Справа № 430/1837/21
Суддя: Дьоміна О. П.
Дата ухвалення: 2021-09-01 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа №430/1837/21
Провадження №2-а/430/68/21
УХВАЛА

Іменем України

01 вересня 2021 року смт. Станиця Луганська

Суддя Станично-Луганського районного суду Луганської області Дьоміна О.П., розглянувши матеріали адміністративної справи за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 сержанта поліції, Управління патрульної поліції в Луганській області Департаменту патрульної поліції про оскарження постанови у справі про адміністративні правопорушення у сфері дорожнього руху, зафіксовані не в автоматичному режимі,-

ВСТАНОВИВ:

Позивачем подано до Станично-Луганського районного суду Луганської області зазначений позов до двох відповідачів: сержанта поліції ОСОБА_2 та Управління патрульної поліції в Луганській області Департаменту патрульної поліції, в якому позивач просив суд скасувати постанову відповідача Е-АО №4677215 від 19.08.2021 року у справі про адміністративне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 122 КУпАП, а справу про адміністративне правопорушення закрити та судові витрати по сплаті судового збору стягнути за рахунок бюджетних асигнувань УПП в Луганській області.

Відповідно до ст. 171 КАС України суддя, після одержання позовної заяви з`ясовує, зокрема чи відповідає вона вимогам, встановленим в тому числі і ст. 160 КАС України.

Так, зі змісту вимог ст. 160 КАС України вбачається, що у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування.

В позовній заяві зокрема зазначаються:

- повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб); поштовий індекс; ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України); реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості відомі позивачу), відомі номери засобів зв`язку, офіційна електронна адреса або адреса електронної пошти;

- зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів;

- виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини;

- відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору - у випадку, якщо законом встановлений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору;

- відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися;

- перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності), зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви;

- у справах щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень - обґрунтування порушення оскаржуваними рішеннями, діями чи бездіяльністю прав, свобод, інтересів позивача тощо.

Дослідивши зміст поданої позовної заяви ОСОБА_1 , вважаю, що вона не в повній мірі відповідає вимогам ст. 160 КАС України, оскільки позивачем заявлено позов до двох відповідачів, при цьому не викладений зміст позовних вимог щодо кожного з них.

Крім того, позивач в порушення вимог ст. 160 КАС України, не зазначає реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості відомі позивачу) відповідача ОСОБА_2 , як і не вказує, що ці відомості не відомі позивачу.

Також, Томорський М.Ю. вказує , зазначаючи його як ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України відповідача УПП в Луганській області Департаменту патрульної поліції. В той же час належить згідно інформації в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань ГУ Державної казначейської служби України в Луганській області, а відтак ОСОБА_1 необхідно відповідно до вимог ст. 160 КАС України визначитися зі статусом відповідача.

Статтею 46 КАС України встановлено, що сторонами в адміністративному процесі є позивач та відповідач, а з огляду на ч. 4 цієї статті відповідачем в адміністративній справі є суб`єкт владних повноважень.

Відповідно до ч. 1 ст. 2 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Вжитий у цій процесуальній нормі термін «суб`єкт владних повноважень» означає орган державної влади, орган місцевого самоврядування, їх посадова чи службова особа, інший суб`єкт при здійсненні ними публічно-владних управлінських функцій на підставі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень, або наданні адміністративних послуг, як визначено п.7 ч.1 ст. 4 КАС України.

Позивачем заявлено позов в тому числі і до сержанта поліції Галкіна О.Г., що суперечить позиції Верховного Суду, викладеній у постанові Касаційного адміністративного суду від 26.12.2019 року у справі за №724/716/16-а, за змістом якої відповідні посадові особи не можуть виступати самостійним відповідачем у справах, оскільки належним відповідачем є саме відповідний орган, на який положенням КУпАП покладено функціональний обов`язок розглядати справи про адміністративні правопорушення.

Крім того, позивач додав до позову копію фотографії оскаржуваної ним постанови, яку взагалі неможливо прочитати та зробити будь-які висновки, в тому числі і щодо обставин, викладених ним у позові.

Також, відповідно до вимог ч. 3 ст. 161 КАС України - до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Статтею 242 КАС України передбачено, що при виборі і застосування норми права до спірних правовідносин суд повинен враховувати висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Відповідно до висновку Великої Палати Верховного Суду в постанові від 18.03.2020 року у справі за №543/775/17, у справах щодо оскарження постанов про адміністративне правопорушення у розумінні статей 287, 288 КУпАП, як і в інших справах, які розглядаються судом у порядку позовного провадження, слід застосовувати статті 2-5 Закону України «Про судовий збір» від 08.07.2011 року за №3674-VI, які пільг за подання позовної заяви, відповідних скарг у цих правовідносинах не передбачають.

З огляду на необхідність однакового підходу у визначенні розміру судового збору, який підлягає застосуванню у справах щодо накладення адміністративного стягнення та справляння судового збору, він складає за подання позовної заяви 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Отже, Велика Палата Верховного Суду вказала, що чинне законодавство містить ставку судового збору, що підлягає сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги у справі про оскарження постанови про адміністративне правопорушення.

