Справа № 520/510/20
Суддя: Єресько Л.О.
Дата ухвалення: 2021-08-31 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

31 серпня 2021 року

м. Київ

справа № 520/510/20

адміністративне провадження № К/9901/33692/20

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду:

судді-доповідача Єресько Л.О.,

суддів: Загороднюка А.Г., Соколова В.М.,

розглянувши у порядку письмового провадження у касаційній інстанції справу №520/510/20

за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Державної служби України з питань безпечності харчових продуктів та захисту споживачів в Харківській області, про визнання протиправним та скасування висновку, наказу та поновлення на посаді

за касаційною скаргою ОСОБА_1

на постанову Другого апеляційного адміністративного суду від 28 жовтня 2020 року, ухвалену колегією суддів у складі: головуючого судді Спаскіна О.А., суддів: П`янової Я.В., Любчич Л.В.,

УСТАНОВИВ:

Короткий зміст позовних вимог та їх обґрунтування

1. У січні 2020 року ОСОБА_1 (далі - позивач, ОСОБА_1 ) звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Головного управління Державної служби України з питань безпечності харчових продуктів та захисту споживачів в Харківській області (далі - відповідач 1, ГУ Держпродспоживслужби в Харківській області), Державної служби України з питань безпечності харчових продуктів та захисту споживачів (далі - відповідач 2, Держпродспоживслужба), в якому просив:

1.1. визнати протиправним та скасувати висновок щодо результатів оцінювання службової діяльності державного службовця, який займає посаду державної служби категорії "Б" "В", який затверджений наказом Держпродспоживслужби "Про затвердження висновку щодо оцінювання результатів службової діяльності керівництва територіальних органів Держпродспоживслужби у 2019 році" № 569-к від 11 грудня 2019 року, в частині, що стосується результатів оцінювання службової діяльності заступника начальника ГУ Держпродспоживслужби в Харківській області ОСОБА_1 ;

1.2. визнати протиправним та скасувати наказ Держпродспоживслужби № 577-к від 16 грудня 2019 року «Про звільнення ОСОБА_1 »;

1.3. поновити ОСОБА_1 на посаді заступника начальника ГУ Держпродспоживслужби в Харківській області;

2. В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що оскільки завдання і ключові показники на 2019 рік йому були встановлені у грудні 2018 року відповідно до вимог Закону України «Про державну службу» від 10 грудня 2015 року № 889-VIII (далі - Закон № 889-VIII) та Порядку проведення оцінювання результатів службової діяльності державних службовців, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23 серпня 2017 року № 640 (далі - Порядок № 640), у редакціях, що діяли до набрання чинності Законом України «Про внесення змін до деяких законів України щодо перезавантаження влади» від19 вересня 2019 року № 117-IX (далі - Закон № 117-IX), то і визначення результатів оцінювання його службової діяльності і затвердження висновку, на думку позивача, повинні були регулюватися законодавством, у редакції, чинній станом на час початку процедури оцінювання службової діяльності позивача.

2.1. Крім того, позивач зазначив, що через тимчасову непрацездатність у період з 02 вересня 2019 року по 25 листопада 2019 року, він фактично не міг скористатися своїми правами на заповнення форми щодо результатів виконання завдань, складення опису досягнутих результатів, участі у оціночній співбесіді, надання власних пояснень про виконання завдань і ключових показників. При цьому, як учасник оцінювання, він не був повідомлений про початок визначення результатів виконання завдань, зокрема про строки заповнення форми та подання звіту, а також про дату проведення оціночної співбесіди.

2.2. Позивач доводив необґрунтованість виставленого йому 1 балу із 4 можливих по першому завданню, оскільки його посадовими обов`язками передбачено координацію та контроль лише у сфері діяльності управління захисту споживачів та відділу контролю за регульованими цінами. Відтак, позивач вважав, що у результатах виконання завдань щодо нього зазначено дані, які не відповідають дійсним, а отже не можуть бути використані для складання висновку щодо оцінювання результатів службової діяльності позивача. Позивач наполягав, що оцінювання указаного завдання було проведено формально ще й з огляду на те, що не було враховано кількісні показники відмов суб`єктів господарювання від проведення відеофіксації під час здійснення заходів державного нагляду (контролю) за напрямами діяльності, а також кількість випадків відсутності суб`єктів господарювання за місцем проведення перевірки. Крім того, на початок 2019 року ГУ Держпродспоживслужби в Харківській області не було забезпечено достатньою кількістю камер для здійснення відеофіксації заходів державного нагляду (контролю), що неодноразово обговорювалося на нарадах ГУ Держпродспоживслужби в Харківській області. Тобто для належного виконання позивачем указаного завдання не були створені відповідні умови та матеріально-технічна база.

2.3. Також позивач зазначив про порушення порядку його звільненні, оскільки наказ про його звільнення не було погоджено з Міністром розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства.

Установлені судами фактичні обставини справи

3. Наказом Держпродспоживслужби №212-к від 01 березня 2016 року «Про призначення заступника начальника ГУ Держпродспоживслужби в Харківській області» позивача призначено на посаду заступника начальника ГУ Держпродспоживслужби в Харківській області, серед підстав призначення зазначені: заява ОСОБА_1 , звіт про результати стажування, погодження Міністерства аграрної політики та продовольства України.

4. Згідно з наказом від 11 липня 2018 року № 345-к перший заступник начальника ГУ Держпродспоживслужби в Харківській області:

- організовує роботу з виконання функцій та повноважень головного управління у галузі ветеринарної медицини, сферах безпечності та окремих показників якості харчових продуктів, ідентифікації та реєстрації тварин, у сферах карантину та захисту рослин, насінництва та розсадництва, контролю за якістю зерна та продуктів його переробки (пункт 2.1.);

- організовує роботу з виконання функцій та повноважень головного управління з реалізації державної політики у сферах здійснення державного нагляду (контролю) за дотриманням законодавства про захист прав споживачів (у тому числі виробів з дорогоцінних металів та дорогоцінного каміння), здійснення державного ринкового нагляду, метрологічного нагляду, попередження та зменшення вживання тютюнових виробів та їх шкідливого впливу на здоров`я населення, дотримання вимог щодо формування, встановлення та застосування державних регульованих цін, у межах повноважень, передбачених законом, організовує здійснення державного нагляду (контролю) за дотриманням законодавства з питань туристичної діяльності; у сфері нагляду (контролю) у системі інженерно-технічного забезпечення агропромислового комплексу (пункт 3.1.);

-організовує та забезпечує виконання головним управлінням, зокрема, і наказів, розпоряджень, доручень начальника головного управління (пункт 3.2);

- організовує роботу офіційного веб-сайту головного управління (пункт 3.7.);

- організовує ведення діловодства та роботи з укомплектування, зберігання, обліку та використання архівних документів (пункт 3.9.);

- організовує збереження службової інформації, захист інформації з обмеженим доступом, роботу з документами з грифом «Для службового користування» (пункт 3.11);

-здійснює контроль за формуванням єдиних справ у головному управлінні (пункт 3.12.);

- організовує виконання заходів із захисту персональних даних, нести відповідальність за організацію роботи, пов`язаної із захистом персональних даних при обробці у головному управлінні (пункт 3.13);

-здійснює інші повноваження відповідно до законодавства.

5. Відповідно до наказу ГУ Держпродспоживслужби в Харківській області від 08 квітня 2019 року №130-к з 08 квітня 2019 року управління організаційно-господарського забезпечення координувалося і контролювалося начальником ГУ Держпродспоживслужби в Харківській області.

5.1. Пунктом 3.1. цього наказу на заступника начальника ГУ Держпродспоживслужби в Харківській області покладено наступні завдання: організація роботи з виконання функцій та повноважень головного управління з реалізації державної політики у сферах здійснення державного нагляду (контроля дотриманням законодавства про захист прав споживачів (у тому числі споживачів виробів з дорогоцінних металів та дорогоцінного каміння), здійснення державного ринкового нагляду метрологічного нагляду, попередження та зменшення вживання тютюнових вироби і шкідливого виливу на здоров`я населення, дотримання вимог щодо формування, встановлення та застосування державних регульованих цін, у межах повноважень, організовує здійснення державного нагляду (контролю) за дотриманням вимог законодавства з питань туристичної діяльності.

