Справа № 460/6864/21
Суддя: Т.О. Комшелюк
Дата ухвалення: 2021-08-31 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

РІВНЕНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

і м е н е м У к р а ї н и

31 серпня 2021 року м. Рівне №460/6864/21
Рівненський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Комшелюк Т.О., розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Абер Україна» до Головного управління ДПС у Рівненській області про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинення певних дій,

В С Т А Н О В И В:

Приватне підприємство «Абер Україна» (далі - позивач) звернулося до Рівненського окружного адміністративного суду з позовом до Головного управління ДПС у Рівненській області (далі відповідач), в якому просить суд: 1) визнати протиправним та скасувати рішення Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахункукоригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС у Рівненській області від 24травня 2021 року № 28095 про відповідність платника податку на додану вартість Приватного Підприємства «Абер Україна» критеріям ризиковості платника податку; 2) зобов`язати відповідача виключити позивача з реєстру ризикових платників податків. В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що відповідачем прийнято рішення щодо відповідності платника податку на додану вартість критеріям ризиковості, яке не містить жодної мотивації та причин віднесення до ризикових платників податків відповідно до п. 8 Критеріїв ризиковості платників податку, як і не містить доказів наявності податкової інформації. Крім того, відповідачу були надані всі можливі та необхідні документи на спростування ознак ризиковості ведення господарської діяльності платником податків. Однак, відповідач не взяв до уваги надані документи, прийнявши рішення про відповідність ПП «Абер Україна» критеріям ризиковості. З наведених підстав просить позовні вимоги задовольнити повністю.

Відповідач подав до суду відзив на позовну заяву, в якому заперечив проти задоволення позовних вимог. На обґрунтування своїх заперечень вказує, що у контролюючих органах наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданих для реєстрації податковій накладній/розрахунку коригування. При цьому, податкова інформація не спростована позивачем у належний спосіб, що підтверджено доказами, які надано позивачем до матеріалів позову. Крім того, таке рішення жодним чином не порушує права, свободи або законні інтереси позивача. З огляду на вказане, відповідач просить суд відмовити в задоволенні позову повністю.

Позивач відповідь на відзив не подав.

14.06.2021 ухвалою суду відкрито провадження у справі та вирішено розглянути справу за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін.

Дослідивши подані письмові докази, оцінивши їх за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді всіх обставин справи в їх сукупності, суд виходить з наступного.

Обставини справи, встановлені судом:

Приватне підприємство «Абер Україна» зареєстроване як юридична особа, номер запису про державну реєстрацію 002014786. Основний вид економічної діяльності - код КВЕД 45.31Оптова торгівля деталями та приладдям для автотранспортних засобів, а також 45.20Технічне обслуговування та ремонт автотранспортних засобів; 45.32Роздрібна торгівля деталями та приладдям для автотранспортних засобів; 49.41Вантажний автомобільний транспорт; 52.29Інша допоміжна діяльність у сфері транспорту; 77.12 Надання в оренду вантажних автомобілів.

16.04.2021 позивачем отримано від ГУ ДПС у Рівненській області рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку № 21715, з якого вбачається, що Комісією регіонального рівня відповідно до п. 6 Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11 грудня 2019 № 1165, прийнято рішення про відповідність ПП «Абер Україна» критеріям ризиковості.

Підстава прийнятого податковим органом рішення: п. 8 Критеріїв ризиковості платника податку. Вбачаються ознаки ризиковості ведення господарської діяльності ПП «Абер Україна», а саме: 1) в зв`язку з наявністю залишків товарів відсутня інформація щодо наявності складських приміщень, за даними ЄРПН послуги з оренди складських приміщень не придбавались; 2) значні обсяги придбання/постачання товарів/послуг при незначній кількості трудових ресурсів для здійснення господарської діяльності; 3) реєстрація податкових накладних на надання послуг з монтажу гідравлічного обладнання за відсутності можливості їх виконання.

