Справа № 240/20204/21
Суддя: Капинос Оксана Валентинівна
Дата ухвалення: 2021-09-06 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЖИТОМИРСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А
про залишення позовної заяви без руху

06 вересня 2021 року м. Житомир справа № 240/20204/21

категорія 112030000

Суддя Житомирського окружного адміністративного суду Капинос О.В., розглядаючи позовну заяву ОСОБА_1 до Операвного командування " ІНФОРМАЦІЯ_1 " (в/ч НОМЕР_1 ) про визнання неправомірною відмову, скасування протоколу, зобов`язання вчинити дії,

встановив:

Позивач звернувся до суду з позовом, в якому просить:

визнати неправомірною відмову оперативного командування " ІНФОРМАЦІЯ_1 " ( військова частина НОМЕР_1 ) у встановленні статусу учасника бойових дій, яка виражена у пункті 329 розділу IV Протоколу № 5 засідання комісії оперативного командування "Північ" Сухопутних військ Збройних Сил України з питань розгляду матеріалів про визнання учасниками бойових дій, від 09 квітня 2020 року.

скасувати Протокол засідання комісії оперативного командування "Північ" Сухопутних військ Збройних Сил України з питань розгляду матеріалів про визнання учасниками бойових дій, № 5 від 09 квітня 2020 року, в частині у встановленні статусу учасника бойових дій.

зобов`язати оперативне командування "Північ" Сухопутних військ Збройних Сил України встановити статус учасника бойових дій та видати посвідчення встановленого зразка.

-врахувати при розгляді справи рішення Житомирського окружного адміністративного суду у справі №806/2031/18 від 07.08.2018, залишеного в силі постановою Сьомого апеляційного адміністративного суду від 15.01.2019, оскільки згідно положень КАС України докази досліджені в іншій справі, не підлягають доказуванню при розгляді в даній справі.

-витребувати, з метою вивчення та огляду в суді, у комісії оперативного командування "Північ" Сухопутних військ Збройних Сил України з питань розгляду матеріалів про визнання учасниками бойових дій матеріали службового розслідування по факту не включення мене в першій половині 2014 року до наказів Першого заступника керівника Антитерористичного центру при Службі безпеки України по стройовій частині щодо осіб, які перебували у складі сил та засобів, залучалися та брали безпосередню участь в Антитерористичній операції на території Донецької та Луганської областей, забезпеченні її проведення з метою виконання службових (бойових завдань), призначеного наказом командира військової частини НОМЕР_2 від 07 березня 2019 року № 425, які розглядалися цією комісією 09 квітня 2020 року.

Позовна заява не відповідає вимогам ст.160, 161 Кодексу адміінстративного судочинства України, з наступних підстав.

Відповідно до частин 1, 2 та 3 статті 122 КАС України, позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Позивач оскаржує відмову оперативного командування " ІНФОРМАЦІЯ_1 " ( військова частина НОМЕР_1 ) у встановленні статусу учасника бойових дій, яка виражена у пункті 329 розділу IV Протоколу № 5 засідання комісії оперативного командування "Північ" Сухопутних військ Збройних Сил України з питань розгляду матеріалів про визнання учасниками бойових дій, від 09.04.2020.

В той же час, з вказаним позовом позивач звернувся до суду 20.08.2021, що підтверджується штампом "Укрпошта" на поштовому конверті.

Відповідно до ч. 6 ст. 161 КАС України, у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

В порушення зазначених норм, позивач не надав заяви про поновлення строку звернення до суду з позовом та доказів поважності причин такого пропуску.

Крім того, відповідно п.4 ч.5 ст. 160 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що у позовній заяві зазначаються, зокрема, зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів, - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів.

Відповідно до ч.1 ст.5 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом:

1) визнання протиправним та нечинним нормативно-правового акта чи окремих його положень;

2) визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень;

3) визнання дій суб`єкта владних повноважень протиправними та зобов`язання утриматися від вчинення певних дій;

4) визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії;

5) встановлення наявності чи відсутності компетенції (повноважень) суб`єкта владних повноважень;

6) прийняття судом одного з рішень, зазначених у пунктах 1-4 цієї частини та стягнення з відповідача - суб`єкта владних повноважень коштів на відшкодування шкоди, заподіяної його протиправними рішеннями, дією або бездіяльністю.

За загальним правилом, під змістом позовних вимог розуміються запропоновані позивачем, із визначених у частині 1 статті 5 КАС України, способи захисту своїх порушених прав, свобод чи інтересів.

