Справа № 120/9709/21-а
Суддя: Сало Павло Ігорович
Дата ухвалення: 2021-08-25 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

про відкриття провадження в адміністративній справі

м. Вінниця

25 серпня 2021 р. Справа № 120/9709/21-а

Суддя Вінницького окружного адміністративного суду Сало Павло Ігорович, перевіривши матеріали:

за позовом ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 , місце реєстрації: АДРЕСА_1 , адреса для листування: АДРЕСА_2 )

до Головного управління ДФС у Вінницькій області (, місцезнаходження: вул. Хмельницьке шосе, 7, м. Вінниця, 21100),

про визнання протиправною та скасування вимоги про сплату боргу (недоїмки),

ВСТАНОВИВ:

17.08.2021 поштою до суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Головного управління ДФС у Вінницькій області про визнання протиправними дій відповідача щодо винесення вимоги за № Ф-5862-58 від 13.05.2019 про сплату боргу (недоїмки) з єдиного внеску в розмірі 21030,90 грн та скасування цієї вимоги.

Позовні вимоги обґрунтовуються тим, що 04.08.2021 позивач звернувся до Хмільницького міськрайонного відділу ДВС у Хмільницькому районі Вінницької області Центрально-Західного міжрегіонального управління юстиції (м. Хмельницький) із заявою, в якій просив повідомити чи перебувають на виконанні виконавчі документи про стягнення з нього заборгованості (коштів). Так, виконавча служба видала позивачу копії виконавчого провадження № 59586061 від 18.07.2019 про стягнення з ОСОБА_1 боргу (недоїмки) в сумі 21030,90 грн на підставі вимоги Головного управління ДФС у Вінницькій області № Ф-5862-58У від 13.05.2019.

Позивач вважає вказану вимогу про сплату боргу (недоїмки) протиправною і такою, що підлягає скасуванню, а тому за захистом своїх прав звертається до суду.

У позовній заяві позивач заявив клопотання про зупинення примусового виконання оскаржуваної вимоги, посилаючись на те, що на підставі неї Хмільницьким міськрайонним відділом державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Вінницькій області відкрите та здійснюється виконавче провадження ВП № 59586061.

Вказане клопотання суд розцінив як заяву позивача про забезпечення позову шляхом зупинення стягнення на підставі виконавчого документа або іншого документа, за яким стягнення здійснюється у безспірному порядку (п. 5 ч. 1 ст. 151 КАС України).

Ухвалою суду від 19.08.2021 вищезазначену заяву залишено без розгляду.

Вирішуючи питання щодо дотримання позивачем строку звернення до суду, суд враховує правову позицію, наведену у постанові Верховного Суду у складі судової палати з розгляду справ щодо податків, зборів та інших обов`язкових платежів Касаційного адміністративного суду від 25.02.2020 у справі № 580/3469/19.

У названій постанові сформульовано правовий висновок, відповідно до якого строк, протягом якого особа може звернутися до суду після застосування процедури досудового оскарження вимоги фіскального органу про сплату єдиного внеску складає три місяці з дня отримання платником рішення органу доходів і зборів вищого рівня, прийнятого за наслідками розгляду відповідної скарги.

При цьому, незважаючи на те, що вказаний правовий висновок стосується строку оскарження у судовому порядку вимоги про сплату боргу (недоїмки) з єдиного внеску саме після застосування процедури адміністративного оскарження, це не змінює підхід до застосування строку звернення до суду з позовом у такій категорії справ і у випадку, якщо вимога не була оскаржена в адміністративному порядку.

Адже, як наголошено у палатному рішенні Верховного Суду від 25.02.2020 в справі № 580/3469/19, платник єдиного соціального внеску для захисту своїх прав і законних інтересів має право на звернення до суду з позовом про оскарження вимоги у межах гарантованого процесуальним законом строку, встановленого статтею 122 КАС України, а не статтею 25 Закону України "Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування".

Аналогічного висновку дійшов Верховний Суд у постановах від 05.03.2021 у справі № 640/9172/20 та від 19.03.2021 у справі № 826/5925/18.

Як зазначено у позовній заяві та підтверджується матеріалами справи, про оскаржувану вимогу позивач фактично дізнався лише на початку серпня 2021 року в процесі примусового виконання такої вимоги органами державної виконавчої служби.

Отже, повідомлені позивачем обставини справи вказують на те, що про порушення своїх прав та інтересів у зв`язку з оформленням спірної вимоги позивачу стало відомо тільки в серпні 2021 року. Тому на стадії вирішення питання про відкриття провадження в адміністративній справі суд не вбачає достатніх підстав дійти висновку, що позивач пропустив строк звернення до адміністративного суду.