У зв`язку з чим, позивачу необхідно привести позов у відповідність до вимог ст. 161 КАС України, про що подати до суду відповідні документи, а саме докази сплати судового збору у розмірі 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що на теперішній час становить 454 грн. 00 коп. або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Позивачем до позову надано копію посвідчення на підтвердження його статусу, як учасника бойових дій від 21.10.2015 року.

Дійсно, згідно п. 13 ч. 1 ст. 5 ЗУ "Про судовий збір", від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються учасники бойових дій, постраждалі учасники Революції Гідності, Герої України - у справах, пов`язаних з порушенням їхніх прав.

Разом з тим, як зазначає Верховний Суд в постанові від 19.10.2020 справа за №240/934/20 - сама по собі наявність статусу учасника бойових дій не гарантує звільнення від сплати до бюджету судового збору з усіх спорів. Оскільки, в межах даної норми, учасники бойових дій звільняються від сплати судового збору стосовно пільг, прав та гарантій закріплених законодавством саме через набуття такого статусу, і якщо, вимоги не пов`язані з порушенням його права на соціальний захист, саме, як учасника бойових дій, тому судовий збір має бути сплачений на загальних підставах.

Крім того, відповідно до правового висновку, викладеного у Постанові Великої Палати Верховного Суду від 12 лютого 2020 року по справі за №545/1149/17, норма п. 13 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір», згідно із якою учасники бойових дій під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються від сплати судового збору, у справах, пов`язаних з порушенням їхніх прав, має відсильний характер та не містить вичерпного переліку справ, в яких учасники бойових дій та прирівняні до них особи звільняються від сплати судового збору.

Так, правовий статус ветеранів війни, забезпечення створення належних умов для їх життезабезпечення та членів їх сімей, встановлені в Законі України «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту» від 22.10.1993 року. Статтею 22 вказаного Закону передбачено, що особи, на яких поширюється дія цього нормативного акта, отримують безоплатну правову допомогу щодо питань, пов`язаних з їх соціальним захистом, а також звільняються від судових витрат, пов`язаних з розглядом цих питань. Перелік пільг учасникам бойових дій та особам, прирівняним до них, визначені у статті 12 цього Закону.

Тому, вирішуючи питання про стягнення судового збору з особи, яка має статус учасника бойових дій (прирівняної до нього особи), для правильного застосування положення п. 13 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір», суд має враховувати предмет та підстави позову; перевіряти чи стосується така справа захисту прав цих осіб з урахуванням положень ст. 12, 22 Закону України «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту».

Таким чином, Великою Палатою Верховного Суду у постанові від 12 лютого 2020 року зроблено правовий висновок, згідно якого учасники бойових дій звільняються від сплати судового збору за подання позовів не будь-якого характеру, а лише тих, що спрямовані на захист їх соціальних прав, як учасників бойових дій.

Враховуючи вказане, вимоги та зміст заяви, приходжу до висновку, що в межах даної справи позивач не заявляє вимоги пов`язані з порушенням його права на соціальний захист, саме, як учасника бойових дій, а тому має сплачувати судовий збір на загальних підставах.

За правилом ч.1 ст. 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. Як зазначено у ч. 2 цієї статті, в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Згідно з ч. 3 ст. 169 КАС України - якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом вона вважається поданою у день первинного її подання до адміністративного суду та приймається до розгляду, про що суд постановляє ухвалу в порядку, встановленому статтею 171 цього Кодексу.

Враховуючи наведене, вважаю за необхідне залишити позовну заяву без руху, з наданням позивачу строку для усунення зазначених недоліків позовної заяви. Позивач повинен усунути зазначені недоліки, встановлені ухвалою у строк десять днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. У разі не усунення недоліків у встановлений ухвалою строк, позовна заява буде вважатись неподаною та повернута.

Керуючись ст. ст. 160, 161, 169 КАС України, ст. ст. 287, 288 КУпАП, Законом України «Про судовий збір», суддя, -

УХВАЛИВ:

Клопотання позивача про відстрочення сплати судового збору залишити без задоволення.

Адміністративну позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 сержанта поліції, Управління патрульної поліції в Луганській області Департаменту патрульної поліції про оскарження постанови у справі про адміністративні правопорушення у сфері дорожнього руху, зафіксовані не в автоматичному режимі, - залишити без руху.

Надати позивачу строк тривалістю 10 днів з дня отримання копії цієї ухвали, для усунення перелічених недоліків.

Роз`яснити позивачу, що позовна заява буде вважатися неподаною та буде повернута, якщо він у зазначений строк не усуне недоліки відповідно до цієї ухвали.

Ухвала набирає законної сили з моменту підписання суддею та оскарженню в апеляційному порядку окремо від рішення суду не підлягає. Заперечення на ухвалу, що не підлягає оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя: О.П. Дьоміна