17.05.2021 позивачем надіслано контролюючому органу повідомлення про подання інформації та копій документів щодо невідповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку № 1 на Рішення № 21715.

До повідомлення платником долучено копії документів та лист № 17/05/21, в якому позивач навів пояснення по кожній з підстав, з яких ПП «Абер Україна» було віднесено податковим органом до п. 8 Критеріїв ризиковості платника податку.

Так, у листі № 17/05/21 зазначено, що ПП "АБЕР УКРАЇНА" є підприємством, що здійснює оптовий продаж запчастин та комплектів запчастин до вантажних автомобілів MAN, Volvo, Scania, Iveco, DAF тощо (напівпричепів самоскидів та напівпричепів цистерн), за основним КВЕД 45.31, а також надає послуги з монтажу таких комплектів (КВЕД 45.20) на автомобілі покупців на їх території. Запчастини продаються окремо або формуються комплектами (Комплект 1-но контурного гідравлічного обладнання для НПС, Комплект 2-во контурного гідравлічного обладнання для НПЦ, код УКТЗЕД 8708 99 97 98, визначений Торгово-Промисловою Палатою у м.Рівне), відповідно до замовлень покупців. Клієнтами ПП "Абер Україна" є переважно юридичні особи на території України, серед них офіційні представники в Україні Scania, MAN, Iveco.

Також наведено пояснення по кожній з підстав, відповідно до яких відповідач визнав ПП «Абер Україна» платником, який відповідає критеріям ризиковості платника податку.

З урахуванням отриманих від платника податку інформації та копій відповідних документів, відповідачем прийнято Рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку № 28095 від 24 травня 2021 року, з якого вбачається, що комісією регіонального рівня прийнято рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Підстава прийнятого рішення: п. 8 Критеріїв ризиковості платника податку. Платником не надано повний пакет документів передбачений пунктом 10 Порядку зупинення реєстрації ПН/РК в ЄРПН, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 11 грудня 2019 р. № 1165 «Про затвердження порядків з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних». Наданими копіями документів не спростовано факту проведення ризиковості діяльності ПП «Абер Україна», а саме: не надано повний пакет документів щодо наявності: - достатньої площі приміщення (складу) при наявності значних залишків товарів; - обладнання та інструментів необхідних для проведення монтажних робіт; - достатньої кількості трудових ресурсів для здійснення господарської діяльності при значних обсягах придбання/постачання товарів/послуг; Крім того, не спростовано факту проведення сумнівних операцій з реєстрації податкових накладних на надання послуг з монтажу гідравлічного обладнання за відсутності можливості їх виконання.

Рішення отримане позивачем 24 травня 2021 року через електронний кабінет платника податків.

Позивач, вважаючи таке рішення протиправним, звернувся з даним позовом до суду.

Вирішуючи даний спір та надаючи правову оцінку спірним правовідносинам суд зазначає таке.

Відповідно до пп. 20.1.45. п. 20.1 ст. 20 Податкового кодексу України, контролюючі органи мають право здійснювати щоденну обробку даних та інформації електронного кабінету, необхідних для виконання покладених на них функцій з адміністрування податкового законодавства та законодавства з інших питань, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючий орган, що включає, зокрема, прийняття, обробку та аналіз документів та даних платників податків, здійснення повноважень, передбачених законом, які можуть бути реалізовані в електронній формі за допомогою засобів електронного зв`язку.

Пунктом 61.1. статті 61 Податкового кодексу України визначено, що податковий контроль - система заходів, що вживаються контролюючими органами з метою контролю правильності нарахування, повноти і своєчасності сплати податків і зборів, а також дотримання законодавства з питань регулювання обігу готівки, проведення розрахункових та касових операцій, патентування, ліцензування та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи.

Згідно з пп. 62.1.2 п. 62.1 ст. 62 Податкового кодексу України, податковий контроль здійснюється шляхом, серед іншого, інформаційно-аналітичного забезпечення діяльності контролюючих органів.