З огляду на викладене, враховуючи повідомлені позивачем обставини та надані разом з позовною заявою докази, суд вважає, що позивач не пропустив строку звернення до суду з цим позовом. Відтак клопотання позивача про поновлення такого строку не може бути задоволеним.

Водночас прийняття позовної заяви до розгляду не є перешкодою для дослідження судом, в разі необхідності, питання щодо дотримання позивачем строку звернення до адміністративного суду після відкриття провадження у справі, зокрема з ініціативи відповідача.

Інших процесуальних перешкод для відкриття провадження в адміністративній справі не встановлено. Отже, позовну заяву належить прийняти до розгляду.

Визначаючись щодо того, за якими правилами позовного провадження (загального чи спрощеного) буде розглядатися справа, суд враховує положення ч. 2 ст. 257 КАС України, згідно з якими за правилами спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка справа, віднесена до юрисдикції адміністративного суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті.

Питання про розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження суд вирішує в ухвалі про відкриття провадження у справі (ч. 1 ст. 260 КАС України).

Відповідно до ч. 3 ст. 257 КАС України при вирішенні питання про розгляд справи за правилами спрощеного або загального позовного провадження суд враховує: 1) значення справи для сторін; 2) обраний позивачем спосіб захисту; 3) категорію та складність справи; 4) обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначати експертизу, викликати свідків тощо; 5) кількість сторін та інших учасників справи; 6) чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес; 7) думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.

З огляду на викладене та беручи до уваги, що за характером спірних правовідносин, предметом доказування і складом учасників ця справа має ознаки адміністративної справи незначної складності та не потребує заслуховування усних пояснень сторін для прийняття законного і обґрунтованого рішення, суд доходить висновку про можливість її розгляду та вирішення в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні).

Крім того, суд вважає за необхідне вирішити питання щодо процесуального правонаступництва відповідача.

Так, за змістом положень статті 52 КАС України суд допускає на будь-якій стадії судового процесу заміну відповідної сторони чи третьої особи її правонаступником у разі вибуття або заміни сторони чи третьої особи у відносинах, щодо яких виник спір.

Отже, процесуальним правонаступництвом є заміна у справі сторони чи третьої особи в разі переходу повноважень (для суб`єкта владних повноважень), прав і обов`язків від однієї особи до іншої (правонаступника) у відносинах, щодо яких виник спір.

Суд зазначає, що Кабінетом Міністрів України прийнято постанову від 18.12.2018 № 1200 "Про утворення Державної податкової служби України та Державної митної служби України", згідно з якою Державна податкова служба та Державна митна служба є правонаступниками усіх прав та обов`язків реорганізованої Державної фіскальної служби у відповідних сферах діяльності, а Державна фіскальна служба продовжує здійснювати повноваження та виконувати функції, зокрема, у сфері реалізації державної податкової політики.

Згідно з наказами Державної податкової служби України № 14 від 12.07.2019 та № 7 від 29.08.2019 розпочало роботу Головне управління ДПС у Вінницькій області, яке відповідно до затвердженого Положення вважається правонаступником усіх прав та обов`язків Головного управління ДФС у Вінницькій області.

Разом з тим постановою Кабінету Міністрів України від 30.09.2020 № 893 "Деякі питання територіальних органів Держаної податкової служби" вирішено ліквідувати як юридичні особи публічного права територіальні органи Державної податкової служби, в тому числі Головне управління ДПС у Вінницькій області.

Наказом ДПС України від 30.09.2020 за № 529 утворено територіальні органи як відокремлені підрозділи ДПС, зокрема, Головне управління ДПС у Вінницькій області як відокремлений підрозділ ДПС України.

Відповідно до наказу ДПС України від 24.12.2020 № 755 "Про початок забезпечення здійснення територіальними органами ДПС повноважень та функцій" розпочати з 01.01.2021 здійснення територіальними органами ДПС, утвореними як її відокремлені підрозділи згідно з наказом ДПС від 30.09.2020 № 529 "Про утворення територіальних органів Державної податкової служби", повноважень та функцій територіальних органів ДПС, що ліквідуються відповідно до пункту 1 постанови № 893.

Крім того, наказ Держаної податкової служби України від 12.11.2020 № 643 "Про затвердження положень про територіальні органи ДПС" передбачає, що кожен територіальний орган ДПС, утворений як відокремлений підрозділ, є правонаступником майна, прав та обов`язків відповідного територіального органу ДПС, що ліквідується.

