Справа № 200/7835/21
Суддя: Бабаш Г.П.
Дата ухвалення: 2021-08-31 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Донецький окружний адміністративний суд
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

31 серпня 2021 р. Справа№200/7835/21

приміщення суду за адресою: 84122, м.Слов`янськ, вул. Добровольського, 1

Донецький окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді - Бабаш Г.П.,

при секретарі - Оголь В.К.

за участю

позивача - ОСОБА_1 ,

представника позивача - Сологуб С.А. (ордер),

представників відповідача - Ларіної М.В., Серби М.В. (витяг ЄРЮОФОП)

розглянувши у відкритому судовому засіданні за правилами загального судового провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 (РНОКПП: НОМЕР_1 , адреса реєстрації: АДРЕСА_1 ; адреса проживання: АДРЕСА_2 ) до Дружківської міської ради (, 84205, Донецька область, м. Дружківка, вул. Соборна, буд. 16) про визнання протиправним та скасування рішення,-

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернувся до Донецького окружного адміністративного суду з позовною заявою до Дружківської міської ради про визнання протиправним та скасування рішення № 8/2-15 від 18.12.2020 року "Про обрання секретаря Дружківської міської ради VІІІ скликання".

В обґрунтування позовних вимог ОСОБА_1 зазначає, що він є депутатом Дружківської міської ради. 18 грудня 2020 року відбулось перше пленарне засідання другої сесії ради, на якому його було обрано головою лічильної комісії. Позивач вказує, що обрання секретаря ради відбулось з численними порушеннями. Повернення до розгляду питання про обрання секретаря, яке вже було відкладено, відбулось без дозволу ради, а за рішенням голови. Відсутнє було рішення міської ради про затвердження форми бюлетеню для таємного голосування, як визначено регламентом ради. Після пропозиції голови ради проголосувати за затвердження бюлетеню як за процедурне питання, частина депутатів вирішила залишити залу, в тому числі і позивач. Решта депутатів вчинила дії по обранню секретаря і більшістю голосів секретарем ради обрано ОСОБА_3.

Позивач зазначає, що в протоколі засідання не відображено його позицію, як голови лічильної комісії, про неможливість здійснення процедури обрання секретаря ради на засіданні 18 грудня 2020 року у законний спосіб. Позивач вважає, що порушено його право на участь у розгляді питання на відновлення законності та на участь у процедурі обрання секретаря ради.

Також позивач вказує, що депутат ОСОБА_3 брав активну участь в тому, щоб було прийнято рішення про обрання секретаря саме на пленарному засіданні, брав участь в ухваленні рішення про зміну складу лічильної комісії тощо, що вчинено в умовах конфлікту інтересів. Голова ради також діяв в умовах конфлікту інтересів, оскільки саме ним була внесена кандидатура ОСОБА_3 на посаду секретаря, отже він не мав права приймати участь в голосуванні.

Ухвалою Донецького окружного адміністративного суд від 25.06.2021 року відкрито провадження в адміністративній справі та призначено до підготовчого судового засідання.

14.07.2021 року підготовче судове засідання відкладено у зв`язку з відсутністю документів, що підтверджують повноваження представника відповідача.

Ухвалою суду від 28.07.2021 року відмовлено в задоволенні заяви відповідача про залишення позовної заяви без розгляду.

Ухвалою суду від 12.08.2021 року закрито підготовче провадження, судовий розгляд призначений на 31.08.2021 року.

Відповідач надав відзив на адміністративний позов, в якому заперечував проти вимог позивача, просив у задоволенні позову відмовити в повному обсязі.

У наданому відзиві відповідач зазначив, що позиція позивача щодо неправомірного включення міського голови до загального складу міської ради та врахування його голосу при встановленні результатів голосування не ґрунтується на нормах законодавства. Також відповідач вказує, що питання обрання секретаря ради було включено до порядку денного, головою ради було висунуто кандидатуру, затверджено бланк для таємного голосування, обрано лічильну комісію, тобто радою дотримано процедуру обрання, визначену в Законі України «Про місцеве самоврядування в Україні».

Відповідач посилається на безпідставність доводів стосовно наявності конфлікту інтересів, оскільки це не доведено в судовому порядку.

Також відповідач зазначає, що позивачем не доведено, що оскаржуване рішення порушує його права або інтереси.

Позивач та його представник в судовому засіданні позовну заяву підтримали, надали пояснення аналогічні викладеним у позові.

Представники відповідача проти позову заперечували з підстав, зазначених у відзиві та доповненнях до нього.

Суд, заслухавши пояснення позивача, представників позивача та відповідача, розглянувши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив наступне.