Під змістом позовних вимог розуміється визначення способу захисту свого права, свободи чи інтересу згідно ч.1 ст.5 КАС України, який має бути сформульований максимально чітко і зрозуміло, оскільки від якості позовної заяви, юридично правильного змісту позовних вимог, зазначення способу судового захисту залежить швидкий і ефективний розгляд справи. При цьому позовні вимоги і обставини в їх обґрунтування мають викладатися лаконічно, чітко, зрозуміло, з використанням прийнятої юридичної термінології.

Отже, зазначення у прохальній частині вимог щодо врахування при розгляді справи рішення Житомирського окружного адміністративного суду у справі №806/2031/18 від 07.08.2018, залишеного в силі постановою Сьомого апеляційного адміністративного суду від 15.01.2019, оскільки згідно положень КАС України докази досліджені в іншій справі, не підлягають доказуванню при розгляді в даній справі, не узгоджується з вимогами ст.5 КАС України та не є позовною вимогою у розумінні КАСУ.

Крім того, позивач у позовній заяві просить витребувати, з метою вивчення та огляду в суді, у комісії оперативного командування "Північ" Сухопутних військ Збройних Сил України з питань розгляду матеріалів про визнання учасниками бойових дій матеріали службового розслідування по факту не включення мене в першій половині 2014 року до наказів Першого заступника керівника Антитерористичного центру при Службі безпеки України по стройовій частині щодо осіб, які перебували у складі сил та засобів, залучалися та брали безпосередню участь в Антитерористичній операції на території Донецької та Луганської областей, забезпеченні її проведення з метою виконання службових (бойових завдань), призначеного наказом командира військової частини НОМЕР_2 від 07 березня 2019 року № 425, які розглядалися цією комісією 09 квітня 2020 року.

Додатково відмічаю, що відповідно до ч.5 ст.161 КАС України у разі необхідності до позовної заяви додаються клопотання та заяви позивача про розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження, участь у судовому засіданні щодо розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження, звільнення (відстрочення, розстрочення, зменшення) від сплати судового збору, про призначення експертизи, витребування доказів, про забезпечення надання безоплатної правничої допомоги, якщо відповідний орган відмовив у її наданні, тощо.

Відповідно до ч.1,2 ст. 80 КАС України учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом. Таке клопотання повинно бути подане в строк, зазначений в частинах другій та третій статті 79 цього Кодексу. Якщо таке клопотання заявлено з пропуском встановленого строку, суд залишає його без задоволення, крім випадку, коли особа, яка його подає, обґрунтує неможливість його подання у встановлений строк з причин, що не залежали від неї.

У клопотанні про витребування доказів повинно бути зазначено:

1) який доказ витребовується;

2) обставини, які може підтвердити цей доказ, або аргументи, які він може спростувати;

3) підстави, з яких випливає, що цей доказ має відповідна особа;

4) заходи, яких особа, що подає клопотання, вжила для отримання цього доказу самостійно, докази вжиття таких заходів, та (або) причини неможливості самостійного отримання цього доказу.

Отже, клопотання про витребування доказів не може міститися у прохальній частині позову, а подається окремо та має відповідати вимогам ст.167 КАС України.

Відповідно до ч. 4 ст. 79 КАС України учасник справи також повинен надати докази, які підтверджують, що він здійснив усі залежні від нього дії, спрямовані на отримання відповідного доказу.

Однак, окремого клопотання про витребування доказів позивач не надав, не обґрунтував неможливість подання вказаного клопотання разом з позовною заявою з причин, що не залежали від нього та не вказано вжитих ним заходів для отримання доказів самостійно, докази вжиття таких заходів, та (або) причини неможливості самостійного отримання цих доказів.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 123 КАС України, у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Враховуючи викладене, позовну заяву слід залишити без руху та надати строк для усунення недоліків шляхом подання:

- заяви про поновлення строку звернення до суду з позовом та доказів поважності причин такого пропуску.

-уточненої позовної заяви , з урахуванням вказаних в ухвалі недоліків у 2-х прим.;

-у разі необхідності, клопотання про витребування доказів.

Керуючись статтями 160, 161, 169, 243, 248, 256 КАС України, суд

ухвалив:

Позовну заяву ОСОБА_1 залишити без руху.

Позивачу усунути зазначені в ухвалі суду недоліки протягом 10 днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Копію ухвали про залишення позовної заяви без руху надіслати особі, яка її подала, не пізніше наступного дня після її постановлення.

У разі якщо недоліки позовної заяви не будуть усунуті у строк, встановлений судом, позовну заяву буде повернуто позивачу.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту її підписання суддею та не може бути оскаржена в апеляційному порядку.

Суддя О.В. Капинос