Справа № 520/15475/21
Суддя: Білова О.В.
Дата ухвалення: 2021-09-03 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

про повернення позовної заяви

03 вересня 2021 р. Справа № 520/15475/21
Суддя Харківського окружного адміністративного суду Білова О.В., розглянувши адміністративний позов Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Харківській області про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень, рішення і вимоги, -

ВСТАНОВИВ:

Фізична особа-підприємець ОСОБА_1 звернулася до Харківського окружного адміністративного суду з позовом до Головного управління ДПС у Харківській області, в якому просить суд:

визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення ГУ ДФС у Харківській області від 11 липня 2019 року № 6 про збільшення суми грошового зобов`язання з податку на доходи фізичних осіб в розмірі 668461,37 грн;

визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення ГУ ДФС у Харківській області від 11 липня 2019 року № 6 про збільшення суми грошового зобов`язання з податку на додану вартість в розмірі 27851,25 грн;

визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення ГУ ДФС у Харківській області від 11 липня 2019 року № 6 про збільшення суми грошового зобов`язання з військового збору в розмірі 55705,11 грн;

визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення ГУ ДФС у Харківській області від 11 липня 2019 року № 6 про зменшення суми податкового зобов`язання в розмірі 530358,00 грн. та суми податкового кредиту в розмірі 495 156, 00 грн з податку на додану вартість;

визнати протиправним та скасувати рішення ГУ ДФС у Харківській області від 10 липня 2019 року № 6 про застосування штрафних санкцій у сумі 18829,80 грн;

визнати протиправним та скасувати вимогу ГУ ДФС у Харківській області від 10 липня 2019 року № Ф-6 про сплату боргу (недоїмки) у сумі 94149,00 грн.

Ухвалою судді від 18.08.21 залишено позовну заяву без руху у зв`язку з порушенням позивачем строку звернення до адміністративного суду, надано строк 10 днів на усунення недоліків позовної заяви шляхом подання до суду заяви про поновлення строку звернення із зазначенням підстав для поновлення строку, поважності причин такого пропуску та наданням доказів існування відповідних поважних причин.

На виконання зазначеної ухвали судді позивачем 02.09.2021 подано клопотання про поновлення строку звернення до суду, в якому в обґрунтування поважності причин пропуску звернення строку позивач посилався на позицію Верховного Суду, викладену в Постанові від 26.11.2020 у справі № 500/2486/19, в якій Верховний Суд зазначив, що задля додержання принципу правової визначеності та забезпечення права на справедливий суд, які є елементами принципу верховенства права, зміна сталої судової практики, яка відбулася в бік тлумачення норм права щодо застосування коротших строків звернення до суду, може розглядатися судами як поважна причина при вирішенні питання поновлення строків звернення до суду в податкових правовідносинах, які виникли та набули характеру спірних до зміни такої судової практики. На момент винесення спірних податкових повідомлень-рішень (липень 2019 року) існував правовий висновок Верховного Суду в постанові від 17 липня 2019 року у справі №640/46/19 (касаційне провадження №К/9901/15928/19) та від 11 жовтня 2019 року у справі № 640/20468/18, який згодом було викладено в постанові Верховного Суду від 3 квітня 2020 року у справі №2540/2576/18 відповідно до якого строк для звернення до суду платника податків із позовом про скасування рішень контролюючих органів, які стосуються нарахування грошових зобов`язань платник, податків, становив 1095 днів і обчислювався з дня отримання платником податків такого рішення. Постанову Верховного Суду від 26.11.2020 року у справі № 500/2486/19, якою змінено підхід до обрахунку строку звернення до суду з позовом, ухвалено 26.11.2020 року, оприлюднено для загалу 10.12.2020 року. Відтак наявні підстави для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними. Крім того, представник позивача, посилаючись на Прикінцеві положення КАС України, нормами яких на час дії карантину строки продовжувались, також зазначив, що позивач з 23.04.2020 по 05.05.2020 перебувала на лікуванні від COVID-19 та проходила тривалу реабілітацію, що підтверджується довідкою.