6. 20 грудня 2018 року в.о. начальника ГУ Держпродспоживслужби в Харківській області Колпаковою Т.М. визначено та ознайомлено позивача із завданнями, ключовими показниками результативності, ефективності та якості службової діяльності державного службовця, який займає посаду державної служби категорії «Б» або «В».

6.1. Отже безпосереднім керівником разом з державним службовцем ОСОБА_1 визначено останньому три завдання:

1) забезпечення прозорості та інформаційної відкритості діяльності ГУ Держпродспоживслужби в Харківській області.

Ключові показники результативності, ефективності та якості до 1 завдання:

- 100% заходів державного нагляду (контролю) проведено з використанням засобів відеофіксації;

- оприлюднення на офіційному веб-сайті головного управління інформації щодо результатів здійснення державного нагляду (контролю);

- оприлюднення на офіційному веб-сайті головного управління інформації, що передбачена статтею 15 Закону України «Про доступ до публічної інформації».

Строк виконання цього завдання: листопад 2019 року.

2) забезпечення виконання Концепції державної політики у сфері захисту грав споживачів на період до 2020 року.

Ключові показники результативності, ефективності та якості до 2 завдання:

- проведено 4 наради, круглих столів із залученням громадськості на виконання Концепції державної політики у сфері захисту споживачів на період до 2020 року.

- висвітлено в серпні на офіційному веб-сайті Головного управління інформаційні матеріали для громадян щодо їх прав як споживачів.

Строк виконання цього завдання: листопад 2019 року.

3) забезпечення моніторингу застосування державних регульованих цін на лікарські засоби, які внесено до реєстру лікарських засобів, вартість яких підлягає відшкодуванню.

Ключові показники результативності, ефективності та якості до 3 завдання:

- забезпечено 40 % охоплення аптечної мережі щодо проведення моніторингу.

Строк виконання цього завдання: жовтень 2019 року.

6.2. Вищевказаний документ підписано позивачем 20 грудня 2018 року.

7. ГУ Держпродспоживслужби в Харківській області відповідно до статті 44 Закону №889-VIII, Порядку №640, з метою визначення якості виконання державними службовцями, які займають посади державної служби категорії «Б», «В», завдань, а також прийняття рішення щодо преміювання, планування службової кар`єри, визначення потреби у професійному навчанні таких видано наказ №505-к «Про визначення результатів виконання завдань державних службовців ГУ Держпродспоживслужби в Харківській області», яким затверджено список державних службовців ГУ Держпродспоживслужби в Харківській області», які займають посади державної служби категорії «Б», «В», та визначено графік проведення оцінювання таких службовців у 2019 році.

7.1. Згідно з пунктом 1 вказаного наказу визначено оцінювання результатів службової діяльності державних службовців ГУ Держпродспоживслужби в Харківській області», які займають посади державної служби категорії «Б», «В» з 01 жовтня 2019 року.

7.2. Пунктом 3.4 цього наказу визначено, що у разі відсутності державного службовця, який підлягає оцінюванню, у зв`язку з іншими причинами письмово повідомити державного службовця про дату проходження повторної оціночної співбесіди, а в разі неявки провести оцінювання без оціночної співбесіди в установлений строк.

8. Позивач з 02 вересня 2019 року по 25 листопада 2019 року був тимчасово непрацездатним, про що свідчить копія листка непрацездатності.

9. У зв`язку з відсутністю ОСОБА_1 на проведенні оціночної співбесіди щодо результатів виконання завдань за 2019 рік внаслідок втрати працездатності, йому пропонувалося з`явитися для проведення повторної співбесіди щодо результатів виконання завдань за 2019 рік 18 листопада 2019 року о 13:00 годині. Факт повідомлення підтверджується листом ГУ Держпродспоживслужби в Харківській області 9.0-057/2/13349-19 від 11 листопада 2019 року, що направлявся засобами поштового зв`язку згідно з поштовим чеком від 11 листопада 2019 року о 16 год.47 хв. (штриховий ідентифікатор: 177).

9.1. Судом першої інстанції за трек-номером поштового відправлення встановлено, що вказане відправлення про виклик на 18 листопада 2019 року отримано позивачем 12 грудня 2019 року.

9.2. На електронну адресу ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_1 з електронної пошти відділу кадрів ГУ Держпродспоживслужби в Харківській області 11 листопада 2019 року о 16 год. 30 хв. додатково направлено повідомлення 9.0-057/2/13349-19 від 11 листопада 2019 про співбесіду, що підтверджується копією інформації з електронної пошти .

10. ОСОБА_1 письмовий звіт щодо виконання завдань державним службовцем, який займає посаду державної служби категорії "Б", "В", за 2019 рік не подавався. Визначення результатів виконання завдань позивачем проведено його безпосереднім керівником без оціночної співбесіди в установлений наказом ГУ Держпродспоживслужби в Харківській області від 30 вересня 2019 №505-к строк.

11. Керівником ГУ Держпродспоживслужби в Харківській області 18 листопада 2019 року заповнена форма "Результати виконання завдань державним службовцем, який займає посаду державної служби категорії "Б" або "В" за 2019 рік із виставленою негативною оцінкою службової діяльності ОСОБА_1 заступника начальника ГУ Держпродспоживслужби в Харківській області.

11.1. Щодо завдання « 1» у графі «Досягнутий результат (відповідно до показників результативності, ефективності та якості)» визначено наступне: «за 9 місяців 2019 року з використанням засобів відео фіксації проведено 64% заходів державного нагляду (контролю) (проведено 2890 заходів, з них з використанням засобів відеофіксації - 1855). Звіти про результати здійснення державного нагляду (контролю) оприлюднено на офіційному веб-сайті ГУ Держпродспоживслужби в Харківській області в розділі «Діяльність» - «Звіти». Інформація, що передбачена статтею 15 Закону України «Про доступ до публічної інформації» оприлюднена на офіційному веб-сайті ГУ Держпродспоживслужби в Харківській області. Строк фактичного виконання: жовтень 2019 року.

11.2. За вказане завдання проставлено бал « 1» з обґрунтуванням: «завдання виконано частково, не в повному обсязі виконано».

12. 13 грудня 2019 року позивача ознайомлено із наказом Держпродспоживслужби від 11 грудня 2019 року № 569-к "Про затвердження висновку щодо оцінювання результатів службової діяльності керівництва територіальних органів Держпродспоживслужби у 2019 році", відповідно до якого за результатами зазначеного оцінювання службової діяльності надано негативну оцінку.

13. Наказом Держпродспоживслужби від 16 грудня 2019 року № 577-к "Про звільнення ОСОБА_1 " у зв`язку із отриманням негативної оцінки результатів службової діяльності, позивача звільнено з посади заступника начальника ГУ Держпродспоживслужби в Харківській області відповідно до пункту 3 частини першої статті 87 Закону України "Про державну службу".

14. Крім того, з матеріалів справи слідує, що посада заступника начальника ГУ Держпродспоживслужби в Харківській області відповідно до структури штатного розпису, що введений в дію з 01 жовтня 2019 року скорочена. Вказана інформація міститься у листі від 25 листопада 2019 року.

15. Наказом Держпродспоживслужби від 19 червня 2020 року№155-к «Про поновлення ОСОБА_1 » поновлено позивача на посаді заступника начальника ГУ Держпродспоживслужби в Харківській області.

16. Згодом наказом Держпродспоживслужби від 22 червня 2020 року №161-к «Про звільнення ОСОБА_1 » на підставі структури ГУ Держпродспоживслужби в Харківській області від 30 липня 2019 року, враховуючи повідомлення про суттєву зміну істотних умов державної служби, акт про ознайомлення ОСОБА_1 про зміну істотних умов державної служби від 18 жовтня 2019 року, ОСОБА_1 звільнено з 22 червня 2020 року з посади заступника начальника ГУ Держпродспоживслужби в Харківській області, у зв`язку із скороченням посади державної служби внаслідок зміни структури державного органу відповідно до пункту 1 частини першої статті 87 Закону № 889-VIII.

