Справа № 540/3332/21
Суддя: Попов В.Ф.
Дата ухвалення: 2021-08-31 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ХЕРСОНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
___________________________________________________________________
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

31 серпня 2021 р.м. ХерсонСправа № 540/3332/21
Херсонський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Попова В.Ф., розглянувши в порядку письмового провадження адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Прогрес-КВ" до Чорноморської митниці Держмитслужби про визнання протиправним та скасування рішення про коригування митної вартості та картки відмови,

встановив:

Товариство з обмеженою відповідальністю "Прогрес-КВ" (далі - позивач) звернулося до суду з адміністративним позовом до Чорноморської митниці Держмитслужби (далі - відповідач), в якому просить:

- визнати протиправним та скасувати рішення від 07.06.2021 №UA508040/2021/000130/2 про коригування митної вартості товарів;

- визнання протиправним та скасувати картку відмови у прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення від 07.06.2021 № UA508040/2021/00155;

- стягнути з відповідача витрати на професійну правничу допомогу у розмірі 5000,00 грн.

Ухвалою від 14.07.2021 у справі відкрите спрощене позовне провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні), учасникам наданий строк для надання заяв по суті справи.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що позивачу на умовах, визначених контрактом від 21.02.2021 № 21/36/2021, виготовлено та поставлено товар. 07.06.2021 під час декларування вказаних товарів у порядку, встановленому МК України, позивач заявив самостійно визначену митну вартість товарів у сумі 38097,20 доларів США. Митна вартість визначалась за основним методом - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції), у відповідності до ст. ст. 57 та ст. 58 МК України. На підтвердження митної вартості товару та для митного оформлення позивач надав повний пакет документів, що передбачені ст. 53 МК України та необхідні для митного оформлення вказаного в декларації товару. Однак, 07.06.2021 відповідач прийняв рішення про коригування митної вартості за резервним методом. Позивач зазначає, що оскаржуване рішення є протиправним, оскільки витребування відповідачем додаткових документів можливе лише у випадку наявності обґрунтованих сумнівів у достовірності поданих декларантом відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, яка була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари. На підтвердження вартості перевезення позивачем надані всі наявні у нього документи, що підтверджують митну вартість товару. Посилаючись на викладене, просить задовольнити позовні вимоги у повному обсязі.

06.08.2021 відповідач надіслав до суду відзив на позовну заяву, в якому зазначив про необґрунтованість позовних вимог та відмову у задоволенні позову, з огляду на наступне. 07.06.2021 ТОВ "Прогрес-КВ" подана митна декларація для здійснення митного оформлення товару № UА508040/2021/003878. За результатами аналізу рівня заявленої митної вартості товару з рівнем митної вартості ідентичних та подібних товарів, інформація про які наявна в ПІК "ЄАІС ДФС" була виявлена невідповідність заявленого рівня митної вартості до інформації, яка є в розпорядженні митниці. Спрацювала автоматизована система аналізу та управління ризиками (АСАУР) із формою контролю стосовно перевірки правильності визначення митної вартості задекларованих товарів. Так, під час проведення контролю правильності визначення митної вартості товару було детально вивчено договір купівлі-продажу та інші документи подані декларантом для здійснення митного оформлення та встановлені такі розбіжності. У специфікації до контракту вказано, що витрати на упаковку та маркування входять до вартості товару, тоді як у кошторисі інформація про це відсутня. У кошторисах № 1 та №2 "Витрати на виконання підрядних робіт" від 23.04.2021 не зазначено числових значень статей витрат, сума яких би дорівнювала вартості одиниці готової продукції. Серед документів наданих митниці для підтвердження заявленого рівня митної вартості відсутня інформація про те, що товар не страхувався покупцем, що може свідчити про приховування достовірної інформації щодо страхування товару. Відповідачем здійснено порівняння митної вартості товару з рівнем митної вартості подібних товарів, що імпортуються в Україну та містяться в ЄАІС Держмитслужби та встановлено, що рівень вартості товарів нижчий від рівня митної вартості подібних товарів, що імпортуються в Україну, у зв`язку з чим, митну вартість товару № 1 скориговано та визначено за резервним методом відповідно до статті 64 Митного кодексу України, 07.07.2020 прийняте рішення про коригування митної вартості № UA508040/2021/000130/2 та оформлено картку відмову в прийнятті митної декларації № UA508040/2021/00155, які відповідач вважає правомірними. На підставі викладеного просить відмовити у задоволенні позовних вимог у повному обсязі.