ОСОБА_1 є депутатом Дружківської міської ради VІІІ скликання, що вбачається з посвідчення № 24, виданого 04.12.2020 року.

З протоколу першого пленарного засідання другої сесії VІІІ скликання вбачається, що ОСОБА_1 був обраний до складу лічильної комісії.

Згідно порядку денного, визначеного в протоколі, першим питанням було визначено обрання секретаря Дружківської міської ради. Разом з цим, протокол починається з розгляду другого питання.

Під пунктом 15 розглянуто питання про затвердження бланку бюлетеня таємного голосування, проголосували «за» 18, рішення прийнято.

Далі за пропозицією голови ради внесені зміни до складу лічильної комісії, проголосували «за» 18, рішення прийнято. Після чого депутати політичних партій «Голос», «Європейська солідарність», «Слуга народу», «Опозиційний блок» залишають актову залу.

Депутатами, що залишились, розглянуто питання про обрання секретаря ради, проголосували «за» 18, рішення прийнято.

Отже 18.12.2020 року Дружківською міською радою прийнято рішення № 8/2-15 «Про обрання секретаря Дружківської міської ради VІІІ скликання». Даним рішенням секретарем ради за пропозицією міського голови Григоренка В.Б. обрано ОСОБА_3.

Вказані обставини підтверджуються дослідженим в судовому засіданні відеозаписом пленарного засідання з офіційного сайту Дружківської міської ради (https://druisp.gov.ua/109-miska-rada/1592-videotranslyatsiji-sesij-miskoji-radi-2).

Згідно із ч. 1 ст. 2 Кодексу адміністративного судочинства України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Відповідно до ч. 1 ст. 5 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або інтереси.

Пунктом 19 частини 1 статті 4 КАС України визначено, що індивідуальний акт - акт (рішення) суб`єкта владних повноважень, виданий (прийняте) на виконання владних управлінських функцій або в порядку надання адміністративних послуг, який стосується прав або інтересів визначеної в акті особи або осіб, та дія якого вичерпується його виконанням або має визначений строк.

Разом з цим, суд вважає необхідним наголосити на частині 5 статті 160 Кодексу адміністративного судочинства України, яка визначає, що у справах щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень в позовній заяві серед іншого зазначається обґрунтування порушення оскаржуваними рішеннями, діями чи бездіяльністю прав, свобод, інтересів позивач.

Таким чином адміністративне судочинство спрямоване на захист саме порушених прав осіб у сфері публічно-правових відносин, а для відновлення порушеного права в зв`язку із прийняттям рішення суб`єктом владних повноважень особа повинна довести, яким чином відбулось порушення її прав.

Аналіз наведених норм дає підстави дійти висновку, що обов`язковою умовою скасування акту індивідуальної дії є порушення у зв`язку з прийняттям відповідного акту прав та охоронюваних законом інтересів позивача у справі, а також невідповідність його вимогам чинного законодавства та/або визначеній законом компетенції органу, який видав цей акт.

Конституційний Суд України у Рішенні від 16 квітня 2009 року № 7-рп/2009дійшов висновку, що "органи місцевого самоврядування, вирішуючи питання місцевого значення, представляючи спільні інтереси територіальних громад сіл, селищ та міст, приймають нормативні та ненормативні акти. До нормативних належать акти, які встановлюють, змінюють чи припиняють норми права, мають локальний характер, розраховані на широке коло осіб та застосовуються неодноразово, а ненормативні - це акти, які передбачають конкретні приписи, звернені до окремого суб`єкта чи юридичної особи, застосовуються одноразово і після реалізації вичерпують свою дію.

Суд вважає, що рішення від 18.12.2020 року Дружківської міської ради № 8/2-15 «Про обрання секретаря Дружківської міської ради VІІІ скликання» є індивідуальним актом та стосується прав та інтересів особи, обраної секретарем - ОСОБА_3 вказане рішення реалізоване і розпорядженням міського голови від 18.01.2021 року № 029к/01/0-1/21 ОСОБА_3 призначено з 19.01.2021 року на посаду секретаря ради.

Позивачем не доведено, що оскаржуване рішення порушує його особисті права та інтереси як фізичної особи.

ОСОБА_1 звернувся до суду як фізична особа, разом з цим суд не може залишити поза увагою, що він є депутатом Дружківської міської ради. Обсяг прав, обов`язків та повноважень ОСОБА_1 як фізичної особи та як депутата Дружківської міської ради не є тотожними.