Відповідно до п. 71.1 ст. 71 Податкового кодексу України, інформаційно-аналітичне забезпечення діяльності контролюючих органів - комплекс заходів щодо збору, опрацювання та використання інформації, необхідної для виконання покладених на контролюючі органи функцій.

Згідно з п. 74.1., 74.3 ст.74 Податкового кодексу України податкова інформація, зібрана відповідно до цього Кодексу, зберігається в базах даних Інформаційних, телекомунікаційних та інформаційно-телекомунікаційних систем (далі - Інформаційні системи) центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову та митну політику.

Інформаційні системи і засоби їх забезпечення, розроблені, виготовлені або придбані центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну податкову та митну політику, є державною власністю.

Система захисту податкової інформації, що зберігається в базах даних Інформаційних систем, встановлюється центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну податкову та митну політику.

Внесення інформації до баз даних Інформаційних систем та її опрацювання здійснюються контролюючими органами.

Перелік Інформаційних систем визначається центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну податкову та митну політику.

Зібрана податкова інформація та результати її опрацювання використовуються для виконання покладених на контролюючі органи функцій та завдань, а також центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику, для формування та реалізації єдиної державної податкової та митної політики.

Пунктом 201.1 статті 201 Податкового Кодексу України (далі - ПК України) визначено, що на дату виникнення податкових зобов`язань, платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.

В силу вимог п. 201.10 ст. 201 ПК України, якщо надіслані податкові накладні/розрахунки коригування сформовано з порушенням вимог, передбачених пунктом 201.1 цієї статті та/або пунктом 192.1 статті 192 цього Кодексу, а також у разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування відповідно до пункту 201.16 цієї статті, протягом операційного дня продавцю/покупцю надсилається квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі про неприйняття їх в електронному вигляді або зупинення їх реєстрації із зазначенням причин.

Відповідно до п. 201.16 ст. 201 ПК України, реєстрація податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути зупинена в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України.

Постановою Кабінету Міністрів України від 11 грудня 2019 р. № 1165, яка набрала чинності 01.01.2020 року, на виконання вимог п. 201.16 ст. 201 ПК України, затверджений Порядок з питань зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - Порядок № 1165).

Цей Порядок визначає механізм зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - Реєстр), організаційні та процедурні засади діяльності комісій з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі (далі - комісії контролюючих органів), права та обов`язки їх членів.

Відповідно до п. 2 Порядку № 1165, автоматизований моніторинг відповідності податкової накладної/розрахунку коригування критеріям оцінки ступеня ризиків - сукупність заходів та методів, що застосовуються контролюючим органом для виявлення ознак наявності ризиків порушення норм податкового законодавства за результатами проведення автоматизованого аналізу наявної в інформаційних системах контролюючих органів податкової інформації.

Згідно з п. 5 Порядку № 1165, платник податку, яким складено та/або подано для реєстрації в Реєстрі податкову накладну/розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряється щодо відповідності критеріям ризиковості платника податку (додаток 1), показникам, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку (додаток 2).

Податкова накладна/розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряються щодо відповідності відображених у них операцій критеріям ризиковості здійснення операцій (додаток 3).

Пунктом 6 Порядку № 1165 передбачено, що у разі коли за результатами автоматизованого моніторингу платник податку, яким складено податкову накладну/розрахунок коригування, відповідає хоча б одному критерію ризиковості платника податку, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється.

У разі коли за результатами автоматизованого моніторингу податкової накладної/розрахунку коригування встановлено, що відображена в них операція відповідає хоча б одному критерію ризиковості здійснення операції, крім податкової накладної/розрахунку коригування, складених платником податку, який відповідає хоча б одному показнику, за яким визначається позитивна податкова історія, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється (п. 7 Порядку № 1165).