12.08.2021 позивач надіслав до суду відповідь на відзив, відповідно до якої просить задовольнити позовні вимоги та стягнути з відповідача витрати на правову допомогу у сумі 5000,00 грн.

Судом встановлено та матеріалами справи підтверджено наступне.

21.02.2021 між ТОВ "Прогрес-КВ" та компанією ZHEJIANG DONGSHI AUTO PARTS MANUFACTURING CO., LTD, Китай, укладено контракт № 21/36/2021 (далі - Контракт), предметом якого є виготовлення та власного матеріалу за технічною документацією замовника, продукцію у асортименті та кількості, зазначених в специфікаціях до даного контракту. Поставка продукції здійснюється відповідно до базисних умов поставки FOB Нінгбо, Китай, відповідно до правил Інкотермс, 2010.

На виконання умов Контракту позивачем імпортовано на митну територію України товар хрестовини зібрані, чашки підшипників та пластикові туби у відповідності до Специфікації №1 від 23.04.2021 всього поставлено на 5778 одиниць товару на загальну вартість 14041,20 дол. США та за специфікацією №2 від 23.04.2021 року всього було поставлено 8870 одиниць товару на суму 24056,00 дол. США.

07.06.2021 позивач подав до митного органу для митного оформлення товару митну декларацію № UА508040/2021/003878, відповідно до якої заявлена митна вартість товарів у розмірі 38097,20 дол. США, за ціною договору (перший метод визначення митної вартості).

Разом з митною декларацією позивачем для оформлення товару надані: пакувальний лист, рахунок-фактура (інвойс), коносамент, автотранспортна накладна, сертифікат про походження товару форма А, платіжний документ, що підтверджує вартість товару; рахунок-фактура про надання транспортно-експедиційних послуг від виконавця договору про транспортно-експедиційні послуги; банківський платіжний документ, що підтверджує факт оплати транспортно-експедиційних послуг; документ, що підтверджує вартість перевезення товару; доповнення до зовнішньоекономічного контракту специфікації №1 та №2; зовнішньоекономічний контракт; ліцензійний договір на використання об`єкта права інтелектуальної власності, контракт на перевезення.

За результатами оцінки ризику щодо МД № UА508040/2021/003878 спрацювала автоматизована система аналізу та управління ризиками (АСАУР) із формами контролю правильності визначення митної вартості товарів.

У зв`язку із встановленням розбіжностей у поданих до митного оформлення документах, 07.06.2021 митний орган згідно п. 3 ст. 53, ч. 5 ст. 54 МК України направив електронне повідомлення декларанту із зазначенням про наявність у поданих до митного оформлення документах розбіжностей та про необхідність надати додаткові документи для підтвердження заявленої митної вартості: 1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; 2) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); 3) платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; 4) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; 5) копію митної декларації країни відправлення; 6) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини; 7) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями. Також повідомлено, що відповідно до п. 6 ст. 53 МК України декларант за власним бажанням може подати додаткові документи для підтвердження заявленої митної вартості.

07.06.2021 на виконання вимог митного органу позивач додатково надав відповідачу: акт виконаних робіт від 29.04.2021 № 1-2, прайс-лист №1-2 від 25.03.2021, кошторис №1-2 від 23.04.2021.

07.06.2021 Чорноморська митниця Держмитслужби склала картку відмови у прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA 508040/2021/00155 та прийняла рішення про коригування митної вартості товарів № UA508040/2021/000130/2.

Позивач вважає спірне рішення та картку відмови протиправними та такими, що підлягають скасуванню.