Правовий статус депутата місцевої ради, як представника інтересів територіальної громади, виборців свого виборчого органу та рівноправного члена місцевої ради, а також гарантії депутатської діяльності визначені та встановлені Конституцією України, Законом України № 280-97/ВР від 21.05.1997 «Про місцеве самоврядування в Україні», Закону України № 93-IV від 11.07.2002 «Про статус депутатів місцевих рад».

Як вбачається з наданих сторонами пояснень, документів, відеозапису пленарного засідання, позивач, як депутат, брав участь у засіданні ради 18.12.2020 року та використав своє право на участь у прийняті рішень, зокрема він був обраний до складу лічильної комісії, а потім її головою, він висловлював свою позицію стосовно спірних питань і сам прийняв рішення відмовитися від функції голови лічильної комісії та вирішив не приймати участь у голосуванні за обрання секретаря ради.

Відповідно до ст. 2 Закону України № 93-IV від 11.07.2002 «Про статус депутатів місцевих рад», депутат сільської, селищної, міської, районної у місті, районної, обласної ради є представником інтересів територіальної громади села, селища, міста чи їх громад, який відповідно до Конституції України і закону про місцеві вибори обирається на основі загального, рівного, прямого виборчого права шляхом таємного голосування на строк, встановлений Конституцією України.

Депутат місцевої ради як представник інтересів територіальної громади, виборців свого виборчого округу зобов`язаний виражати і захищати інтереси відповідної територіальної громади та її частини - виборців свого виборчого округу, виконувати їх доручення в межах своїх повноважень, наданих законом, брати активну участь у здійсненні місцевого самоврядування.

Депутат місцевої ради має право реалізувати свої права щодо внесення пропозицій для розгляду їх радою та її органами, пропозицій і зауважень до порядку денного засідань ради та її органів, порядку розгляду обговорюваних питань та їх суті, на розгляд ради та її органів пропозицій з питань, пов`язаних з його депутатською діяльністю.

Саме у такий спосіб депутат місцевої ради реалізує своє право на участь у діяльності ради та у прийнятті радою відповідних рішень.

Проте депутат ради законодавчо не наділений правом здійснювати представництво інтересів територіальної громади в судах. Нормами чинного законодавства для депутата встановлений особливий спосіб впливу як на прийняття рішень ради, так і на життя мешканців відповідної адміністративно-територіальної одиниці.

Обґрунтовуючи в судовому засіданні порушення своїх прав ОСОБА_1 посилався, зокрема, на статтю 50 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні», якою визначено, що секретар ради обирається радою з числа її депутатів на строк повноважень ради за пропозицією відповідного сільського, селищного, міського голови. Пропозиція щодо кандидатури секретаря ради може вноситися на розгляд ради не менш як половиною депутатів від загального складу відповідної ради у разі, якщо рада не підтримала кандидатуру на посаду секретаря ради, запропоновану відповідним сільським, селищним, міським головою.

Отже, на думку позивача, порушено його право на внесення пропозиції щодо кандидатури секретаря ради.

Проте суд наголошує, що таке право позивачу надано саме як депутату відповідної ради, а не як пересічному громадянину України. І навіть це право визначено Законом з відкладальною умовою, тобто депутати можуть його набути за настання певних обставин (п.п. 1 - 5 ч. 1 ст. 50 Закону № 280), які наразі не настали.

Стосовно посилання позивача на порушення Регламенту, порядку затвердження форми бюлетеню, законності дій міськради та прийняття рішень в окремих стадіях процесу їх прийняття, здійснення яких віднесено до виключної компетенції місцевої ради, суд зазначає, що це стосується роботи депутатського корпусу, а ні прав та обов`язків громадянина ОСОБА_1 . В даному випадку рада реалізовувала свою компетенцію щодо організаційних питань формування свого складу, а не владні управлінські функції по відношенню до позивача.

Таким чином суд дійшов висновку, що ОСОБА_1 не доведено обґрунтованості своїх вимог, отже позовні вимоги не підлягають задоволенню.

Відповідно до ст. 139 Кодексу адміністративного судочинства України судові витрати не підлягають відшкодуванню.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 72-77, 241-246, 255, 263, 293-297 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ВИРІШИВ:

У задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 до Дружківської міської ради про визнання протиправним та скасування рішення відмовити.

Рішення ухвалено у нарадчій кімнаті та проголошено його вступну та резолютивну частину у судовому засіданні 31.08.2021 року

Повний текст рішення складено 01.09.2021 року.

Рішення суду може бути оскаржено в апеляційному порядку до Першого апеляційного адміністративного суду через суд першої інстанції протягом тридцяти днів з дня його проголошення. У разі застосування судом ч. 3 ст. 243 КАС України зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя Г.П. Бабаш