Короткий зміст рішень судів попередніх інстанцій

17. Рішенням Харківського окружного адміністративного суду від 01 червня 2020 року позов задоволено. Визнано протиправним та скасовано висновок щодо результатів оцінювання службової діяльності державного службовця, який займає посаду державної служби категорії "Б" "В", який затверджений наказом Держпродспоживслужби «Про затвердження висновку щодо оцінювання результатів службової діяльності керівництва територіальних органів Держпродспоживслужби у 2019 році» від 11 грудня 2019 року№ 569-к, в частині, що стосується результатів оцінювання службової діяльності заступника начальника ГУ Держпродспоживслужби в Харківській області ОСОБА_1 . Визнано протиправним та скасовано наказ Держпродспоживслужби від 16 грудня 2019 року № 577-к «Про звільнення ОСОБА_1 ». Поновлено ОСОБА_1 на посаді заступника начальника ГУ Держпродспоживслужби в Харківській області.

18. Задовольняючи адміністративний позов, суд першої інстанції, керуючись статтею 58 Конституції України та рішення Конституційного Суду України від 09 лютого 1999 року № 1-рп/99 (справа про зворотну дію в часі законів та нормативно-правових актів), дійшов висновку, що оскільки процедура оцінювання позивача почалося (завдання і ключові показники на 2019 році, позивачу встановлені у грудні 2018 року) відповідно до законодавства, що діяло до моменту набрання чинності Законом № 117-IX, то і завершена вона мала бути згідно з нормами, які діяли на той час, а саме згідно зі статтею 44 Закону № 889-VIII в редакції Закону України від 23 листопада 2018 року № 2629-VIII, частиною шостою якої передбачалося, що у разі отримання державним службовцем негативної оцінки не раніше ніж через три місяці проводиться повторне оцінювання результатів його службової діяльності. І лише у разі отримання державним службовцем двох підряд негативних оцінок за результатами оцінювання службової діяльності такий державний службовець звільняється зі служби відповідно до пункту 3 частини першої статті 87 цього Закону.

18.1. При цьому, суд першої інстанції дійшов висновку, що позивача не повідомлено належним чином про призначення проведення повторної співбесіди щодо результатів виконання завдань за 2019 рік на 18 листопада 2019 року, оскільки відповідний лист відповідача 1 від 11 листопада 2019 року позивач отримав засобами поштового зв`язку лише 12 грудня 2019 року. Посилання відповідачів на факт надіслання вказаного повідомлення на електронну адресу суд першої інстанції відхилив та вказав на ненадання відповідачем 1 відповідно до вимог частини другої статті 77 КАС України доказів на підтвердження того, що відправлення відкрите та прочитане позивачем.

18.2. Надаючи оцінку доводам позивача щодо незгоди з оцінкою результатів його службової діяльності по першому завданню, суд першої інстанції виходив з того, що посадовими обов`язками та повноваженнями позивача, встановленими наказом від 11 липня 2018 року № 345-к та наказом від 08 квітня 2019 року № 130-к, не передбачено повноважень позивача щодо здійснення контролю за заходами державного нагляду (контролю) за всіма напрямками діяльності ГУ Держпродспоживслужби в Харківській області. При цьому, з огляду на приписи частини другої статті 44 Закону № 889-VIII та пунктів 10, 11, 33, 3 і 35 Порядку №640 позивач мав виконувати свої обов`язки лише в межах наданих повноважень передбачених законодавством та зазначеними наказами.

18.3. Також суд першої інстанції дійшов висновку, що у порушення вимог Методичних рекомендацій щодо визначення ключових показників результативності, ефективності та службової діяльності державних службовців, які займають посади державної категорій «Б» і «В», затверджених наказом Національного агентства України з державної служби від 27 листопада 2017 року № 237, безпосереднім керівником позивача не проводився моніторинг виконання завдань, завдання не корегувалися, тому позивач належним чином виконував покладені на нього обов`язки. Водночас безпосередні керівники, які здійснювали моніторинг виконання завдань і ключових показників, жодного разу не висловлювали зауваження до стану виконання завдань позивачем, а також не забезпечили перегляд завдань з урахуванням зовнішніх факторів, таких як зміна посадових обов`язків позивача, що за висновком суду першої інстанції призвело до несправедливого заниження балів та неврахування осадових обов`язків позивача при складанні висновку про результати оцінювання.

18.4. З огляду на наведе, суд першої інстанції визнав протиправним та скасував висновок щодо результатів оцінювання службової діяльності державного службовця, який займає посаду державної служби категорії "Б" "В", який затверджений наказом Держпродспоживслужби від 11 грудня 2019 року № 569-к, в частині, що стосується результатів оцінювання службової діяльності позивача, а також наказ від 16 грудня 2019 року № 577-к «Про звільнення ОСОБА_1 ». Крім того, суд першої інстанції урахував, що вимога про скасування наказу від 16 грудня 2019 року № 577-к «Про звільнення ОСОБА_1 » є похідною, при цьому спірний наказ про звільнення позивача не погоджено із Міністром розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства, тобто прийнято з порушенням вимог підпункту 6 пункту 11 Положення про Державну службу України з питань безпечності харчових продуктів та захисту споживачів, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 02 вересня 2015 року № 667, яким передбачено, що голова Держпродспоживслужби визначає на посаду та звільняє з посади за погодженням з Міністром розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства заступників керівників територіальних органів Держпродспоживслужби.

18.5. З огляду на встановлені обставини, суд першої інстанції дійшов висновку, що наказ від 16 грудня 2019 року «Про звільнення ОСОБА_1 » є протиправним і таким, що підлягає скасуванню, у зв`язку з чим позивач підлягає поновленню на посаді.

19. Не погодившись з рішенням суду першої інстанції, відповідачі подали апеляційні скарги.

20. Постановою Другого апеляційного адміністративного суду від 28 жовтня 2020 року апеляційні скарги Держпродспоживслужби та ГУ Держпродспоживслужби в Харківській області задоволено. Рішення суду першої інстанції від 01 червня 2020 року скасовано, прийнято нову постанову, якою в задоволенні позову ОСОБА_1 відмовлено повністю.

21. Скасовуючи рішення суду першої інстанції та відмовляючи у задоволенні адміністративного позову, суд апеляційної інстанції виходив з висновку про те, що згідно з пунктом 9 Порядку № 640, оцінювання проводиться поетапно, тому необхідно розглядати кожен етап цієї процедури окремо, не ототожнюючи. При цьому, суд апеляційної інстанції наголосив на необхідності розрізняти момент виникнення спірних правовідносин у цій справі відповідно до етапу оцінювання, на якому виникли саме такі спірні правовідносини, а не визначати дію нормативно - правового акта в часі від моменту визначення завдань і ключових показників позивача, оскільки на той час спірні правовідносини були відсутні. З огляду на наведене, суд апеляційної інстанції дійшов висновку, що до спірних правовідносин мають застосовуватися положення статті 44 Закону № 889-VIII в редакції Закону № 117-ІХ, оскільки ці правовідносини виникли на етапі визначення результатів виконання завдань та у зв`язку із цим надалі щодо затвердження висновку (у період з 18 листопада 2019 року по 11 грудня 2019 року), тобто після набрання чинності Законом № 117-ІХ, що набрав чинності 25 вересня 2019 року.

21.2. Також суд апеляційної інстанції звернув увагу на той факт, що позивач підписав 20 грудня 2018 року завдання, ключові показники результативності, ефективності та якості службової діяльності державного службовця, який займає посаду державної служби категорії «Б» або «В» без будь-яких заперечень, зауважень, пропозицій стосовно завдання « 1» щодо відсоткового показника використання засобів відеофіксації під час заходів державного нагляду (контролю) та протягом 2019 року не скористався правом ініціювати перегляд таких завдань і ключових показників.

21.3. На підставі аналізу положень наказів ГУ Держпродспоживслужби в Харківській області від 11 липня 2018 року №345-к та від 08 квітня 2019 року №130-к, а також підпункту 1 пункту 6 розділу 1 «Загальні положення» Типової інструкції з документування управлінської інформації в електронній формі та організації роботи з електронними документами в діловодстві, електронного міжвідомчого обміну, затвердженої постановою Кабінету Міністрів України від 17 січня 2018 року, суд апеляційної інстанції дійшов висновку, що згідно з зазначеними наказам позивач повинен був організовувати роботу з укомплектування, зберігання, обліку та використання архівних документів, до яких відносяться засоби відеофіксації, у зв`язку із чим позивачу і було визначено відповідне завдання.

21.4. Крім того, суд апеляційної інстанції дійшов висновку, що всупереч абзацу третьому пункту Порядку №640, позивач не аналізував виконання визначених йому на 2019 рік завдань і ключових показників.

