК «Барвінок» визнано винним у вчиненні правопорушень, передбачених абз. 2 п. 3 ч. 2 ст. 2 та абз. 3 п. 4 ч. 2 ст. 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності», та накладено штраф.

Підставою для винесення постанови № 40/19/073-3773 слугував висновок про те, що на замовлення ГК «Барвінок» на земельній ділянці к.н. :85:227:0300 побудовано 123 гаражі поверховістю 2-3 поверхи без документа, який дає право на виконання будівельних робіт.

Підставою для винесення постанови № 41/19/073-3774 визначено, що ГК «Барвінок» на земельній ділянці к.н. :85:227:0300 побудовано 123 гаражі поверховістю 2-3 поверхи, які експлуатуються без прийняття в експлуатацію.

Стосовно наявності підстав для притягнення до відповідальності саме ГК «Барвінок» колегія суддів зазначає наступне.

Згідно частини першої статті 1 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» правопорушеннями у сфері містобудівної діяльності є протиправні діяння (дії чи бездіяльність) суб`єктів містобудування - юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців, що призвели до невиконання або неналежного виконання вимог, установлених законодавством, будівельними нормами, державними стандартами і правилами.

Пунктом 3 Порядку накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 06 квітня 1995 року №244 (в редакції, що була чинною на час спірних правовідносин), передбачено, що штрафи накладаються на суб`єктів містобудування - юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців (суб`єкти містобудування) за правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

На підставі системного аналізу наведених правових норм колегія суддів дійшла висновку, що спеціальним суб`єктом правопорушень у сфері містобудівної діяльності, відповідальність за які передбачено частиною другою статті 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» виступають суб`єкти містобудування, які є замовниками будівництва об`єктів (у разі провадження містобудівної діяльності), або ті, що виконують функції замовника і підрядника одночасно; а щодо правопорушень, передбачених частиною третьою статті 2 наведеного Закону, спеціальним суб`єктом правопорушення є суб`єкти містобудування, які виконують будівельні роботи.

Відповідно до пункту 4 частини першої статті 1 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» замовник - фізична або юридична особа, яка має намір щодо забудови території (однієї чи декількох земельних ділянок) і подала в установленому законодавством порядку відповідну заяву.

Замовник - фізична або юридична особа, яка має у власності або у користуванні земельну ділянку, подала у встановленому законодавством порядку заяву (клопотання) щодо її забудови для здійснення будівництва або зміни (у тому числі шляхом знесення) об`єкта містобудування (частина перша статті 1 Закону України «Про архітектурну діяльність»).

Таким чином набуття фізичною або юридичною особою статусу замовника будівництва має місце за одночасного виконання таких умов: 1) перебування у власності або користуванні у такої особи земельної ділянки, на якій плануються або здійснюються будівельні роботи; 2) саме цей користувач або власник земельної ділянки має намір на здійснення будівельних робіт, про що свідчить подання у встановленому порядку відповідної заяви.

Даний висновок узгоджується з правовою позицією, що міститься, зокрема, у постановах Верховного Суду від 13 лютого 2018 року у справі № 464/2858/17, від 17 квітня 2018 року у справі № 804/1845/16.

Так, судом першої інстанції встановлено, що позивачем укладено договір оренди (реєстр. №78) земельної ділянки з кадастровим номером :85:227:0140 від 08.10.2010, згідно з яким цільове призначення земельної ділянки - для експлуатації та обслуговування тимчасової автостоянки.

Позивачем подано декларацію про початок виконання будівельних робіт від 14.03.2013, в якій даний договір визначено в якості підстав для використання земельної ділянки, та зазначено про існування містобудівних умов та обмежень від 01.03.2013, та висловлено намір забудови 3621м2.

Згідно з наявною в матеріалах справи план - схемою ГК «Барвінок», на земельній ділянці з кадастровим номером :85:227:0140 побудовано 172 капітальних гаражі, та на земельній ділянці з кадастровим номером :85:227:0300 побудовано 123 гаражі. Дана споруда містить єдину огорожу з іншими ділянками.

Дослідивши наявні в матеріалах справи документи, колегія суддів звертає увагу, що відповідачем не надано документів, які б підтверджували, що саме ГК «Барвінок» є замовником будівництва гаражів, як і не надано доказів укладення правочинів на будівництво спірних гаражів саме позивачем.

Таким чином, відповідачем не доведено того факту, що кооперативом здійснювались роботи з будівництва спірних об`єктів, не доведено факту їх використання та експлуатації.