Надаючи оцінку позиціям сторін, суд враховує наступні обставини та положення законодавства.

Відносини, пов`язані із справлянням митних платежів, регулюються Митним Кодексом (далі - МК України), Податковим кодексом України та іншими законами України з питань оподаткування (ч. 2 ст. 1 МК України).

Відповідно до ст. 49 МК України митною вартістю товарів, які переміщуються через митний кордон України, є вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Згідно із ч. 1 ст. 51 МК України митна вартість товарів, що переміщуються через митний кордон України, визначається декларантом відповідно до норм цього Кодексу.

Відповідно до ч. 2 ст. 53 МК України документами, які підтверджують митну вартість товарів, є:

1) декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах п`ятій і шостій статті 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості;

2) зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності;

3) рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу);

4)якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару;

5) за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару;

6) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів;

7) копія імпортної ліцензії, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню;

8) якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування.

Відповідно до приписів ст. 53 МК України митниця має право запитувати додаткові документи в разі виявлення під час митного оформлення розбіжностей в поданих документах.

У разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу органу доходів і зборів зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) додаткові документи (ч. 3 ст. 53 МК України).

Частиною 5 ст. 54 МК України передбачено право митного органу з метою здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів упевнюватися в достовірності або точності будь-якої заяви, документа чи розрахунку, поданих для цілей визначення митної вартості, а у випадках, встановлених цим Кодексом, письмово запитувати від декларанта або уповноваженої ним особи додаткові документи та відомості, якщо це необхідно для прийняття рішення про визнання заявленої митної вартості.

Розглядаючи даний спір, суд встановив, що позивачем надані всі документи за переліком, визначеним ч. 2 ст. 53 МК України, крім тих, що підтверджують оплату декларантом вартості страхування.

Підставами для витребування відповідачем додаткових документів, у зв`язку із сумнівами щодо заявленої позивачем митної вартості товару, крім іншого, полягали у відсутності документів: якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість навантаження, пакування, страхування; висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини; документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів.

Суд не погоджується з висновками митного органу про те, що надані позивачем документи мають розбіжності, зважаючи на наступне.

Поставка товару імпортованого позивачем згідно контракту від 21.02.2021 №21/36/2021 здійснювалась на умовах FOB Нінгбо за правилами Інкотермс 2010.

На сьогодні діють Офіційні правила Міжнародної торгової палати для тлумачення торговельних термінів, видання МТП № 560, в редакції з 01.01.2011 року Інкотермс-2010, за змістом яких посилання на Інкотермс-2010 в договорі купівлі-продажу чітко визначає відповідні обов`язки сторін та зменшує ризик юридичних ускладнень. Метою Інкотермс є забезпечення єдиного набору міжнародних правил для тлумачення найбільш уживаних торговельних термінів у зовнішній торгівлі.

Відповідно до Інкотермс-2010 FOB (Free On Board, або Франко борт (… назва порту відвантаження) це термін Інкотермс, який означає, що продавець виконав постачання, коли товар перейшов через поручні судна в названому порту відвантаження. Це означає, що з цього моменту усі витрати і ризики чи втрати ушкодження товару повинен нести покупець. За умовами терміна FOB на продавця покладається обов`язок з митного очищення товару для експорту. Цей термін може застосовуватися тільки під час перевезення товару морським чи внутрішнім водним транспортом.

Відповідно до умов поставки FOB позивач, як покупець, ніс витрати по транспортуванню товару. Умови страхування товару не є обов`язковими.

Як зазначив позивач, витрати на страхування товару ним не здійснювались, про що було повідомлено митницю у наданих до митного оформлення документах.

Крім того, п. 10.4 контракту від 21.02.2021 №21/36/2021 передбачені умови передачі (приймання) товару, а саме, визначений перелік товаросупровідних документів: рахунок-фактура (інвойс), повний пакет чистих морських бортових коносаментів, виписаних н ім`я замовника, пакувальні листи з вказівкою ваги нетто/брутто, акт виконаних робіт.