Із наведених правових норм слідує, що на дату виникнення податкових зобов`язань, платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну та зареєструвати її в ЄРПН. При цьому, такі податкові накладні/розрахунки коригування (крім розрахунків коригування, складених у разі зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг їх постачальнику, та розрахунків коригування, складених на неплатника податку), що подаються для реєстрації в Реєстр, перевіряються щодо відповідності ознакам безумовної реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування. У разі ж невідповідності жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряється щодо відповідності критеріям ризиковості платника податку, показникам, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку, критеріям ризиковості здійснення операцій.

Разом з тим, у разі ж коли за результатами автоматизованого моніторингу платник податку, яким складено податкову накладну/розрахунок коригування, відповідає хоча б одному критерію ризиковості платника податку, реєстрація такої податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється.

Отже, у разі наявності рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку, реєстрація податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється.

З врахуванням викладеного, доводи відповідача про те, що зазначене рішення не порушує прав, свобод та законних інтересів платника податку є безпідставними, оскільки у даному випадку, наявність спірного рішення перешкоджає провадженню господарської діяльності підприємства та зумовлює необхідність вчинення додаткових дій і покладає на позивача додаткові обов`язки щодо реєстрації зупиненої податкової накладної.

Також суд зазначає, що Додатком № 1 до Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, визначені Критерії ризиковості платника податку на додану вартість, а саме:

1. Платника податку на додану вартість (далі - платник податку) зареєстровано (перереєстровано) на підставі недійсних (втрачених, загублених) та підроблених документів згідно з інформацією, наявною в контролюючих органах.

2. Платника податку зареєстровано (перереєстровано) в органах державної реєстрації фізичними особами з подальшою передачею (оформленням) у володіння чи управління неіснуючим, померлим, безвісти зниклим особам згідно з інформацією, наявною в контролюючих органах.

3. Платника податку зареєстровано (перереєстровано) в органах державної реєстрації фізичними особами, що не мали наміру провадити фінансово-господарської діяльності або здійснювати повноваження, згідно з інформацією, наданою такими особами.

4. Платника податку зареєстровано (перереєстровано) та ним проваджено фінансово-господарську діяльність без відома і згоди його засновників і призначених у законному порядку керівників згідно з інформацією, наданою такими засновниками та/або керівниками.

5. Платник податку - юридична особа не має відкритих рахунків у банківських установах, крім рахунків в органах Казначейства (крім бюджетних установ).

6. Платником податку не подано контролюючому органу податкової звітності з податку на додану вартість за два останніх звітних (податкових) періоди всупереч нормам підпункту 16.1.3 пункту 16.1 статті 16 та абзацу першого пункту 49.2 і пункту 49.18 статті 49 Податкового кодексу України.

7. Платником податку на прибуток підприємств не подано контролюючому органу фінансової звітності за останній звітний період всупереч нормам підпункту 16.1.3 пункту 16.1 статті 16 та пункту 46.2 статті 46 Податкового кодексу України.

8. У контролюючих органах наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданих для реєстрації податковій накладній/розрахунку коригування.

Пунктом 6 Порядку № 1165 передбачено також, що питання відповідності/невідповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку розглядається комісією регіонального рівня.

У разі встановлення відповідності платника податку хоча б одному з критеріїв ризиковості платника податку комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Включення платника податку до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, здійснюється в день проведення засідання комісії регіонального рівня та прийняття відповідного рішення.

Платник податку отримує рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку через електронний кабінет у день прийняття такого рішення.

У рішенні зазначається підстава, відповідно до якої встановлено відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Комісією регіонального рівня розглядається питання виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, у разі виявлення обставин та/або отримання інформації, що свідчать про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку та/або отримання інформації та копій відповідних документів від платника податку, що свідчать про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

У разі виявлення обставин та/або отримання інформації, визначених абзацом сьомим цього пункту, та прийняття комісією регіонального рівня рішення про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку платник податку отримує таке рішення в електронному кабінеті в день його прийняття (додаток 4).