21.5. Наведені обставини, на думку суду апеляційної інстанції, свідчать про те, ще позивач не виконував обов`язки державного службовця, визначені пунктами 6, 7 8, 11 частини першої статті 8 Закону №889-VIII.

21.6. Також суд апеляційної інстанції прийняв до уваги, що у зв`язку із відсутністю позивача 08 листопада 2019 року на проведенні оціночної співбесіди щодо результатів виконання завдань за 2019 рік внаслідок втрати працездатності, йому пропонувалося з`явитися для проведення повторної співбесіди щодо результатів виконання завдань за 2019 рік 18 листопада 2019 року. Відповідне повідомлення надіслано 11 листопада 2019 року засобами поштового зв`язку, а також додатково надіслано на електронну адресу позивача. Тому суд апеляційної інстанції дійшов висновку, що у даних правовідносинах суб`єктом владних повноважень було вжито усіх вичерпних заходів щодо повідомлення позивача про дату оціночної співбесіди. При цьому, за змістом незастосованого судом першої інстанції абзацу другого пункту 37 Порядку №640, у разі тимчасової відсутності державного службовця, який займає посаду державної служби категорії "Б" або "В", або його повторної неявки для проходження оціночної співбесіди у визначені безпосереднім керівником строки визначення результатів виконання завдань проводиться безпосереднім керівником та керівником самостійного структурного підрозділу (у разі наявності) без оціночної співбесіди в установлений строк.

21.7. Крім того, за висновком суду апеляційної, вирішивши негайно поновити позивача на посаді, яка з 01 жовтня 2019 року скорочена та відсутня у штатному розписі ГУ Держпродспоживслужби в Харківській області, суд першої інстанції втрутився у дискреційні повноваження суб`єкта владних повноважень - Держпродспоживслужби.

21.8. Підсумовуючи наведе, суд апеляційної інстанції зазначив, що з урахуванням встановлених фактичних обставин справи, підстави для задоволення позову відсутні, оскільки оскаржуваний наказ відповідає критеріям правомірності рішень суб`єктів владних повноважень, його винесено в межах повноважень та у спосіб, що визначені чинним законодавством України, а тому підстави для його скасування відсутні.

Короткий зміст та обґрунтування вимог касаційної скарги та її рух в касаційній інстанції

22. 08 грудня 2020 року до Верховного Суду надійшла касаційна скарга ОСОБА_1 , у якій скаржник просить скасувати постанову Другого апеляційного адміністративного суду від 28 жовтня 2020 року та залишити в силі рішення Харківського окружного адміністративного суду від 01 червня 2020 року.

23. В обґрунтування касаційної скарги скаржник зазначає, що оскаржуване судове рішення судом апеляційної інстанції ухвалено з неправильним застосування норм матеріального права за відсутності висновку Верховного Суду щодо питання застосування норми права у подібних правовідносинах, зокрема щодо застосування пункту 3 частини четвертої статті 87 Закону № 889-VIII, в редакції Закону № 117-ІХ.

23.1. Так, скаржник наполягає, що підписав завдання своєї службової діяльності на наступний рік 20 грудня 2018 року та був обізнаним із наслідками проходження оцінювання результатів службової діяльності у 2019 році, які передбачали, що у разі отримання державним службовцем негативної оцінки не раніше ніж через три місяці проводиться повторне оцінювання результатів його службової діяльності. Скаржник доводить, що положення Закону № 889-VIII на час його ознайомлення із завданнями на 2019 рік захищали його трудові права на випадок отримання негативної оцінки, яка могла бути не об`єктивною. Однак Закон № 117-ІХ, на переконання скаржника, встановив фактично нові умови проходження щорічного оцінювання як процедури проходження державної служби - інші наслідки отримання негативної оцінки, що суттєво змінюють умови проходження служби, оскільки встановлена нова підстава для звільнення державного службовця за результатами оцінювання. Таким чином, на думку скаржника, зазначений Закон обмежив його конституційне право на працю та встановив нову підставу для припинення державної служби. Ураховуючи викладене скаржник наполягає, що відповідно статті 58 Конституції України та рішення Конституційного Суду України від 09 лютого 1999 року № 1-рп/99, у разі, якщо процедури вступу на державну службу, її проходження та припинення, що розпочалися до набрання чинності Законом України №117-ІХ, вони повинні бути завершені відповідно до норм, що діяли на той час, тобто у даному випадку - до набрання чинності Закон №117-ІХ.

23.2. Крім того, скаржник уважає, що з огляду на відсутність порядку проведення оцінювання, приведеного у відповідність до нового Закону, як цього вимагає частина одинадцята статті 44 Закону №889-VIII, процедура звільнення державного службовця за статтею 44, пунктом 3 частини першої статті 87 цього Закону є неправомірною.

23.3. Щодо виставлення балу за завдання « 1» у результатах виконання завдань державним службовцем, який займає посаду державної служби категорії «Б» або «В», за 2019 щодо позивача, скаржник звертає увагу, що відповідачами не надано обґрунтування та підтверджуючі документи, за якими напрямками діяльності було проведено, яку кількість заходів державного нагляду (контролю), у тому числі, без відеофіксації. У той час як жодним нормативно-правовим актом або наказом ГУ Держпродспоживслужби в Харківській області позивачу не було надано повноважень і обов`язків контролювати, давати вказівки державним службовцям, керівникам непідпорядкованих відділів та управлінь щодо здійснення відеофіксації заходів державного нагляду (контролю) за напрямками їх контролю і координації. Зазначає, що він не міг діяти поза межами своїх повноважень, надавати вказівки щодо проведення та контролювати відеофіксацію заходів державного нагляду (контролю) у сферах, що йому безпосередньо не підпорядковані, та належать до компетенції начальника та першого заступника начальника ГУ Держпродспоживслужби в Харківській області. Тому, на думку скаржника, суд апеляційної інстанції дійшов неправомірного висновку про те, що позивач був зобов`язаний забезпечити проведення заходів державного нагляду (контролю) з використанням засобів відеофіксації в межах усього ГУ Держпродспоживслужби в Харківській області, а не тільки за напрямками координації і контролю ГУ Держпродспоживслужби в Харківській області, що ввірені позивачу за розподілом обов`язків.

23.4. Також скаржник наполягає, що для його звільнення з посади заступника керівника територіального органу Держпродспоживслужби обов`язковим є погодження Міністра розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства. Однак спірний наказ про звільнення позивача не був погодженим із Міністром розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства. Тому, на переконання скаржника, є помилковим висновок суду апеляційної інстанції, що спірний наказ відповідає критеріям правомірності рішень суб`єктів владних повноважень, винесений в межах повноважень та у спосіб, що визначені чинним законодавством України.

23.5. Скаржник уважає, що дійшовши помилкового висновку про те, що спірний наказ винесений відповідно до статті 19 Конституції України, статті 2 КАС України, а його звільнення відбулося на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України, суд апеляційної інстанції не правильно застосував статтю 235 КЗпП України та не урахував висновок щодо застосування цієї норми права у подібних правовідносинах, викладений у постановах Верховного Суду від 12 лютого 2020 року у справі № 185/10551/15-ц, від 17 березня 2020 року у справі № 813/1697/17, від 11 червня 2020 року у справі № 826/7299/15, від 30 вересня 2020 року у справі №826/16621/17,28 жовтня 2020 року у справі № 826/7297/15.

24. 08 грудня 2020 року відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями визначено склад колегії суддів: головуючий суддя (суддя - доповідач) Єресько Л.О., суддів Загороднюк А.Г., Соколов В.М.

25. Ухвалою Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду від 23 грудня 2020 року відкрито касаційне провадження за вказаною касаційною скаргою.

26. Ухвалою Верховного Суду у складі судді Касаційного адміністративного суду Єресько Л.О. від 30 серпня 2021 року закінчено підготовчі дії у справі та призначено її до розгляду в порядку письмового провадження відповідно до статті 345 КАС України.

Позиція інших учасників справи

27. 13 січня 2021 року від Держпродспоживслужба надійшов відзив на касаційну скаргу, у якому відповідач 2 проти доводів та вимог касаційної скарги заперечує і просить залишити її без задоволення, а оскаржуване рішення суду апеляційної інстанції - без змін.

27.1. Зокрема, наполягає на тому, що на дату виникнення саме спірних правовідносин щодо визначення результатів виконання завдань позивачем та подальшого його звільнення повинна застосовуватися стаття 44 Закону №889-VIII в редакції Закону №117-ІХ, що набрав чинності 25 вересня 2019 року.