Наявність спільної огорожі території гаражного кооперативу жодним чином не свідчить, що замовником будівництва спірних гаражів є саме позивач.

Колегія суддів звертає увагу, що статтею 2 Закону України «Про кооперацію» визначено, що кооператив - юридична особа, утворена фізичними та/або юридичними особами, які добровільно об`єдналися на основі членства для ведення спільної господарської та іншої діяльності з метою задоволення своїх економічних, соціальних та інших потреб на засадах самоврядування; обслуговуючий кооператив - кооператив, який утворюється шляхом об`єднання фізичних та/або юридичних осіб для надання послуг переважно членам кооперативу, а також іншим особам з метою провадження їх господарської діяльності. Обслуговуючі кооперативи надають послуги іншим особам в обсягах, що не перевищують 20 відсотків загального обороту кооперативу.

Згідно з положеннями статті 19 цього Закону для досягнення мети своєї діяльності кооператив набуває та використовує майно, фінансові та інші ресурси.

Джерелами формування майна кооперативу є: вступні, членські та цільові внески його членів, паї та додаткові паї; майно, добровільно передане кооперативу його членами; кошти, що надходять від провадження господарської діяльності; кошти, що надходять від створених кооперативом підприємств, установ, організацій; грошові та майнові пожертвування, благодійні внески, гранти, безоплатна технічна допомога юридичних і фізичних осіб, у тому числі іноземних; інші надходження, не заборонені законодавством.

Кооператив є власником будівель, споруд, грошових та майнових внесків його членів, виготовленої продукції, доходів, одержаних від її реалізації та провадження іншої передбаченої статутом діяльності, а також іншого майна, придбаного на підставах, не заборонених законом.

Володіння, користування та розпорядження майном кооперативу здійснюють органи управління кооперативу відповідно до їх компетенції, визначеної статутом кооперативу.

Статтею 19-1 наведеного Закону передбачено, що член житлово-будівельного, дачно-будівельного, гаражно-будівельного, житлового, дачного, гаражного чи іншого відповідного кооперативу має право володіння, користування, а за згодою кооперативу - і розпоряджання квартирою, дачею, гаражем, іншою будівлею, спорудою або приміщенням кооперативу, якщо він не викупив це майно.

У разі викупу квартири, дачі, гаража, іншої будівлі, споруди або приміщення член житлово-будівельного, дачно-будівельного, гаражно-будівельного, житлового, дачного, гаражного кооперативу чи іншого відповідного кооперативу стає власником цього майна. Право власності на таке майно у члена кооперативу виникає з моменту державної реєстрації цього права відповідно до закону.

Так, позивачем до апеляційної скарги було додано витяги з реєстру нерухомого майна, договори купівлі-продажу гаражів та свідоцтва про право власності членів кооперативу на вказані гаражі (2013-2020 рр.).

Враховуючи, що позивач не виконував будівельних робіт на спірних земельних ділянках, не був замовником та/або підрядником будівництва спірних гаражів у розумінні Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та не експлуатує відповідні споруди без введення в експлуатацію, колегія суддів дійшла висновку, ГК «Барвінок» не є суб`єктом містобудівної діяльності, позаяк не може бути притягнутий до відповідальності за Законом України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності».

На підставі вищенаведеного, приймаючи до уваги, що суд першої інстанції неправильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з порушенням норм матеріального права, висновки суду першої інстанції спростовуються доводами апелянта колегія суддів приходить до висновку про наявність підстав для його скасування.

Керуючись ст.ст.242, 250, 308, 310, 311, 315, 316, 321, 322, 325, 328, 329 КАС України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу гаражного кооперативу "Барвінок"- задовольнити.

Рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 12 квітня 2021 року скасувати та прийняти нову постанову, якою позов задовольнити повністю.

Визнати протиправним та скасувати припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 17.04.2019 року складений заступником начальника інспекційного відділу №2 Управління контролю за будівництвом Леуським Олександром Олександровичем Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київська міська державна адміністрація).

Визнати протиправною та скасувати постанову №40/19/073-3773 про накладення штрафу за порушення у сфері містобудівної діяльності від 23.04.2019 року.

Визнати протиправною та скасувати постанову №41/19/073-3774 про накладення штрафу за порушення у сфері містобудівної діяльності від 23.04.2019 року.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду у порядку та строки, визначені ст.ст. 329-331 КАС України.

Головуючий суддя: І.В. Федотов

Судді: Н.М. Єгорова

Є.В. Чаку

Повний текст постанови виготовлено 30.08.2021 року.