Справа № 430/1839/21
Суддя: Дьоміна О. П.
Дата ухвалення: 2021-08-31 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа №430/1839/21
Провадження №2-а/430/69/21
УХВАЛА

Іменем України

31 серпня 2021 року смт. Станиця Луганська

Суддя Станично-Луганського районного суду Луганської області Дьоміна О.П., розглянувши матеріали адміністративної справи за позовом ОСОБА_1 до поліцейського капрала Корольчук Анастасії Вадимівни та ВП №1 Щастинського РВП про оскарження постанови у справі про адміністративні правопорушення у сфері дорожнього руху, зафіксовані не в автоматичному режимі,-

ВСТАНОВИВ:

Позивачем подано до Станично-Луганського районного суду Луганської області зазначений позов до двох відповідачів: поліцейського капрала Корольчук А.В. та ВП №1 Щастинського РВП, в якому позивач просив суд скасувати постанову відповідача Е-АО №4672149 від 22.08.2021 року у справі про адміністративне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 122 КУпАП, а справу про адміністративне правопорушення закрити та судові витрати по сплаті судового збору стягнути за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі.

Відповідно до ст. 171 КАС України суддя, після одержання позовної заяви з`ясовує, зокрема чи відповідає вона вимогам, встановленим в тому числі і ст. 160 КАС України.

Так, зі змісту вимог ст. 160 КАС України вбачається, що у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування.

В позовній заяві зокрема зазначаються:

- повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб); поштовий індекс; ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України); реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості відомі позивачу), відомі номери засобів зв`язку, офіційна електронна адреса або адреса електронної пошти;

- зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів;

- виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини;

- відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору - у випадку, якщо законом встановлений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору;

- відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися;

- перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності), зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви;

- у справах щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень - обґрунтування порушення оскаржуваними рішеннями, діями чи бездіяльністю прав, свобод, інтересів позивача тощо.

Дослідивши зміст поданої позовної заяви ОСОБА_1 , вважаю, що вона не в повній мірі відповідає вимогам ст. 160 КАС України, оскільки позивачем заявлено позов до двох відповідачів, при цьому не викладений зміст позовних вимог щодо кожного з них.

Крім того, позивач в порушення вимог ст. 160 КАС України, не зазначає реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості відомі позивачу) відповідача ОСОБА_2 , як і не вказує, що ці відомості не відомі позивачу.

Також, ОСОБА_1 вказує , зазначаючи його як ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України відповідача ВП №1 Щастинського РВП. В той же час належить згідно інформації в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань ГУНП в Луганській області, а відтак ОСОБА_1 необхідно відповідно до вимог ст. 160 КАС України визначитися зі статусом відповідача.

Статтею 46 КАС України встановлено, що сторонами в адміністративному процесі є позивач та відповідач, а з огляду на ч. 4 цієї статті відповідачем в адміністративній справі є суб`єкт владних повноважень.

Відповідно до ч. 1 ст. 2 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Вжитий у цій процесуальній нормі термін «суб`єкт владних повноважень» означає орган державної влади, орган місцевого самоврядування, їх посадова чи службова особа, інший суб`єкт при здійсненні ними публічно-владних управлінських функцій на підставі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень, або наданні адміністративних послуг, як визначено п.7 ч.1 ст. 4 КАС України.

Позивачем заявлено позов в тому числі і до поліцейського капрала Корольчук А.В., що суперечить позиції Верховного Суду, викладеній у постанові Касаційного адміністративного суду від 26.12.2019 року у справі за №724/716/16-а, за змістом якої відповідні посадові особи не можуть виступати самостійним відповідачем у справах, оскільки належним відповідачем є саме відповідний орган, на який положенням КУпАП покладено функціональний обов`язок розглядати справи про адміністративні правопорушення.

Крім того, позивач додав до позову копію фотографії оскаржуваної ним постанови, яку взагалі неможливо прочитати та зробити будь-які висновки, в тому числі і щодо обставин, викладених ОСОБА_1 у позові.