27.2. Зазначає, що оцінювання результатів службової діяльності позивача здійснюється керівником Держпродспоживслужби за його внутрішнім переконанням відповідно до результатів виконаних завдань, що є способом прийняття рішення, тобто, способом реалізації владних управлінських функцій. Вчинення зазначених дій є способом реалізації його повноважень, а здійснення цих дій є процесом реалізації наданих законом функцій. Отже, дії т.в.о. голови Держпродспоживслужби щодо виставлення негативної оцінки службової діяльності позивача у спірному висновку є суб`єктивною оцінкою досліджених нею обставин та її дискреційними повноваженнями.

27.3. Наполягає, що отримання погодження Міністра розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства на звільнення заступника керівника територіального органу даної служби як центрального органу виконавчої влади не передбачено, натомість пунктом 17 частини 4 статті 19 Закону України «Про центральні органи виконавчої влади» від 17 березня 2011 року № 3166-VI (далі - Закон № 3166-VI) передбачено лише повноваження щодо отримання такого погодження у разі призначення заступника керівника територіального органу центрального органу виконавчої влади.

28. 14 січня 2021 року від ГУ Держпродспоживслужби в Харківській області надійшов відзив на касаційну скаргу, у якому відповідач 1 проти доводів та вимог касаційної скарги заперечує і просить залишити її без задоволення, а оскаржуване рішення суду апеляційної інстанції - без змін. В обґрунтування вказаного відзиву відповідач 1 наводить доводи, аналогічні доводам, наведеним у відзиві відповідача 2.

28.1. Крім того, відповідач 1 наполягає, що позивач не аналізував виконання визначених йому на 2019 рік завдань і ключових показників, отже не виконував обов`язки державного службова.

Джерела права

29. Згідно з частиною першою статті 2 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень

30. Принципи, правові та організаційні засади забезпечення публічної, професійної, політично неупередженої, ефективної, орієнтованої на громадян державної служби, яка функціонує в інтересах держави і суспільства, а також порядок реалізації громадянами України права рівного доступу до державної служби, що базується на їхніх особистих якостях та досягненнях регулює Закон № 889-VIII (тут і далі - у редакції станом на час виникнення спірних правовідносин).

31. Відповідно до частин першої - шостої статті 44 Закону № 889-VIII результати службової діяльності державних службовців щороку підлягають оцінюванню для визначення якості виконання поставлених завдань, а також з метою прийняття рішення щодо преміювання, планування їхньої кар`єри.

Оцінювання результатів службової діяльності проводиться на підставі показників результативності, ефективності та якості, визначених з урахуванням посадових обов`язків державного службовця, а також дотримання ним правил етичної поведінки та вимог законодавства у сфері запобігання корупції, виконання індивідуальної програми професійного розвитку, а також показників, визначених у контракті про проходження державної служби (у разі укладення).

Оцінювання результатів службової діяльності державних службовців, які займають посади державної служби категорій "Б" і "В", здійснюється безпосереднім керівником державного службовця та керівником самостійного структурного підрозділу. Оцінювання результатів службової діяльності державних службовців, які займають посади державної служби категорії "А", здійснюється суб`єктом призначення.

Державного службовця ознайомлюють з результатами оцінювання його службової діяльності під підпис протягом трьох календарних днів після проведення оцінювання. Висновок щодо результатів оцінювання службової діяльності затверджується наказом (розпорядженням) суб`єкта призначення.

За результатами оцінювання службової діяльності державного службовця йому виставляється негативна, позитивна або відмінна оцінка з її обґрунтуванням.

У разі отримання державним службовцем негативної оцінки за результатами оцінювання службової діяльності такий державний службовець звільняється із служби відповідно до пункту 3 частини першої статті 87 цього Закону та з ним розривається контракт про проходження державної служби (у разі укладення).

32. Висновок, що містить негативну оцінку за результатами оцінювання службової діяльності, може бути оскаржений державним службовцем у порядку, визначеному статтею 11 цього Закону (частина сьома статті 44 Закону № 889-VIII).

33. Частиною одинадцятою статті 44 Закону № 889-VIII визначено, що порядок проведення оцінювання результатів службової діяльності державних службовців затверджується Кабінетом Міністрів України.

34. Процедуру проведення оцінювання результатів службової діяльності державних службовців (далі - оцінювання) визначає Порядок №640 (тут і далі -у редакцій чинній на час виникнення спірних правовідносин).

35. За змістом пункту 4 Порядку № 640 учасниками оцінювання є: державний службовець; безпосередній керівник державного службовця, який займає посаду державної служби категорії "Б" або "В"; керівник самостійного структурного підрозділу (у разі наявності), в якому працює державний службовець, який займає посаду державної служби категорії "Б" або "В"; суб`єкт призначення; служба управління персоналом.

36. Відповідно до пунктів 2, 3 Порядку №640 метою оцінювання є визначення якості виконання державним службовцем поставлених завдань, а також прийняття рішення щодо його преміювання, планування службової кар`єри, визначення потреби у професійному навчанні. Оцінювання проводиться з дотриманням принципів об`єктивності, достовірності, доступності та прозорості, взаємодії та поваги до гідності державного службовця.

37. Оцінювання проводиться на підставі ключових показників, визначених з урахуванням посадових обов`язків державного службовця, а також дотримання ним загальних правил етичної поведінки та вимог законодавства у сфері запобігання корупції (пункт 7 Порядку № 640).

38. Пунктом 9 Порядку № 640 передбачено, що оцінювання проводиться поетапно: визначення завдань і ключових показників; визначення результатів виконання завдань; затвердження висновку (крім випадків, коли жодне із визначених завдань не підлягає оцінюванню).

39. Відповідно до абзацу першого пункту 10 Порядку № 640 завдання і ключові показники повинні відображати кінцевий результат, на досягнення якого спрямовано службову діяльність державних службовців, вимірюватися в кількісному та/або якісному вираженні.

40. Згідно з абзацом першим пункту 12 Порядку № 640 завдання і ключові показники для державного службовця на наступний рік визначаються у грудні року, що передує звітному.

41. Пунктом 16 Порядку № 640 визначено, що висновок затверджується наказом (розпорядженням) суб`єкта призначення у грудні звітного року. Служба управління персоналом державного органу, в якому працює державний службовець, ознайомлює відповідного державного службовця із затвердженим висновком у порядку, визначеному Законом № 889-VIII.

42. Визначення результатів виконання завдань державним службовцем, на якого покладено виконання обов`язків за посадою державної служби категорії "А", "Б" або "В", здійснює керівник вищого рівня по відношенню до посади державної служби, яку він займає (пункт 36 Порядку № 640).

43. Згідно з пунктом 37 Порядку № 640 для визначення результатів виконання завдань безпосередній керівник спільно з керівником самостійного структурного підрозділу (у разі наявності) проводить з державним службовцем, який займає посаду державної служби категорії "Б" або "В", оціночну співбесіду.

У разі тимчасової відсутності державного службовця, який займає посаду державної служби категорії "Б" або "В", або його повторної неявки для проходження оціночної співбесіди у визначені безпосереднім керівником строки визначення результатів виконання завдань проводиться безпосереднім керівником та керівником самостійного структурного підрозділу (у разі наявності) без оціночної співбесіди в установлений строк. У разі тимчасової відсутності у зв`язку з відрядженням або відпусткою такого державного службовця за його заявою до безпосереднього керівника оціночна співбесіда та визначення результатів виконання завдань проводяться раніше.

44. Перед проведенням оціночної співбесіди державний службовець, який займає посаду державної служби категорії "Б" або "В", заповнює форму щодо результатів виконання завдань державним службовцем, який займає посаду державної служби категорії "Б" або "В", за відповідний рік згідно з додатком 8 у частині відомостей щодо себе та займаної посади, опису досягнутих результатів у розрізі кожного визначеного завдання та строку його фактичного виконання. У разі тимчасової відсутності державного службовця такі відомості зазначаються безпосереднім керівником (пункт 38 Порядку № 640).

45. Відповідно до пункту 39 Порядку № 640 оціночна співбесіда проводиться на основі усних пояснень державного службовця, який займає посаду державної служби категорії "Б" або "В", про виконання завдань і ключових показників та його письмового звіту, що подається у довільній формі (у разі його подання державним службовцем). Під час оціночної співбесіди також визначаються потреби у професійному навчанні та розглядаються пропозиції щодо завдань і ключових показників на наступний період.

