Справа № 363/1743/21
Суддя: Кузьмишина Олена Миколаївна
Дата ухвалення: 2021-08-30 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 363/1743/21
УХВАЛА

про відмову у відкритті апеляційного провадження

30 серпня 2021 року м. Київ

Колегія суддів Шостого апеляційного адміністративного суду у складі судді-доповідача Кузьмишиної О.М., суддів Єгорової Н.М., Федотова І.В., розглянувши апеляційну скаргу Головного управління Національної поліції в Київській області на рішення Вишгородського районного суду Київської області від 13 липня 2021 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до інспектора Вишгородського районного управління поліції Головного управління Національної поліції у Київській області страшого лейтенанта поліції Кирієнка О.М., Департаменту патрульної поліції, Головного управління Національної поліції в Київській області про скасування постанови серії БАВ № 136934 від 09.04.2021 про накладення адміністративного стгнення по справі про адміністративне правопорушення,

В С Т А Н О В И Л А :

Рішенням Вишгородського районного суду Київської області від 13.07.2021 позов задоволено частково.

Не погоджуючись з таким судовим рішенням, відповідач-3 звернувся до Шостого апеляційного адміністративного суду із апеляційною скаргою.

Перевіривши апеляційну скаргу, суд встановив необхідність відмовити у відкритті апеляційного провадження, оскільки остання не відповідає вимогам ст. ст. 286, 295, 296 КАС України, а саме - пропущено десятиденний строк на апеляційне оскарження судового рішення першої інстанції.

Відповідно до положень ч. 4 ст. 286 КАС України апеляційні скарги на судові рішення у справах з приводу рішень, дій або бездіяльності суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальностіможуть бути подані протягом десяти днів з дня їх проголошення.

Згідно з пунктом 12 частини першої статті 4 КАС України судове рішення - рішення, постанова, ухвала суду будь-якої інстанції.

Так, статтею 286 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено спеціальний строк апеляційного оскарження, який становить 10 днів (а не 30 днів, як передбачено частиною 1 статті 295 КАС України), а тому строк, протягом якого особа, відповідно до частини 2 статті 295 КАС України, може клопотати про поновлення строку на апеляційне оскарження у зв`язку з несвоєчасним отриманням судового рішення, також не повинен перевищувати 10 днів.

Аналогічна правова позиція викладена Верховним Судом, зокрема, у постановах від 27 лютого 2019 року у справі № 500/6596/17, від 17 квітня 2019 року у справі № 522/17819/17, від 13 червня 2019 року у справі № 200/15533/17(2-а/200/1165/17).

Як убачається з матеріалів справи, оскаржуване рішення винесене 13.07.2021. Отже, останнім днем подання апеляційної скарги є 23.07.2021. Проте, апеляційну скаргу направлено до суду першої інстанції лише 30.07.2021, тобто поза межами встановленого приписами Кодексу адміністративного судочинства України процесуального строку.

Згідно з частиною першою статті 13 КАС України учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право на апеляційний перегляд справи та у визначених законом випадках - на касаційне оскарження судового рішення.

Враховуючи викладене, особи, які беруть участь у справі, у разі, якщо не погоджуються із ухваленим рішенням суду першої інстанції, можуть скористатися правом його оскарження у апеляційному порядку, яке повинно бути реалізовано у встановленому вказаним Кодексом порядку.

Згідно з частиною першою статті 45 КАС України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами. Зловживання процесуальними правами не допускається.

Відповідно до пункту шостого частини п`ятої статті 44 КАС України учасники справи зобов`язані виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки.

Законодавче обмеження строку оскарження судового рішення, насамперед, обумовлено специфікою спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах.

Відповідно до правових висновків Європейського Суду з прав людини, право на суд, одним з аспектів якого є право доступу до суду, не є абсолютним і може підлягати дозволеним за змістом обмеженням, зокрема, щодо умов прийнятності скарг. Такі обмеження не можуть зашкоджувати самій суті права доступу до суду, мають переслідувати легітимну мету, а також має бути обґрунтована пропорційність між застосованими засобами та поставленою метою (пункт 33 рішення у справі «Перетяка та Шереметьєв проти України» від 21.12.2010, заява №45783/05). Норми, що регулюють строки подачі скарг, безсумнівно, спрямовані на забезпечення належного здійснення правосуддя і юридичної визначеності. Зацікавлені особи мають розраховувати на те, що ці норми будуть застосовані (пункти 22-23 рішення у справі «Мельник проти України» від 28.03.2006, заява №23436/03).

В свою чергу, заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання (пункт 109 рішення у справі «Union Alimentaria Sanders S.A. v. Spain» від 07.07.1989).

Отже, встановлення процесуальних строків законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених КАС України певних процесуальних дій.

Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними; після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 299 Кодексу адміністративного судочинства України суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження у справі, якщо скаржником у строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження визнані судом неповажними.

Зважаючи на викладене вище, колегія суддів приходить до висновку про наявність підстав для відмови у відкритті провадження за поданою апеляційною скаргою.

Керуючись ст. 287, 299, 325, 329 Кодексу адміністративного судочинства України, Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів, -

У Х В А Л И Л А:

У відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою Головного управління Національної поліції в Київській області на рішення Вишгородського районного суду Київської області від 13 липня 2021 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до інспектора Вишгородського районного управління поліції Головного управління Національної поліції у Київській області страшого лейтенанта поліції Кирієнка О.М., Департаменту патрульної поліції, Головного управління Національної поліції в Київській області про скасування постанови серії БАВ № 136934 від 09.04.2021 про накладення адміністративного стгнення по справі про адміністративне правопорушення, - відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та може бути оскаржена шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Суддя-доповідач: О.М. Кузьмишина

Судді: Н.М. Єгорова

І.В. Федотов