Так, відповідно до вимог ч. 3 ст. 161 КАС України - до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до висновку Великої Палати Верховного Суду в постанові від 18.03.2020 року у справі за №543/775/17, у справах щодо оскарження постанов про адміністративне правопорушення у розумінні статей 287, 288 КУпАП, як і в інших справах, які розглядаються судом у порядку позовного провадження, слід застосовувати статті 2-5 Закону України «Про судовий збір» від 08.07.2011 року за №3674-VI, які пільг за подання позовної заяви, відповідних скарг у цих правовідносинах не передбачають.

З огляду на необхідність однакового підходу у визначенні розміру судового збору, який підлягає застосуванню у справах щодо накладення адміністративного стягнення та справляння судового збору, він складає за подання позовної заяви 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Отже, Велика Палата Верховного Суду вказала, що чинне законодавство містить ставку судового збору, що підлягає сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги у справі про оскарження постанови про адміністративне правопорушення.

У зв`язку з чим, позивачу необхідно привести позов у відповідність до вимог ст. 161 КАС України, про що подати до суду відповідні документи, а саме докази сплати судового збору у розмірі 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що на теперішній час становить 454 грн. 00 коп. або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Що стосується клопотання позивача про відстрочення йому оплати судових витрат до ухвалення судового рішення за позовом і набрання ним законної сили, суд вважає його таким, що не підлягає задоволенню з наступних підстав:

Дійсно, відповідно до вимог ст. 133 КАС України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

Порядок, передбачений законом, що дає зазначене вище право суду, закріплений у Законі України «Про судовий збір». Відповідно до частини 2 статті 8 Закону України «Про судовий збір» - враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов:

1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік;

або

2) позивачами є:

а) військовослужбовці;

б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів;

в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю;

г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї;

ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або

3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Позивач, звертаючись до суду з цим клопотанням, посилався на те, що він тимчасово переміщена особа, пенсіонер по інвалідності, має мінімальну пенсію, при цьому доказів відсутності інших доходів (окрім пенсії), доказів перевищення розміру судового збору 5% розміру річного доходу позивача до позовної заяви надано не було, а відтак і підстав для задоволення цього клопотання не вбачається.

Крім того позовна заява ОСОБА_1 , на виконання вимог ст. 160 КАС України, не містить відомостей про вжиття заходів досудового врегулювання спору - у випадку, якщо законом встановлений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору; відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності), зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви.

За правилом ч.1 ст. 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. Як зазначено у ч. 2 цієї статті, в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Згідно з ч. 3 ст. 169 КАС України - якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом вона вважається поданою у день первинного її подання до адміністративного суду та приймається до розгляду, про що суд постановляє ухвалу в порядку, встановленому статтею 171 цього Кодексу.

Враховуючи наведене, вважаю за необхідне залишити позовну заяву без руху, з наданням позивачу строку для усунення зазначених недоліків позовної заяви. Позивач повинен усунути зазначені недоліки, встановлені ухвалою у строк десять днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. У разі не усунення недоліків у встановлений ухвалою строк, позовна заява буде вважатись неподаною та повернута.

Керуючись ст. ст. 160, 161, 169 КАС України, ст. ст. 287, 288 КУпАП, Законом України «Про судовий збір», суддя, -

УХВАЛИВ:

Клопотання позивача про відстрочення сплати судового збору залишити без задоволення.

Адміністративну позовну заяву ОСОБА_1 до поліцейського капрала Корольчук Анастасії Вадимівни та ВП №1 Щастинського РВП про оскарження постанови у справі про адміністративні правопорушення у сфері дорожнього руху, зафіксовані не в автоматичному режимі, - залишити без руху.

Надати позивачу строк тривалістю 10 днів з дня отримання копії цієї ухвали, для усунення перелічених недоліків.

Роз`яснити позивачу, що позовна заява буде вважатися неподаною та буде повернута, якщо він у зазначений строк не усуне недоліки відповідно до цієї ухвали.

Ухвала набирає законної сили з моменту підписання суддею та оскарженню в апеляційному порядку окремо від рішення суду не підлягає. Заперечення на ухвалу, що не підлягає оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя: О.П. Дьоміна