Справа № 160/14550/21
Суддя: Тулянцева Інна Василівна
Дата ухвалення: 2021-09-06 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

06 вересня 2021 року Справа 160/14550/21

Суддя Дніпропетровського окружного адміністративного суду Тулянцева І.В., перевіривши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до Виконавчого комітету Дніпровської міської ради про визнання протиправним та скасування рішення, -

ВСТАНОВИВ:

20 серпня 2021 року на адресу Дніпропетровського окружного адміністративного суду засобами поштового зв`язку надійшла позовна заява ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до Виконавчого комітету Дніпровської міської ради, в якій позивачі просять:

- визнати протиправним та скасувати рішення виконавчого комітету Дніпровської міської ради №1249 від 18 грудня 2018 року "Про затвердження актів комісії з визначення розміру збитків, заподіяних Дніпровській міській раді, власникам землі та землекористувачам при використанні земельних ділянок, від 01.11.2018".

За приписами частини 1 статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України), суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи: 1) подана позовна заява особою, яка має адміністративну процесуальну дієздатність; 2) має представник належні повноваження (якщо позовну заяву подано представником); 3) відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу; 4) належить позовну заяву розглядати за правилами адміністративного судочинства і чи подано позовну заяву з дотриманням правил підсудності; 5) позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними); 6) немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Пунктом 2 частини 5 статті 160 КАС України встановлено, що в позовній заяві зазначається: повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб); поштовий індекс; ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України); реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості відомі позивачу), відомі номери засобів зв`язку, офіційна електронна адреса або адреса електронної пошти.

Всупереч вищевказаній нормі у позовній заяві не зазначено: номерів засобів зв`язку та адреса електронної пошти позивачів; повне місце проживання чи перебування позивачів (квартира у місті Дніпрі).

Статтею 122 КАС України визначено строки звернення до суду із адміністративним позовом.

Частинами 1, 2 статті 122 КАС України передбачено, що позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

З урахуванням змісту позовної заяви фізичної особи-підприємця ОСОБА_3 , суд доходить висновку, що позивачем пропущено строк для звернення до суду із означеною позовною заявою.

Частиною 6 статті 161 КАС України встановлено, що у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Одночасно з позовною заявою подано клопотання про поновлення процесуального строку для подання адміністративного позову, в обгрунтування причин поважності якого позивачами зазначено, що рішенням Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська від 15 липня 2019 року по цивільній справі №201/2956/19 за позовом Дніпровської міської ради до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про стягнення збитків, яке залишено без змін постановою Дніпровського апеляційного суду від 18 грудня 2019 року, у задоволенні позову відмовлено. Постановою Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 02 червня 2021 року по цивільній справі №201/2956/19 за позовом Дніпровської міської ради до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про стягнення збитків касаційну скаргу Дніпровської міської ради задоволено, рішення Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська від 15 липня 2019 року та постанову Дніпровського апеляційного суду від 18 грудня 2019 року скасовано та ухвалено нове рішення, яким позов Дніпровської міської ради до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про стягнення збитків, завданих у вигляді неодержаного доходу внаслідок користування земельною ділянкою без правовстановлюючих документів, задоволено. Про порушення своїх прав позивачі дізналися випадково 12 липня 2021 року після прийняття Верховним судом вищевказаної постанови по цивільній справі №201/2956/19 від 02 червня 2021 року, відповідно до якої рішення попередніх двох інстанцій було змінено. До суду за захистом своїх порушених прав позивачі до 12 липня 2021 року не зверталися, оскільки, як зазначалося вище, рішенням Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська від 15 липня 2019 року по цивільній справі №201/2956/19, яке залишено без змін постановою Дніпровського апеляційного суду у задоволенні позову Дніпровській міській раді про стягнення суми збитків було відмолено. Предметом вищевказаної справи було стягнення збитків на підставі рішенням виконавчого комітету Дніпровської міської ради №1249 від 18.12.2018р., яким затверджено акти комісії з визначенням розміру збитків, заподіяних ДМР власниками землі та землекористувачам при використання земельних ділянок від 01.11.2018р. №№ 23,24, яке наразі позивачі бажають оскаржити. Вважають, що причини пропуску звернення до суду з позовом до Дніпровської міської ради про визнання протиправним рішення та його скасування пропущено з поважних причин, а тому вважають за необхідне прохати суд про поновлення пропущеного строку для звернення з позовом до суду.

При вирішенні клопотання позивачів про поновлення процесуального строку звернення до адміністративного суду, суд виходить з такого.

За приписами ч.1 ст.123 КАС України, у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Суд звертає увагу, що поважними причинами визнаються лише ті обставини, які були чи є об`єктивно непереборними, а саме, не залежать від волевиявлення особи, яка звернулась з адміністративним позовом, пов`язані з дійсно істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливили своєчасне звернення до суду.

Доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи (ч.1 ст.72 КАС України).

Кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу (ч.1 ст.77 КАС України).

Вирішуючи питання поважності пропуску строку звернення суд зазначає, що позивачами не підтверджено жодним доказом поважності причин пропуску строку звернення до суду із означеною позовною заявою.

З огляду на вищенаведене, суд визнає неповажними причини пропуску строку звернення до суду із адміністративним позовом, з огляду на відсутність доказів на підтвердження викладених позивачами обставин, в обгрунтування заявленого ними клопотання про поновлення процесуального строку звернення до суду.

Частиною 1 статті 169 КАС України передбачено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити) (ч.2 ст.169 КАС України).

За викладених обставин, суд приходить до висновку, що позовну заяву слід залишити без руху, надавши позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви шляхом подання до суду:

- уточненої позовної із зазначенням номерів засобів зв`язку та електронної пошти позивачів; повне місце проживання чи перебування позивачів (відповідно до кількості учасників справи);

- заяви із обґрунтуванням інших підстав поважності пропуску звернення до суду, у разі необхідності подання заяви із зазначенням підстав для поновлення такого строку та подання відповідних доказів.

На підставі викладеного та керуючись статтями 160, 161, 169, 248, 256 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до Виконавчого комітету Дніпровської міської ради про визнання протиправним та скасування рішення залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви протягом десяти днів з дня отримання ухвали суду.

Копію ухвали про залишення позовної заяви без руху невідкладно направити на адресу позивача.

Роз`яснити позивачу, що позовна заява повертається позивачеві, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк. Повернення позовної заяви не позбавляє права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.

Ухвала набирає законної сили в порядку статті 256 КАС України та оскарженню не підлягає.

Суддя І.В. Тулянцева