Надаючи оцінку доводам поданого клопотання, суддя виходить з такого.

Статтею 122 Кодексу адміністративного судочинства України визначено строки звернення до суду із адміністративним позовом.

Відповідно до частин 1, 2 статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України, позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Позивач в поданому позові оскаржує податкові повідомлення-рішення від 11 липня 2019 року.

Позивач вперше звернувся з позовом до суду з приводу оскарження вказаних рішень, винесених у липні 2019 року, у липні 2021, а саме 02.07.2021 (справа № 520/11932/21). Вказаний позов на підставі заяви позивача про відкликання від 19.07.2021 ухвалою суду від 19.07.2021 було повернуто позивачу.

Позивачем 16.08.2021 повторно подано даний позов.

До 02.07.2021 позивач до суду за оскарженням спірних податкових-повідомлень-рішень не зверталась.

Відтак, позов подано до суду з порушенням шестимісячного строку звернення до суду.

Щодо продовження процесуальних строків в КАС України, суд зазначає, що позивач в обґрунтування поважності причин пропуску строку звернення до суду посилається на положення Закону України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)" від 30.03.2020 №540-ІХ, яким внесено зміни до Господарського процесуального кодексу, Цивільного процесуального кодексу, Кримінального процесуального кодексу, Кодексу адміністративного судочинства України, Господарського кодексу України, Цивільного Кодексу України, Кодексу законів про працю України.

Вказаним законом доповнено розділ VI "Прикінцеві положення" Кодексу адміністративного судочинства України пунктом 3 такого змісту: "Під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені статтями 47, 79, 80, 114, 122, 162, 163, 164, 165, 169, 177, 193, 261, 295, 304, 309, 329, 338, 342, 363 цього Кодексу, а також інші процесуальні строки щодо зміни предмета або підстави позову, збільшення або зменшення розміру позовних вимог, подання доказів, витребування доказів, забезпечення доказів, а також строки звернення до адміністративного суду, подання відзиву та відповіді на відзив, заперечення, пояснень третьої особи щодо позову або відзиву, залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви, пред`явлення зустрічного позову, розгляду адміністративної справи, апеляційного оскарження, розгляду апеляційної скарги, касаційного оскарження, розгляду касаційної скарги, подання заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами продовжуються на строк дії такого карантину. Строк, який встановлює суд у своєму рішенні, не може бути меншим, ніж строк дії карантину, пов`язаного із запобіганням поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19)".

Таким чином, строки, визначені Кодексом адміністративного судочинства України, було продовжено на строк дії карантину, пов`язаного із запобіганням поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19).

Разом з тим, 17.07.2020 набрав чинності Закон України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо перебігу процесуальних строків під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19)" №731-IX від 18.06.2020 р. (далі - Закон №731-IX), яким внесено зміни до Господарського процесуального кодексу, Цивільного процесуального кодексу та Кодексу адміністративного судочинства України.

Пунктом 2 розділу ІІ "Прикінцеві та перехідні положення" Закону №731-IX визначено, що процесуальні строки, які були продовжені відповідно до пункту 4 розділу Х "Прикінцеві положення" Господарського процесуального кодексу України, пункту 3 розділу ХІІ "Прикінцеві положення" Цивільного процесуального кодексу України, пункту 3 розділу VI "Прикінцеві положення" Кодексу адміністративного судочинства України в редакції Закону України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)" №540-IX від 30.03.2020 р., закінчуються через 20 днів після набрання чинності цим Законом. Протягом цього 20-денного строку учасники справи та особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цими кодексами), мають право на продовження процесуальних строків з підстав, встановлених цим Законом.