Після проведення оціночної співбесіди безпосереднім керівником заповнюється форма щодо результатів виконання завдань державним службовцем, який займає посаду державної служби категорії "Б" або "В", за відповідний рік згідно з додатком 8 у частині виставлення балів, визначення оцінки та їх обґрунтування, а також визначення потреб у професійному навчанні. Безпосередній керівник спільно з керівником самостійного структурного підрозділу (у разі наявності) виставляє державному службовцю негативну, позитивну або відмінну оцінку (крім випадків, коли жодне із завдань не підлягає оцінюванню) з її обґрунтуванням на основі розрахунку середнього бала за виконання кожного визначеного завдання (з урахуванням досягнення ключових показників) за критеріями визначення балів згідно з додатком 4.

46. Згідно з абзацом першим пункту 40 Порядку № 640 безпосередній керівник передає службі управління персоналом оформлену в установленому порядку форму щодо результатів виконання завдань державним службовцем, який займає посаду державної служби категорії "Б" або "В", за відповідний рік згідно з додатком 8 для зберігання в особовій справі такого державного службовця..

47. Висновок щодо оцінювання результатів службової діяльності державних службовців, які займають посади державної служби категорій "Б" і "В", в якому виставляється негативна, позитивна або відмінна оцінка, за формою згідно з додатком 5 затверджується наказом (розпорядженням) суб`єкта призначення (абзац перший пункту 41 Порядку № 640).

48. Пунктами 47, 49 Порядку № 640 передбачено, що у разі отримання державним службовцем негативної оцінки відповідний висновок може бути оскаржений таким державним службовцем.

Висновок скасовується суб`єктом призначення або судом у частині оцінювання результатів службової діяльності конкретного державного службовця. Зазначений висновок не підлягає скасуванню, якщо допущені процедурні порушення, які не впливають на результати оцінювання.

49. Додатком 8 до Порядку № 640 передбачено, що безпосередній керівник для оцінки результатів виконання завдань державним службовцем виставляє бал у значенні від "0" до "4" або "Не підлягає оцінюванню" відповідно до встановлених критеріїв (додаток 4).

Позиція Верховного Суду

Оцінка висновків судів, рішення яких переглядаються, та аргументів учасників справи

50. Згідно з частиною першою статті 341 КАС України суд касаційної інстанції переглядає судові рішення в межах доводів та вимог касаційної скарги, які стали підставою для відкриття касаційного провадження, та на підставі встановлених фактичних обставин справи перевіряє правильність застосування судом першої чи апеляційної інстанції норм матеріального і процесуального права.

51. Згідно з ухвалою Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду від 11 травня 2021 року касаційне провадження у справі відкрито з метою перевірки доводів касаційної скарги про відсутність висновку Верховного Суду щодо питання застосування норми права у подібних правовідносинах, зокрема, застосування пункту 3 частини четвертої статті 87 Закону № 889-VIII, в редакції Закону № 117-ІХ. Крім того, цією ухвалою окремою підставою відкриття касаційного провадження визначено необхідність перевірки доводів касаційної скарги щодо застосування у оскаржуваному судовому рішенні судом апеляційної інстанції норми права без урахування висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного, зокрема, у постанові Верховного Суду від 13 серпня 2020 року у справі № 821/3795/15-а, від 30 вересня 2020 року у справі № 826/12050/15, від 03 жовтня 2019 року у справі № 804/8042/17, від 31 липня 2019 року у справі №813/593/17, зокрема щодо застосування статті 235 КЗпП.

52. Надаючи оцінку правильності застосування судом апеляційної інстанції норм матеріального та процесуального права, виходячи з меж касаційного перегляду, визначених у статті 341 КАС України, у контексті доводів скаржника, наведених у касаційній скарзі, Верховний Суд виходить із такого.

53. Спір у цій справі виник у зв`язку із ухваленням Держпродспоживслужбою висновку про негативну оцінку за результатами оцінювання службової діяльності позивача, як державного службовця, який займає посаду державної служби категорії "Б" або "В", а також із винесенням на підставі спірного висновку наказу звільнення позивача.

54. Надаючи оцінку доводам скаржника щодо необхідності застосування до спірних правовідносин у цій справі Закону № 889-VIII у редакції до набрання чинності Закону № 117-ІХ, колегія суддів зазначає таке.

55. Частиною шостою статті 44 Закону № 889-VIII в редакції, що діяла до 25 вересня 2019 року, було визначено, що у разі отримання державним службовцем негативної оцінки не раніше ніж через три місяці проводиться повторне оцінювання результатів його службової діяльності.

56. Законом № 117-ІХ, який набрав чинності з 25 вересня 2019 року, було внесено зміни до частини шостої статті 44 Закону № 889-VIII та визначено, що у разі отримання державним службовцем негативної оцінки за результатами оцінювання службової діяльності такий державний службовець звільняється із служби відповідно до пункту 3 частини першої статті 87 цього Закону та з ним розривається контракт про проходження державної служби (у разі укладення).

57. У цій справі судами попередніх інстанцій установлено, що 20 грудня 2018 року в.о. начальника ГУ Держпродспоживслужби в Харківській області Колпаковою Т.М. разом з державним службовцем ОСОБА_1 останньому визначено три завдання, ключові показники результативності, ефективності та якості службової діяльності державного службовця, який займає посаду державної служби категорії «Б» або «В» на 2019 рік. Оцінювання результатів службової діяльності державних службовців ГУ Держпродспоживслужби в Харківській області», які займають посади державної служби категорії «Б», «В», зокрема і позивача у 2019 році розпочалося з 01 жовтня 2019 року. За результатами зазначеного оцінювання службової діяльності позивача складено висновок, затверджений наказом Держпродспоживслужби від 11 грудня 2019 року № 569-к, яким надано негативну оцінку. А наказом Держпродспоживслужби від 16 грудня 2019 року № 577-к у зв`язку із отриманням негативної оцінки результатів службової діяльності позивача звільнено з посади.

58. За доводами касаційної скарги ОСОБА_1 , посилаючись на статтю 58 Конституції України та рішення Конституційного Суду України від 09 лютого 1999 року № 1-рп/99, скаржник наполягає, що за наведених обставин процедура оцінювання його службової діяльності у 2019 році повинна була завершуватися відповідно до норм, що діяли на час її початку, тобто до набрання чинності Закон №117-ІХ.

59. Питання наявності підстав для застосування частини шостої статті 44 Закону № 889-VIII у редакції до набрання чинності Закону № 117-ІХ у процедурі оцінювання державних службовців, етап визначення завдань і ключових показників у якій відбувався до набрання чинності Закону № 117-ІХ, а етапи визначення результатів виконання завдань та затвердження висновку - після набрання чинності цим законом, вже досліджувалося Верховним Судом у постанові від 03 серпня 2021 року у справі № 120/78/20-а.

60. У наведеній постанові Верховним Судом сформовано правову позицію, яка полягає у тому, що звільнення державного службовця за наслідком проведення оцінювання його службової діяльності, не є жодним із видів юридичної відповідальності, а отже до спірних правовідносин не застосуються гарантії, визначені статтею 58 Конституції України.

61. У цій справі Верховний Суд також ураховує, що відповідно до статті 58 Конституції України Закони та інші нормативно-правові акти не мають зворотної дії в часі, крім випадків, коли вони пом`якшують або скасовують відповідальність особи. Ніхто не може відповідати за діяння, які на час їх вчинення не визнавалися законом як правопорушення.

62. При цьому, Конституційний Суд України у Рішення від 09 лютого 1999 року № 1-рп/99 роз`яснив, що за загальновизнаним принципом права закони та інші нормативно-правові акти не мають зворотної дії в часі. Цей принцип закріплений у частині першій статті 58 Конституції України, за якою дію нормативно-правового акта в часі треба розуміти так, що вона починається з моменту набрання цим актом чинності і припиняється з втратою ним чинності, тобто до події, факту застосовується той закон або інший нормативно-правовий акт, під час дії якого вони настали або мали місце.

