Справа № 362/4589/21
Суддя: Попович О. В.
Дата ухвалення: 2021-08-31 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 362/4589/21
Провадження № 2-а/362/62/21
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

"31" серпня 2021 р.

Васильківський міськрайонний суд Київської області у складі судді Поповича О.В. перевірив на предмет відповідності вимогам закону матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до інспектора СРПП ВП 1 Баштанського РВ поліції Ляхова Романа Сергійовича про визнання дій протиправними, визнання протиправною та скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення й

установив:

30 серпня 2021 року ОСОБА_1 (надалі також ОСОБА_1 , позивач) звернувся до суду з позовом до інспектора СРПП ВП 1 Баштанського РВ поліції Ляхова Романа Сергійовича (надалі також відповідач, Інспектор) з вимогами:

1) визнати незаконними дії Інспектора щодо складання постанови серії БАБ № 084609 від 21 серпня 2021 року про адміністративне правопорушення про накладення на ОСОБА_1 адміністративного стягнення у виді штрафу в розмірі 850 гривень за порушення частини шостої статті 121, частини першої статті 121 КУпАП;

2) визнати протиправною та скасувати постанову серії БАБ № 084609 від 21 серпня 2021 року про адміністративне правопорушення.

За змістом частин першої, другої статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України (надалі КАС України) суддя після одержання позовної заяви, з-поміж іншого, з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу, та чи позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними).

Суддя відкриває провадження в адміністративній справі на підставі позовної заяви, якщо відсутні підстави для залишення позовної заяви без руху, її повернення чи відмови у відкритті провадження у справі.

Ознайомившись із матеріалами позовної заяви, суд дійшов висновку про її невідповідність вимогам статей 160, 161 КАС України з огляду на таке.

Так, згідно з частиною третьою статті 161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Документу про сплату судового збору в установленому законом розмірі позивач не додав.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначені Законом України від 8 липня 2011 року № 3674-VI «Про судовий збір» (надалі Закон № 3674-VI), стаття 5 якого встановлює пільги щодо сплати судового збору.

Згідно з частиною четвертою статті 288 КУпАП особа, яка оскаржила постанову у справі про адміністративне правопорушення, звільняється від сплати державного мита.

Водночас у постанові від 18 березня 2020 року у справі № 543/775/17 Велика Палата Верховного Суду зазначила, що у справах щодо оскарження постанов про адміністративне правопорушення у розумінні положень статей 287, 288 КУпАП, як і в інших справах, які розглядаються судом у порядку позовного провадження, слід застосовувати статті 2-5 Закону № 3674-VІ, які пільг за подання позовної заяви, відповідних скарг у цих правовідносинах не передбачають. Разом з тим, з огляду на необхідність однакового підходу у визначенні розміру судового збору, який підлягає застосуванню у справах щодо накладення адміністративного стягнення та справляння судового збору, він складає за подання позовної заяви 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Визначаючи суму судового збору, яку позивачу необхідно сплатити за звернення з цим позовом, суд виходить із такого.

Відповідно до частини першої статті 4 Закону № 3674-VI судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Пункт 3 частини другої статті 4 Закону № 3674-VI встановлює ставку судового збору за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру, який подано фізичною особою, на рівні 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно з пунктом 5 частини другої цієї ж статті ставка судового збору разі ухвалення судом постанови про накладення адміністративного стягнення встановлена на рівні 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до статті 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2021 рік» з 1 січня 2021 року прожитковий мінімум для працездатних осіб становить 2270 гривень.

Беручи до уваги наведене нормативне регулювання й висновки Великої Палати Верховного Суду, враховуючи, що позивач заявив одну позовну вимогу немайнового характеру (про визнання дій відповідача протиправними) та позовну вимогу про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення, ставка судового збору за звернення з цим позовом складає 1362,20 гривень ((2270*0,4)+(2270*0,2)).

До того ж, у порушення частин четвертої, сьомої статті 161 КАС України позивач не виконав обов`язку додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, а також копії оспорюваної постанови (у разі її відсутності клопотання про її витребування).

Крім того, в порушення пунктів 2, 6, 7, 9 частини п`ятої статті 160 КАС України у позовній заяві не зазначено: повного найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб); поштовий індекс; ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб), відомі номери засобів зв`язку, офіційна електронна адреса або адреса електронної пошти щодо відповідача; відомостей про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися; обґрунтування порушення оскаржуваним рішенням прав, свобод чи інтересів позивача; власного письмового підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Відповідно до абзацу першого частини першої статті 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Відтак, позовну заяву слід залишити без руху та надати позивачеві строк у десять днів із дня отримання копії цієї ухвали для усунення недоліків позовної заяви шляхом подання до суду документу про сплату судового збору в установленому законом розмірі, всіх наявних у нього доказів, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, копії оспорюваної постанови (у разі її відсутності клопотання про її витребування) та належним чином оформленої позовної заяви (уточненої позовної заяви) із зазначенням:

- повного найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб); поштовий індекс; ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб), відомі номери засобів зв`язку, офіційна електронна адреса або адреса електронної пошти щодо відповідача;

- відомостей про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися;

- обґрунтування порушення оскаржуваним рішенням прав, свобод чи інтересів позивача;

- власного письмового підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав;

- копії позовної заяви (уточненої позовної заяви) та доданих до неї документів відповідно до кількості відповідачів.

До того ж, з метою дотримання вимог процесуального закону щодо допустимості доказів, суд уважає за необхідне запропонувати позивачеві подати додані ним до позовної заяви письмові докази, оригінали яких знаходиться у нього, з дотриманням вимог частини п`ятої статті 94 КАС України, а електронні докази з дотриманням вимог статті 99 цього Кодексу.

Окрім цього, суд пропонує позивачу врахувати правову позицію Верховного Суду, викладену в постанові від 26 грудня 2019 року у справі № 724/716/16-а, відповідно до якої відповідні інспектори не можуть виступати самостійним відповідачем <…>, оскільки належним відповідачем є саме відповідний орган, на який <…> покладено функціональний обов`язок розглядати справи про адміністративні правопорушення <…>.

Також суд пропонує позивачу привести свої позовні вимоги у відповідність до повноважень місцевого загального суду як адміністративного суду, визначених статтею 286 КАС України.

Керуючись статтею 169 КАС України, суд

ухвалив:

1. Залишити без руху позовну заяву ОСОБА_1 .

2. Надати строк у десять днів із дня отримання копії цієї ухвали для усунення недоліків позовної заяви, наведених у мотивувальній частині ухвали.

3. Роз`яснити, що у разі невиконання вимог цієї ухвали позовна заява буде повернута.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та не може бути оскаржена.

Суддя О.В. Попович