Враховуючи приписи пункту 3 розділу VI "Прикінцеві положення" Кодексу адміністративного судочинства України (у редакції від 17.07.2020), з 17.07.2020 відновився відлік процесуальних строків (в т.ч. й строків звернення до суду із позовною заявою), встановлених Кодексом адміністративного судочинства України.

Спірні правовідносини виникли в липні 2019 року.

Закон України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)" було прийнято 30.03.2020, тобто по завершенні 6-місячного строку, встановленого для звернення до суду з даним позовом. Крім того, вказаним законом процесуальні строки саме продовжувались, а не зупинялись, а відтак з набранням з 17.07.2020 чинності Законом України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо перебігу процесуальних строків під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19)" №731-IX від 18.06.2020 строки, завершення яких припадало на дію Закону від 30.03.2020 №540-ІХ, завершилися, а не поновилися.

Відтак, посилання представника позивача на вказані норми законодавства не змінюють порядку обрахунку строків для звернення до суду з даним позовом, а дія вказаних нормативно-правових актів жодним чином не продовжує такого строку.

Щодо доводів клопотання про перебування позивача на лікарняному, суддею з наданої довідки № 372/1602 Харківської обласної інфекційної лікарні встановлено, що ОСОБА_1 перебувала на стаціонарному лікуванні з 23.04.2020 по 05.05.2020, тобто 13 календарних днів, за результатами лікування є такою, що одужала.

Крім того, вказаний період лікування також припав на період, який виходить за межі 6-місячного строку звернення до суду як з моменту прийняття спірних податкових повідомлень-рішень, так і з моменту зміни правової позиції Верховним Судом щодо порядку обрахунку такого строку в податкових спорах.

В той же час, при розгляді поданої заяви суд враховує правову позицію Верховного Суду, сформовану ним у Постанові від 11.10.19 у справі № 640/20468/18, відповідно до якої задля додержання принципу правової визначеності та забезпечення права на справедливий суд, які є елементами принципу верховенства права, зміна сталої судової практики, яка відбулася в бік тлумачення норм права щодо застосування коротших строків звернення до суду, може розглядатися судами як поважна причина при вирішенні питання поновлення строків звернення до суду в податкових правовідносинах, які виникли та набули характеру спірних до зміни такої судової практики.

Так, суддею встановлено, що Постанова Верховного Суду від 26.11.2020 року у справі № 500/2486/19, якою визначено правове обґрунтування щодо обрахунку строку подання позову, ухвалено 26.11.2020 року, оприлюднено для загалу 10.12.2020 року.

Вимоги поданого позивачем позову стосуються визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень від 11.07.2019, а також рішення про застосування штрафних санкцій від 10.07.2019 та вимоги про сплату боргу від 10.07.2019.

Отже, дійсно, спірні правовідносини виникли до зміни правової позиції та підходу Верховного Суду з приводу застосування правових норм, що регулюють строки звернення до суду з позовами про оскарження зазначених актів податкових органів та визначення таких строків у податкових спорах про оскарження рішень контролюючих органів.

В той же час, правова позиція Верховного Суду, в якій судом змінено підхід до визначення процесуальних строків звернення до суду з позовами про оскарження рішень податкових органів та зазначив про необхідність застосування до вказаних спорів строків звернення до суду, встановлених ст. 122 КАС України, ухвалено 26.11.2020 року, оприлюднено для загалу 10.12.2020 року.

Суддею встановлено, що позивач вперше звернулася до суду за оскарженням спірних рішень 02.07.2021 (справа № 520/11932/21).

Ухвалою суду від 07.07.2021 залишено позовну заяву без руху з підстав неподання до суду позовної заяви та доданих до неї документів для відповідача.

Позивачем зазначені недоліки не було усунуто, натомість вказаний позов на підставі заяви позивача про відкликання від 19.07.2021 ухвалою суду від 19.07.2021 було повернуто позивачу. Заяв про продовження строків на усунення недоліків у справі № 520/11932/21 не подавалось.