63. У Рішенні Конституційного Суду України від 19 квітня 2000 року № 6-рп/2000 у справі за конституційним поданням 46 народних депутатів України щодо офіційного тлумачення положень статті 58 Конституції України, статей 6, 81 Кримінального кодексу України (справа про зворотну дію кримінального закону в часі) Суд зауважив, що суть зворотної дії в часі законів та інших нормативно-правових актів полягає в тому, що їх приписи поширюються на правовідносини, які виникли до набрання ними чинності, за умови, якщо вони скасовують або пом`якшують відповідальність особи. Але їх реалізація з використанням підзаконних нормативно-правових актів неможлива в окремих галузях права, зокрема в кримінальному праві.

64. Разом з тим з аналізу норм статті 44 Закону № 889-VIII слідує, що звільнення із служби відповідно до пункту 3 частини першої статті 87 цього Закону у разі отримання державним службовцем негативної оцінки за результатами оцінювання службової діяльності не є видом юридичної відповідальності, зокрема дисциплінарним стягненням, а є наслідком реагування суб`єкта призначення на неналежне виконання державним службовцем посадових обов`язків, установлених для відповідної посади.

65. Відтак у вимірі обставин цієї справи застосуванню підлягає закріплене у частині першій статті 58 Конституції України правило про відсутність зворотної дії в часі Законів та інших нормативно-правових актів.

66. У контексті наведеного, колегія суддів звертає увагу на підхід Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ), сформований у рішенні від 08 грудня 1999 року у справі «Пеллеґрен проти Франції», де Суд зауважив про те, що ті, хто обіймають посади, які передбачають виконання функцій, пов`язаних із забезпеченням загальних інтересів, або участь у здійсненні повноважень, наданих за публічним правом, наділені часткою суверенної влади держави. Отже держава має законний інтерес вимагати від таких посадових осіб особливих відносин довіри і лояльності.

67. Застосовуючи указаний підхід до обставин цієї справи, колегія суддів наголошує, що державна служба є діяльністю із практичного виконання завдань і функцій держави, яка здійснюється державним службовцем у межах встановлених для відповідної посади повноважень, безпосередньо пов`язаних з виконанням завдань і функцій державного органу із дотриманням принципів державної служби. Зокрема принцип професіоналізму полягає у компетентному, об`єктивному і неупередженому виконанні посадових обов`язків, постійному підвищенні державним службовцем рівня своєї професійної компетентності.

68. Отже відмова держави, яка розраховує на професійне виконання державними службовцями завдань і функцій держави, від повторного оцінювання результатів службової діяльності державних службовців після отримання негативної оцінки жодним чином не впливає на обов`язок державних службовців компетентно виконувати свої службові обов`язки, зокрема і визначені для них завдання і ключові показники на відповідний рік. Отже частина шоста статті 44 Закону № 889-VIII у редакції Закону № 117-ІХ лише визначає порядок реагування суб`єкта призначення на неналежне виконання державним службовцем посадових обов`язків, установлених для відповідної посади, та жодним чином не порушує конституційне право таких осіб на працю та не встановлює жодних нових підстав для припинення державної служби.

69. Таким чином, ураховуючи правову позицію викладену у постанові Верховного Суду від 03 серпня 2021 року у справі № 120/78/20-а, з огляду на характер спірних правовідносин, обставини, встановлені судами попередніх інстанцій, колегія суддів погоджується з висновком суду апеляційної інстанції, що на дату виникнення саме спірних правовідносин щодо визначення результатів виконання завдань позивачем та подальшого його звільнення з посади застосовуванню підлягала стаття 44 Закону № 889-VIII в редакції Закону №117-ІХ.

70. Реагуючи на доводи скаржника щодо відсутності порядку проведення оцінювання, приведеного у відповідність до нового Закону, Верховний Суд зауважує, що Законом №117-ІХ визначено Кабінету Міністрів України двомісячний строк з дня набрання чинності Законом щодо приведення своїх нормативно-правових актів у відповідність із цим Законом.

71. Станом на дату визначення результатів виконання завдань позивачем (18 листопада 2019 року), ще не закінчився встановлений Кабінету Міністрів України двомісячний строк приведення своїх нормативно-правових актів у відповідність із цим Законом, а Порядок № 640 ще не був приведений у відповідність із зміненою редакцією Закону № 889-VIII.

72. Разом з тим, за правилами частини третьої статті 7 КАС України, у разі невідповідності правового акта Конституції України, закону України, міжнародному договору, згода на обов`язковість якого надана Верховною Радою України, або іншому правовому акту суд застосовує правовий акт, який має вищу юридичну силу, або положення відповідного міжнародного договору України.

73. Вища юридична сила закону полягає у тому, що всі підзаконні нормативно-правові акти приймаються на основі законів та за своїм змістом не повинні їм суперечити, а відтак, у випадку суперечності норм підзаконного акта нормам закону необхідно застосовувати норми закону, оскільки він має вищу юридичну силу.

74. Таким чином, у межах спірних правовідносинах Порядок № 640 підлягає застосуванню саме у частині, що не суперечить Закону № 889-VIII, в іншій частині порядок оцінювання службової діяльності державних службовців регулювався положеннями Закону № 889-VIII в редакції Закону №117-ІХ.

75. Надаючи оцінку доводам ОСОБА_1 щодо незгоди з оцінкою результатів його службової діяльності по першому завданню, колегія суддів виходить із наступного.

76. Колегія суддів звертає увагу, що оцінювання результатів службової діяльності проводиться на підставі показників результативності, ефективності та якості, визначених з урахуванням посадових обов`язків державного службовця, а також дотримання ним правил етичної поведінки та вимог законодавства у сфері запобігання корупції.

77. З аналізу пунктів 40, 41 Порядку № 640 слідує, що висновок щодо результатів оцінювання готується службою управління персоналом на підставі оформленої безпосереднім керівником державного службовця в установленому порядку форми щодо результатів виконання завдань державним службовцем, який займає посаду державної служби категорії "Б" або "В", яка передбачає проставляння балів для оцінювання результатів службової діяльності державними службовцем. Такий висновок з виставленою у ньому негативно, позитивно або відмінною оцінкою затверджується наказом (розпорядженням) суб`єкта призначення.

78. У постанові від 21 квітня 2021 року у справі № 480/4987/19 Верховний Суд сформулював правову позицію, яка полягає у тому, що допущення учасниками процедури оцінювання порушень, які можуть полягати у застосуванні формального підходу до визначення завдань, порушенні встановлених термінів проведення оцінювання, неналежному заповненні форм, виставлені балів та оцінок, що не відповідають встановленим критеріям, та затвердженні висновку який містить таку оцінку, є підставою для скасування висновку щодо результатів службової діяльності державного службовця у встановленому порядку.

79. Застосовуючи наведену правову позицію до обставин цієї справи, слід урахувати, що, як установлено судами попередніх інстанцій, на виконання вимог Закону № 889-VIII безпосереднім керівником разом з державним службовцем ОСОБА_1 визначено останньому три завдання, зокрема, першим завданням передбачалося забезпечення прозорості та інформаційної відкритості діяльності ГУ Держпродспоживслужби в Харківській області. Ключові показники результативності, ефективності та якості до 1 завдання визначали, зокрема, здійснення 100% заходів державного нагляду (контролю) з використанням засобів відеофіксації.

80. За результатами цього завдання позивачем отримано « 1» бал з обґрунтуванням, що «завдання виконано частково, не в повному обсязі виконано». При цьому, у графі «Досягнутий результат (відповідно до показників результативності, ефективності та якості)», зокрема, зазначено таке: «за 9 місяців 2019 року з використанням засобів відео фіксації проведено 64% заходів державного нагляду (контролю) (проведено 2890 заходів, з них з використанням засобів відеофіксації - 1855).

81. У контексті наведено, ураховуючи зміст пункту 3.1. наказу ГУ Держпродспоживслужби в Харківській області від 11 липня 2018 року № 345-к, а також пункту 3.1. наказу ГУ Держпродспоживслужби в Харківській області від 08 квітня 2019 року №130-к, наведений у пунктах 4, 5.1. цієї постанови, колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції та з доводами скаржника, що усі повноваження, що надані позивачу як заступнику начальника ГУ Дежпродспоживслужби в Харківській області у сфері здійснення заходів державного нагляду (контролю), надані лише на виконання обов`язків, визначених у пунктах 3.1 наказів ГУ Держпродспоживслужби в Харківській області від 11 липня 2018 року № 345-к та від 08 квітня 2019 року №130-к.