Отже, на сьогодні функції та повноваження Головного управління ДПС у Вінницькій області як юридичної особи здійснюються Головним управлінням ДПС у Вінницькій області як відокремленим підрозділом Державної податкової служби України.

Відтак, оскільки Головне управління ДПС у Вінницькій області як юридична особа ліквідоване і його майно, права та обов`язки перейшли до Головного управління ДПС у Вінницькій області як відокремленого підрозділу (код ЄДРПОУ ВП 44069150), а спірні правовідносини допускають правонаступництво, суд доходить висновку, що в цій справі слід допустити заміну відповідача в порядку процесуального правонаступництва.

Крім того, згідно з ч. 2 ст. 49 КАС України треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, можуть вступити у справу на стороні позивача або відповідача до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, у разі коли рішення у справі може вплинути на їхні права, свободи, інтереси або обов`язки. Вони можуть бути залучені до участі у справі також за клопотанням учасників справи.

Відповідно до ч. 5 ст. 49 КАС України про залучення третіх осіб до участі у справі суд постановляє ухвалу, в якій зазначає, на які права чи обов`язки такої особи та яким чином може вплинути рішення суду у справі. Ухвала за наслідками розгляду питання про вступ у справу третіх осіб окремо не оскаржується. Заперечення проти такої ухвали може бути включено до апеляційної чи касаційної скарги на рішення суду, прийняте за результатами розгляду справи.

Звертаючись до суду з цим позовом, позивач просить залучити до участі у справі третьою особою без самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача Хмільницький міськрайонний відділ державної виконавчої служби у Хмільницькому районі Вінницької області Центрально-Західного міжрегіонального управління юстиції (м. Хмельницький). Однак при цьому позивач жодним чином не обґрунтовує свого клопотання та не зазначає, яким чином рішення у цій справі може вплинути на права та обов`язки вказаної особи.

Водночас, беручи до уваги предмет позову, який стосується оскарження рішення контролюючого органу про сплату позивачем боргу (недоїмки) з єдиного соціального внеску, суд не вбачає достатніх підстав для прийняття рішення про залучення вищевказаного органу ДВС до участі у цій справі як третю особу.

Керуючись ст.ст. 32, 160, 161, 171, 248, 256, 257, 260, 262, 294 КАС України, -

УХВАЛИВ:

1. Відмовити у задоволенні клопотання позивача про поновлення строку звернення до адміністративного суду, оскільки такий строк не пропущено.

2. Відмовити у задоволенні клопотання позивача про залучення до участі у справі третьою особою, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача Хмільницький міськрайонний відділ державної виконавчої служби у Хмільницькому районі Вінницької області Центрально-Західного міжрегіонального управління юстиції (м. Хмельницький).

3. В порядку процесуального правонаступництва допустити заміну відповідача у цій справі з Головного управління ДФС у Вінницькій області на його правонаступника - Головне управління ДПС у Вінницькій області (код ЄДРПОУ ВП 44069150, місцезнаходження: вул. Хмельницьке шосе, 7, м. Вінниця, 21100).

4. Відкрити провадження в адміністративній справі за позовом ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Вінницькій області про визнання протиправною та скасування вимоги про сплату боргу (недоїмки).

5. Розгляд справи здійснювати суддею одноособово за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні).

6. Роз`яснити учасникам справи, що відповідно до вимог ч. 2 ст. 262 КАС України розгляд справи по суті розпочнеться через тридцять днів з дня відкриття провадження у справі, а в силу положень ст. 258 КАС України суд розглядає справи за правилами спрощеного позовного провадження протягом розумного строку, але не більше шістдесяти днів із дня відкриття провадження у справі.

7. Встановити відповідачу 15-денний строк з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі для подання відзиву на позовну заяву з дотриманням вимог, передбачених статтею 162 КАС України.

8. Встановити позивачу 3-денний строк з дня отримання відзиву на позовну заяву для подання відповіді на відзив в порядку, визначеному статтею 163 КАС України.

9. Встановити відповідачу 3-денний строк з дня отримання відповіді на відзив для подання заперечення в порядку, визначеному статтею 164 КАС України.

10. Інформацію по справі сторони можуть отримати на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет за посиланням: "http://court.gov.ua/fair/".

11. Копію ухвали суду надіслати учасникам справи, а відповідачу також копію позовної заяви з доданими до неї документами.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та не може бути оскаржена в апеляційному порядку.

Суддя Сало Павло Ігорович