Інформація та копії документів подаються платником податку до ДПС в електронній формі засобами електронного зв`язку з урахуванням вимог Законів України "Про електронні документи та електронний документообіг", "Про електронні довірчі послуги" та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого Мінфіном.

Документами, необхідними для розгляду питання виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, можуть бути:

договори, зокрема зовнішньоекономічні контракти, з додатками до них;

договори, довіреності, акти керівного органу платника податку, якими оформлено повноваження осіб, які одержують продукцію в інтересах платника податку для здійснення операції;

первинні документи щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складські документи (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунки-фактури/інвойси, акти приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявних типових форм та галузевої специфіки, накладні;

розрахункові документи та/або банківські виписки з особових рахунків;

документи щодо підтвердження відповідності продукції (декларації про відповідність, паспорти якості, сертифікати відповідності), наявність яких передбачено договором та/або законодавством;

інші документи, що підтверджують невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Відповідно до п. 25 Порядку № 1165, комісії регіонального рівня приймають рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі або відмову в такій реєстрації, врахування або неврахування таблиці даних платника податку, відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Згідно з п. 44-46 Порядку № 1165, комісія контролюючого органу перевіряє подані платником податку копії документів щодо їх достовірності шляхом звірки даних, які містяться в таких копіях документів, з даними, що надходять або можуть бути отримані з інших джерел інформації (реєстри, що ведуться державними органами, документи, зокрема електронні).

Розгляд питання на засіданні комісії контролюючого органу включає такі етапи: доповідь секретаря комісії; доповідь члена комісії, співдоповідь (у разі потреби); внесення членами комісії пропозицій, їх обговорення; оголошення головою комісії рішення про припинення обговорення питання; голосування; оголошення головою комісії результатів голосування; оформлення протоколу.

У протоколі засідання комісії контролюючого органу зазначається перелік осіб, присутніх на засіданні, порядок денний засідання, питання, що розглядалися на засіданні, перелік осіб, які виступали під час засідання, результати голосування, прийняті такою комісією рішення.

Згідно витягу із протоколу № 76/17-00-18 від 16.04.2021 року засідання комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС у Рівненській області, Приватне підприємство «Абер Україна», на підставі доповідної записки управління з питань виявлення та опрацювання податкових ризиків за № 1705/17-00-18-03-10 від 16.04.2021, вбачаються ознаки ризиковості ведення господарської діяльності ПП «Абер Україна», а саме:

1) в зв`язку з наявністю залишків товарів відсутня інформація щодо наявності складських приміщень, за даними ЄРПН послуги з оренди складських приміщень не придбавались.

2) значні обсяги придбання/постачання товарів/послуг при незначній кількості трудових ресурсів для здійснення господарської діяльності;

3) реєстрація податкових накладних на надання послуг з монтажу гідравлічного обладнання за відсутності можливості їх виконання.

Як вбачається із витягу із протоколу № 110/17-00-18 від 24.05.2021 року засідання комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС у Рівненській області, Приватне підприємство «Абер Україна» 16.04.2021 року включено в Журнал ризикових платників за критерієм 8 «у контролюючих органах наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданих для реєстрації податковій накладній/розрахунку коригування» на підставі інформації наданої управлінням з питань виявлення та опрацювання податкових ризиків ГУ ДПС у Рівненській області за №1705/17-00-18-03-10 від 16.04.2021.

ПП «Абер Україна» надано копії документів 17.05.2021 року на виключення з АІС «Журнал ризикових платників» (повідомлення про подання інформації та копій документів щодо невідповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку від 17.05.2021 року № 1 (квитанція № від 17.05.2021р.).