Тобто, за умовами контракту не передбачено передачу покупцю документів про страхування вантажу.

У документах, надання покупцеві яких передбачено контрактом і на підставі яких позивачем розраховувалась митна вартість товару, та які надавались на вимогу відповідача, зокрема, інвойсі від 23.04.2021 № DS21014, специфікаціях від 23.04.2021 № 1, №2вказана ціна товару з урахуванням умов поставки FOB Нінгбо, Китай.

Разом з тим, суд встановив, що специфікації від 23.04.2021 № 1 та №2 містять такі примітки: ціни на продукцію встановлені у доларах США на умовах FOB Нінгбо, Китай, у відповідності до Міжнародних правил "Інкотермс" 2010. Ціна включає вартість тари, упаковки, маркування, доставку продукції на умовах, вказаних у контракті від 21.02.2021 №21/36/2021.

Суд вважає помилковим твердження відповідача про неможливість перевірки правильності визначеної декларантом митної вартості товару за відсутності документів, що містять відомості про вартість страхування та перевезення, оскільки такі документи у даному випадку не вимагаються в силу приписів п. 8 ч. 2 ст. 53 МК України.

Згідно з карткою відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA508040/2021/00155, відповідач перевірив митну декларацію та інші документи, подані відповідно до МК України 07.06.2021, зокрема, документ, що підтверджує вартість перевезення товару від 098 від 03.06.2021 року.

Згідно з довідкою ТОВ «Ламан шиппінг» №098 від 03.06.2021 про транспортні витрати вартість міжнародного орського перевезення контейнеру TGBU2276020/20dv по коносаменту S, S-А за маршрутом порт Нінгбо, Китай порт Одеса, Україна становить 140664,60 грн..

Таким чином, належними документами підтверджено вартість перевезення товару.

Щодо твердження відповідача про те, що у специфікаціях до контракту вказано, що витрати на упаковку та маркування входять до вартості товару, тоді як у кошторисі інформація про це відсутня, суд зазначає, що відповідно до кошторису від 23.04.2021 № 1-2, статті видатків враховують послуги з виробництва продукції, в т.ч. сировину та матеріали, інструмент, оснащення, електроенергію, експлуатацію обладнання, упаковку, заробітну плату. Отже, вказані відповідачем обставини не відповідають дійсності.

Крім того, відповідач зазначає, що у кошторисі № 1-2 "Витрати на виконання підрядних робіт" від 23.04.2021 не зазначено числових значень статей витрат, сума яких би дорівнювала вартості одиниці готової продукції.

Проте, вказане твердження також не знайшло свого підтвердження, оскільки кошторис від 23.04.2021 № 1-2 містить розшифровку ціни кожної одиниці продукції, яка вказана у комерційному інвойсі від 23.04.2021 № DS21014, із зазначенням по кожній числових значень статей витрат.

Також суд відмічає, що відповідно до положень ст. 53 МК України, декларант на вимогу митниці надає всі наявні у нього документи.

При митному оформленні у позивача не було висновків про якісні та вартісні характеристики товарів, то не надання вказаних документів не може бути підставою для здійснення коригування митної вартості.

Таким чином, посилання відповідача в підставах коригування митної вартості на те, що декларантом не подані висновки про якісні та вартісні характеристики товарів є безпідставними.

Аналогічна правова позиція висловлена Верховним Судом у справах № 804/16980/14, № 815/2013/15.

Отже, відповідач не довів, що позивач сплатив за товар іншу суму ніж та, яка заявлена у якості митної вартості товару.

Враховуючи викладене, суд вважає, що для митного оформлення позивачем були надані всі документи, необхідні для підтвердження заявленої митної вартості імпортованого товару, які містили необхідні числові показники митної вартості.