82. Відтак, з огляду на приписи частини другої статті 44 Закону № 889-VIII, позивач повинен був виконувати завдання « 1» у частині щодо здійснення заходів державного нагляду (контролю) проведено з використанням засобів відеофіксації з урахуванням його посадових обов`язків, визначених у пунктах 3.1. наказів ГУ Держпродспоживслужби в Харківській області від 11 липня 2018 року № 345-к та від 08 квітня 2019 року №130-к.

83. Висновок суду апеляційної інстанції щодо наявності у позивача повноважень щодо здійснення заходів державного нагляду (контролю) проведено з використанням засобів відеофіксації з огляду на, передбачені у пунктах 3.9 вищевказаних наказів ГУ Держпродспоживслужби в Харківській області, колегія суддів уважає помилковим з наступних підстав.

84. Суд апеляційної інстанції вірно виходив з того, що електронні аудіовізуальні документи є документами, роботу з укомплектування, зберігання, обліку та використання яких, як архівних документів, згідно з пунктами 3.9. наказів ГУ Держпродспоживслужби в Харківській області від 11 липня 2018 року № 345-к та від 08 квітня 2019 року №130-к, повинен був організовувати позивач.

85. Водночас колегія суддів звертає увагу, що повноваження, у ході здійснення яких створюються документи (зокрема з використанням засобів відеофіксації), та повноваження, у ході здійснення яких використовуються вже створені документи є сутнісно різними і не можуть ототожнюватися. Відтак у межах спірних правовідносин наявність у заступника начальника ГУ Держпродспоживслужби в Харківській області повноважень щодо організації ведення діловодства та роботи з укомплектування, зберігання, обліку та використання архівних документів, не має жодного правового значення.

86. Підсумовуючи наведене, колегія суддів звертає увагу, що у вимірі спору у цій справі висновок щодо відповідності спірного висновку в частині оцінки результатів службової діяльності ОСОБА_1 по першому завданню, наведеним у частині другій статті 2 КАС України критеріям, може бути надано лише на підставі аналізу дотримання учасниками процедури оцінювання цієї процедури, зокрема на предмет обґрунтованості за встановленими критеріями балів, проставлених безпосереднім керівником державного службовця - позивача у формі щодо результатів виконання завдань державним службовцем, який займає посаду державної служби категорії "Б" або "В", на підставі якої складався спірний висновок.

87. Однак судом першої інстанції у цій справі не досліджувалося питання на підставі яких даних, підтверджених належними та допустимими доказами, безпосереднім керівником позивача заповнювалася форма щодо результатів виконання завдань державним службовцем, який займає посаду державної служби категорії "Б" або "В" у частині оцінки результатів службової діяльності ОСОБА_1 по першому завданню, зокрема не досліджувалося у сфері яких відносин здійснювалися указані заходи державного нагляду (контролю), чи ураховувалася при цьому можливість відмови суб`єктів господарювання від здійснення відео фіксації проведення таких заходів державного нагляду (контролю). Суд апеляційної інстанції цього порушення не усунув.

88. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

89. Це означає, що судове рішення має містити пояснення (мотиви), чому суд вважає ту чи іншу обставину доведеною або не доведеною, чому суд врахував одні докази, але не взяв до уваги інших доказів, чому обрав ту чи іншу норму права (закону), а також чому застосував чи не застосував встановлений нею той чи інший правовий наслідок. Кожен доречний і важливий аргумент особи, яка бере участь у справі, повинен бути проаналізований і одержати відповідь суду.

90. Верховний Суд також звертає увагу, що одне із призначень обґрунтованого рішення полягає в тому, щоб продемонструвати сторонам, що вони були почуті, та надати стороні можливість його оскарження у разі незгоди з аргументами суду. Лише за умови винесення обґрунтованого рішення може забезпечуватися публічний контроль за здійсненням правосуддя. А тому при оскаржені рішення суду слід звертати увагу на те, що залишення без уваги ключових доводів сторони є прямим порушенням процесу.

91. Відповідно до частин першої-третьої статті 308 КАС України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права.

Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї.

92. Наведене в сукупності свідчить, що суд апеляційної інстанції не виконав вимоги статті 308 КАС України, оскільки у оскаржуваному судовому рішенні посилається лише на наведені відповідачами обґрунтування виставленої позивачу оцінки по першому завданню, без належної та повної оцінки матеріалів, зібраних у процедурі оцінки службової діяльності позивача, що, як наслідок, дає колегії суду підстави дійти висновку про порушення судом апеляційної інстанцій при розгляді справи принципу офіційного з`ясування всіх обставин у справі.

93. Оскільки вказані обставини та фактичні дані залишилися поза межами дослідження судами попередніх інстанцій, тому з урахуванням повноважень касаційного суду (які не дають касаційній інстанції права досліджувати докази, встановлювати та визнавати доведеними обставини, що не були встановлені в судовому рішенні) відсутня можливість перевірити правильність висновків суду апеляційної інстанції в цілому по суті спору.

94. Підсумовуючи наведене, Верховний Суд констатує, що висновки суду апеляційної інстанції про відсутність підстав для визнання протиправним та скасування спірного висновку є передчасними, та такими, що зроблені без повного з`ясування обставин, що мають значення для вирішення справи, а оцінка наявних у матеріалах справи доказів здійснена без дотримання положень статті 90 КАС України, а відтак оскаржуване судове рішення не є таким, що відповідає вимогам законності та обґрунтованості, встановленим статтею 242 КАС України.

95. Інші доводи та аргументи касаційної скарги, зважаючи на наведені мотиви, визначального значення не мають, а тому Верховним Судом не аналізуються.

Висновки Верховного Суду за результатами розгляду касаційної скарги

96. Відповідно до пункту 2 частини першої статті 349 КАС України суд касаційної інстанції за наслідками розгляду касаційної скарги має право скасувати судові рішення судів першої та (або) апеляційної інстанцій повністю або частково і передати справу повністю або частково на новий розгляд, зокрема за встановленою підсудністю або для продовження розгляду.

97. Згідно з частиною другою статті 353 КАС України підставою для скасування судових рішень судів першої та (або) апеляційної інстанцій і направлення справи на новий судовий розгляд є порушення норм процесуального права, яке унеможливило встановлення фактичних обставин, що мають значення для правильного вирішення справи, якщо, зокрема, суд не дослідив зібрані у справі докази.

98. Відповідно до частини четвертої статті 353 КАС України справа направляється до суду апеляційної інстанції для продовження розгляду або на новий розгляд, якщо порушення допущені тільки цим судом. В усіх інших випадках справа направляється до суду першої інстанції.

99. З огляду на викладене, а також ураховуючи той факт, що судом апеляційної інстанції не було встановлено обставини, що мають значення для вирішення справи, в той час як їх невстановлення впливає на правильність вирішення спору, оскаржувана постанова суду апеляційної інстанції підлягає скасуванню з направленням справи на новий розгляд до суду апеляційної інстанції.

100. Під час нового розгляду справи суду апеляційної інстанції слід взяти до уваги викладене в цій постанові, а також, з метою повного та всебічного дослідження обставин справи на підставі належних доказів встановити, на підставі яких даних безпосереднім керівником позивача заповнювалася форма щодо результатів виконання завдань державним службовцем, який займає посаду державної служби категорії "Б" або "В" у частині оцінки результатів службової діяльності ОСОБА_1 по першому завданню, зокрема, у сфері яких відносин здійснювалися заходи державного нагляду (контролю), чи ураховувалася при цьому можливість відмови суб`єктів господарювання від здійснення відео фіксації проведення таких заходів державного нагляду (контролю). В залежності від встановленого, правильно застосувати до спірних правовідносин норми матеріального права та постановити рішення відповідно до вимог статті 242 КАС України.

Висновки щодо розподілу судових витрат.

101. З огляду на результат касаційного розгляду, витрати понесені у зв`язку з переглядом справи в суді касаційної інстанції не розподіляються.

Керуючись статтями 3, 341, 345, 349, 353, 355, 356, 359 Кодексу адміністративного судочинства України, Верховний Суд

ПОСТАНОВИВ:

1. Касаційну скаргу ОСОБА_1 частково.

2. Постанову Другого апеляційного адміністративного суду від 28 жовтня 2020 року у справі № 520/510/20 скасувати, а справу направити на новий розгляд до Другого апеляційного адміністративного суду.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття, є остаточною та оскарженню не підлягає.

СуддіЛ.О. Єресько А.Г. Загороднюк В.М. Соколов