Комісією дані матеріали розглянуто 24.05.2021 року та прийнято рішення, що ПП «Абер Україна» (код 42865835) не перестав відповідати критерію ризиковості 8 «у контролюючих органах наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданих для реєстрації податковій накладній/розрахунку коригування». Членами комісії зазначено, що платником не надано повний пакет документів щодо наявності:

достатньої площі приміщення (складу) при наявності значних залишків товарів;

обладнання та інструментів необхідних для проведення монтажних робіт;

достатньої кількості трудових ресурсів для здійснення господарської діяльності при значних обсягах придбання/постачання товарів/послуг.

Крім того, не спростовано факту проведення сумнівних операцій з реєстрації податкових накладних на надання послуг з монтажу гідравлічного обладнання за відсутності можливості їх виконання.

Комісією прийнято рішення, що ПП «Абер Україна» (код 42865835) відповідає критерію ризиковості 8 «у контролюючих органах наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданих для реєстрації податковій накладній/розрахунку коригування».

Додатком № 4 до Порядку № 1165, затверджений бланк рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку.

Судом встановлено, що за формою та змістом оскаржуване рішення контролюючого органу № 28095 від 24 травня 2021 року відповідає формі рішення, викладеного в Додатку № 4 до Порядку № 1165.

Так, у рішенні зазначено про відповідність платника податку Приватне Підприємство «Абер Україна» критеріям ризиковості платника, зокрема, п. 8 Критеріїв ризиковості платника податку.

Однак, суд звертає увагу на те, що бланк рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку містить обов`язкове для заповнення поле «податкова інформація (заповнюється у разі відповідності пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку)». При цьому, у даному бланку рішення підстава, у разі зазначення пункту 8 критеріїв ризиковості платника податку розшифровується - яка саме податкова інформація.

Тобто, якщо у контролюючих органах наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданих для реєстрації податковій накладній/розрахунку коригування (п. 8 Додатку 1 Порядку № 1165), то така податкова інформація має бути розшифрована та зазначена у рішенні про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку.

Як вже зазначалось, згідно п. 8 Критеріїв ризиковості платника податку, які є додатком до Порядку № 1165, встановлено наступний критерій: у контролюючих органах наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданих для реєстрації податковій накладній/розрахунку коригування.

Проте, в оскаржуваному рішенні не наведено конкретну інформацію щодо того, яка ж саме операція та за якою податковою накладною є ризиковою, в чому суть такої ризиковості.

Суд зазначає, що аналіз змісту оскаржуваного рішення свідчить про те, що воно не відповідає критеріям вмотивованості, чіткості та зрозумілості акта індивідуальної дії.

По-перше, в такому рішенні взагалі відсутнє викладення суті податкової інформації, отриманої контролюючим органом у процесі поточної діяльності, та відомостей про податкову накладну/розрахунок коригування, в яких було зазначено ризикову операцію.

По-друге, 17.05.2021 року позивачем направлено до ГУ ДПС у Рівненській області письмові пояснення, в яких викладено аргументи щодо безпідставності надання ПП «Абер Україна» статусу «ризикового». До пояснень платником долучено підтверджуючі документи, які не були взяті до уваги відповідачем, про що свідчить зміст оскаржуваного рішення.

По-третє, п. 8 Критеріїв ризиковості платника передбачає можливість визнання підприємства «ризиковим» виключно у випадку наявності податкової інформації щодо ризиковості господарських операцій, зазначених в поданих податкових накладних/розрахунках коригування. Але станом на 16.04.2021 року, в день прийняття відповідачем рішення № 21715, податкові накладні ПП «Абер Україна» були зареєстровані в ЄРПН (№ 5 від 17.03.2021, № 6 від 18.03.2021, № 7 від 19.03.2021).

Крім того, суд зауважує, що в оскаржуваному рішенні та витягах з протоколів від 16.04.2021 та 24.05.2021 взагалі не міститься будь-яких посилань на дослідження обставин та доказів, наданих платником.