Відповідно до ч. 2 ст. 44 КАС України учасники справи зобов`язані добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Вдруге позивач звернулася до суду 16.08.2021.

Суддя зазначає, що навіть з урахуванням дати оприлюднення позиції Верховного Суду щодо обрахунку процесуальних строків у податкових спорах, викладеної в Постанові Верховного Суду від 26.11.2020 року у справі № 500/2486/19, позивачем подано позовну заяву з порушенням 6-місячного строку звернення до суду.

З врахуванням дати оприлюднення вказаної позиції - 10.12.2020, строк звернення до суду з даним позовом завершився 10.06.2021.

Жодних доказів існування поважних причин пропуску строку звернення до суду у період з 10.12.2020 по 10.06.2021 представником позивача не наведено, судом не встановлено.

Суддя також враховує, що строк звернення з даним позовом є загальним, а не скороченим, отже позивач мав можливість реалізувати своє право на звернення до суду протягом шести місяців.

З огляду на вказане, доводи, наведені представником позивача в поданому клопотанні, не доводять поважності причин пропуску такого строку та взагалі не стосуються періоду з 10.12.2020 до моменту звернення до суду з даним позовом.

Відповідно до положень ст. 123 КАС України поновлення строку звернення до суду можливе виключно за наявності поважних причин пропуску такого строку.

З цього приводу слід зазначити, що Верховний Суд в Постановах від 13.05.2019 у справі № 120/4414/18-а, від 12.02.2019 у справі № 807/12/18 зробив висновок, що з наведених положень КАС України вбачається, що у випадку пропуску строку звернення до суду підставами для його поновлення та розгляду справи є лише наявність поважних причин, тобто, обставин, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення відповідних дій та підтверджені належними доказами. В контексті наведеного слід зазначити, що дотримання строків звернення до адміністративного суду є однією з умов дисциплінування учасників цих відносин у випадку, якщо вони стали спірними, а також однією із гарантій дотримання у суспільних відносинах принципу правової визначеності, як складової принципу верховенства права. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними та після завершення таких строків, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

При цьому, Верховний Суд наголосив, що положення «повинна» слід тлумачити як неможливість незнання, припущення про високу вірогідність дізнатися. Зокрема, особа повинна була дізнатися про порушення своїх прав якщо: особа знала про обставини прийняття рішення чи вчинення дій і не було перешкод для того, щоб дізнатися про те, яке прийнято рішення або вчинені дії. Незнання про порушення через байдужість до своїх прав або небажання дізнатися не є поважною причиною пропуску строку звернення до суду. Доказами того, що особа знала про можливе порушення своїх прав є, зокрема, умови, за яких особа мала реальну можливість дізнатися про порушення своїх прав.

Суд відповідно до ч. 5 ст. 242 КАС України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду від 13.05.2019 року № 120/4414/18-а, від 12.02.2019 по справі № 807/12/18.

Відповідно до ч. 2 ст. 123 КАС України якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Отже, оскільки з матеріалів позовної заяви не вбачається, а представником позивача не доведено поважності причин пропуску строку звернення до суду з даним позовом, позовна заява підлягає поверненню позивачу.

Відповідно до ч. 5 ст. 169 КАС України суддя повертає позовну заяву і додані до неї документи без розгляду не пізніше п`яти днів з дня її надходження або з дня закінчення строку на усунення недоліків.

Згідно з ч. 8. ст. 169 КАС України повернення позовної заяви не позбавляє права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.169, 243, 248, 256, 293, 294, 295, 297 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

У Х В А Л И В:

Відмовити в задоволенні клопотання представника позивача про поновлення строку звернення до суду.

Позовну заяву ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Харківській області про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень, рішення і вимоги - повернути позивачу.

Роз`яснити позивачу, що повернення позовної заяви не позбавляє його права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.

Ухвала суду може бути оскаржена в апеляційному порядку.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повного судового рішення до Другого апеляційного адміністративного суду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя Білова О.В.