Згідно зі статтею 54 МК України, контроль правильності визначення митної вартості товарів здійснюється митним органом під час проведення митного контролю і митного оформлення шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості. Контроль правильності визначення митної вартості товарів за основним методом - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту (вартість операції), здійснюється митним органом шляхом перевірки розрахунку, здійсненого декларантом, за відсутності застережень щодо застосування цього методу, визначених у частині першій статті 58 цього Кодексу. Відповідно до частини 3 цієї ж статті за результатами здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів митний орган визнає заявлену декларантом або уповноваженою ним особою митну вартість чи приймає письмове рішення про її коригування відповідно до положень статті 55 цього Кодексу.

Згідно з ч. 1 ст. 55 МК України рішення про коригування заявленої митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України з поміщенням у митний режим імпорту, приймається митним органом у письмовій формі під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості цих товарів як до, так і після їх випуску, якщо митним органом у випадках, передбачених частиною шостою статті 54 цього Кодексу, виявлено, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів.

За змістом п. 2 ч. 6 ст. 54 МК України митний орган може відмовити у митному оформленні товарів за заявленою декларантом або уповноваженою ним особою митною вартістю виключно за наявності обґрунтованих підстав вважати, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, зокрема у разі неподання декларантом або уповноваженою ним особою документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій - четвертій статті 53 цього Кодексу, або відсутності у цих документах всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Стаття 57 МК України передбачає, що визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України, здійснюється шляхом застосування таких методів:

1) основний - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції);

2) другорядні:

а) за ціною договору щодо ідентичних товарів;

б) за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів;

в) на основі віднімання вартості;

г) на основі додавання вартості (обчислена вартість);

ґ) резервний.

Основним методом визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є перший метод - за ціною договору (вартість операції). Якщо основний метод не може бути використаний, застосовується послідовно кожний із перелічених у частині першій цієї статті методів. При цьому кожний наступний метод застосовується, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу. Методи на основі віднімання та додавання вартості (обчислена вартість) можуть застосовуватися у будь-якій послідовності на прохання декларанта або уповноваженої ним особи.

Як встановлено судом, митний орган дійшов висновку про неможливість застосування першого методу митної вартості товару, зокрема: "неподання усіх необхідних документів, які підтверджують митну вартість товару, невідповідність ціни угоди інформації, що наявна у митного органу. Другорядні: за ціною договору щодо ідентичних товарів - відсутність інформації за ціною угоди ідентичних товарів; за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів - відсутність інформації за ціною угоди щодо подібних (аналогічних) товарів; на основі віднімання вартості - відсутність інформації щодо числового значення витрат для цілей вирахування вартості; на основі додавання вартості (обчислена вартість) - відсутність інформації щодо складових для обчислення вартості товару".

За результатами проведеної консультації митну вартість товарів скориговано та визначено за резервним методом відповідно до статті 64 МК України, на підставі інформації, наявної у митного органу - МД від 15.03.2021 № UA807180/2021/003730, а саме: скореговано на загальну суму 40766,37 дол. США.

Відповідач надав суду копію МД від 15.03.2021 № UA807180/2021/003730, але товари за даною декларацією не є ідентичними товару позивача (в наданій декларації товаром є хрестовини карданних валів та карданні вали) різний виробник, різна кількість, різні умови поставки.

Формально нижчий рівень митної вартості імпортованого позивачем товару від рівня митної вартості іншого митного оформлення, не може розцінюватись як заниження позивачем митної вартості, не є перешкодою для застосування основного методу визначення митної вартості товару і не може бути достатньою підставою для відмови у здійсненні митного оформлення товару за основним методом визначення його митної вартості.

Таким чином суд вважає, що позивачем надано відповідачу для митного оформлення імпортованого товару всі документи, які передбачені ч. 2 ст. 53 Митного кодексу України. Подані документи містили достовірні числові дані, які підтверджували митну вартість товарів за ціною Контракту від 21.02.2021 № 21/36/2021 згідно з вимогами ч. ч. 4, 5 ст. 58 Митного кодексу України.

Висновки відповідача про заниження позивачем митної вартості товару та надання митному органу недостовірних даних не підтверджуються наявними матеріалами справи, а виявлені невідповідності у поданих позивачем документах не впливають на ціну товару.

Відповідно до ч. 2 ст. 77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Відповідач належними доказами не спростував доводи позивача про правильність визначення ним митної вартості за основним методом та не довів наявність у митного органу належних підстав для коригування митної вартості товару.

Зважаючи на викладене вище, суд вважає, що оскаржуване рішення митний орган прийняв за відсутності обґрунтованих підстав вважати, що декларантом заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі без обґрунтування причин того, що позивач неправильно визначив митну вартість товарів.

За таких обставин суд дійшов висновку про протиправність та скасування картки відмови у прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення від 07.06.2021 № UA 508040/2021/00155 та рішення від 07.06.2021 № UA 508040/2021/0000130/2 про коригування митної вартості товарів, відтак - задовольняє вимоги позивача у повному обсязі.

Щодо витрат на правничу допомогу, слід зазначити наступне.

Разом із позовною заявою та додатково 12.08.2020 позивач подав заяву про стягнення витрат на правову допомогу у сумі 5000,00 грн.

На підтвердження витрат позивач надав договір про надання правової допомоги від 01.07.2021, укладений із Адвокатським бюро "Свєтлов та партнери", детальний розрахунок вартості професійних адвокатських послуг за договором від 01.07.2021 б/н, акт виконаних робіт від 05.07.2021 № 14 на суму 5000,00 грн., рахунок на оплату від 01.07.2021 № 03 та виписку з рахунку адвоката від 05.07.2021 на суму 5000,00 грн. із зазначенням призначення платежу - оплата рахунку від 01.07.2021 № 03 за договором від 01.07.2021.

Відповідач свою позицію стосовно витрат на правову допомогу не повідомив.

Відповідно до ст. 134 КАС України витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави. За результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом з іншими судовими витратами, за винятком витрат суб`єкта владних повноважень на правничу допомогу адвоката. Для цілей розподілу судових витрат: 1) розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою… Розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із: 1) складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); 2) часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); 3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; 4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи.

У разі недотримання вимог частини п`ятої цієї статті суд може, за клопотанням іншої сторони, зменшити розмір витрат на правничу допомогу, які підлягають розподілу між сторонами. Обов`язок доведення неспівмірності витрат покладається на сторону, яка заявляє клопотання про зменшення витрат на оплату правничої допомоги адвоката, які підлягають розподілу між сторонами.

Суд вважає, що витрати на правову допомогу у сумі 5000,00 грн. є співмірними із складністю справи та виконаними адвокатом роботами, ціною позову та значенням справи для сторони.

Таким чином, суд задовольняє клопотання про стягнення витрат на правову допомогу.

Відповідно до ч. 1 ст. 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Керуючись статтями 9, 14, 73, 74, 75, 76, 77, 78, 90, 143, 242- 246, 250, 255 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

вирішив:

Позов задовольнити повністю.

Визнати протиправним та скасувати рішення Чорноморської митниці Держмитслужби (, 73000, м. Херсон, вул. Гоголя, 13) від 07.06.2021 № UA 508040/2021/000130/2 про коригування митної вартості товарів.

Визнати протиправною та скасувати картку відмови у прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення від 07.06.2021 № UA 508040/2021/00155.

Стягнути на користь товариства з обмеженою відповідальністю "Прогрес-КВ" (, 73027, м. Херсон, вул. Робоча, 64) судові витрати зі сплати судового збору в сумі 4540 (чотири тисячі п`ятсот сорок) грн 00 коп. та витрати на правничу допомогу в сумі 5000 (п`ять тисяч) грн за рахунок бюджетних асигнувань Чорноморської митниці Держмитслужби (, 73000, м. Херсон, вул. Гоголя, 13).

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку безпосередньо до П`ятого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги в 30-денний строк з дня складання повного судового рішення, при цьому відповідно до п.п. 15.5 п. 15 розділу VII "Перехідні положення" КАС України до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються через суд першої інстанції, який ухвалив відповідне рішення.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо вона не була подана у встановлений строк. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після закінчення апеляційного розгляду справи.

Суддя В.Ф. Попов

кат. 108020200