Суд звертає увагу, що платник податку має бути обізнаний із цією податковою інформацією, що забезпечить йому право на подання на розгляд комісії регіонального рівня документів, необхідних для розгляду питання про виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку у відповідності до п. 6 Порядку № 1165. При цьому, суд зауважує, що протоколи засідання комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних є внутрішніми документами контролюючих органів та відсутні у вільному доступі для платників податку. Отже, не зазначення у рішенні розшифровки податкової інформації позбавляє права платника податків на подання таких документів з метою спростування доводів контролюючого органу щодо підстав та причин віднесення позивача до ризикових платників податків.

Разом з тим, суду слід зазначити, що Конвенція про захист прав людини і основоположних свобод (далі ЄКПЛ або Конвенція) та Протоколи до неї є частиною національного законодавства України відповідно до статті 9 Конституції України як чинний міжнародний договір, згода на обов`язковість якого надана Верховною Радою України. Ратифікація Конвенції відбулася на підставі Закону України №475/97-ВР від 17.07.1997; Конвенція набула чинності для України 11.09.1997.

За приписами статті 8 КАС України, суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського Суду з прав людини.

Статтею 17 Закону України Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини №3477-IV від 23.02.2006, суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

Європейським Судом з прав людини у рішенні по справі Суомінен проти Фінляндії (Suominen v. Finland), №37801/97, п.36, від 01 липня 2003 року, яке, відповідно до ч. 1 статті 17 Закону України Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини, підлягає застосуванню судами як джерело права, вказано, що орган влади зобов`язаний виправдати свої дії, навівши обґрунтування своїх рішень.

У рішенні від 10 лютого 2010 року у справі Серявін та інші проти України Європейський суд з прав людини вказав, що у рішеннях суддів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються.

Отже, рішення суб`єкта владних повноважень повинно ґрунтуватися на оцінці усіх фактів та обставин, що мають значення. Мають значення, як правило, ті обставини, які передбачені нормою права, що застосовується. Суб`єкт владних повноважень повинен врахувати усі ці обставини, тобто надати їм правову оцінку: прийняти до уваги або відхилити. У разі відхилення певних обставин висновки повинні бути мотивованими, особливо, коли має місце несприятливе для особи рішення.

Принцип обґрунтованості рішення вимагає від суб`єкта владних повноважень враховувати як обставини, на обов`язковість урахування яких прямо вказує закон, так і інші обставини, що мають значення у конкретній ситуації. Для цього він має ретельно зібрати і дослідити матеріали, що мають доказове значення у справі, наприклад, документи, пояснення осіб, тощо.

При цьому, суб`єкт владних повноважень повинен уникати прийняття невмотивованих висновків, обґрунтованих припущеннями та неперевіреними фактами, а не конкретними обставинами. Так само недопустимо надавати значення обставинам, які насправді не стосуються справи. Несприятливе для особи рішення повинно бути вмотивованим.

Разом з тим, приймаючи рішення або вчиняючи дію, суб`єкт владних повноважень не може ставати на сторону будь-якої з осіб та не може виявляти себе заінтересованою стороною у справі, виходячи з будь-якого нелегітимного інтересу, тобто інтересу, який не випливає із завдань цього суб`єкта, визначених законом.

Прийняття рішення, вчинення (не вчинення) дії вимагає від суб`єкта владних повноважень діяти добросовісно, тобто з щирим наміром щодо реалізації владних повноважень та досягнення поставлених цілей і справедливих результатів, з відданістю визначеним законом меті та завданням діяльності, передбачувано, без корисливих прагнень досягти персональної вигоди, привілеїв або переваг через прийняття рішення та вчинення дії.

Таким чином, висновки та рішення суб`єкта владних повноважень можуть ґрунтуватися виключно на належних, достатніх, а також тих доказах, які одержані з дотриманням закону.

Як встановлено судом, відповідачем зазначених вище принципів при прийнятті оскаржуваного Рішення № 28095 від 24.05.2021 дотримано не було, що свідчить про необґрунтованість оскаржуваного рішення.

Таким чином, оскаржуване рішення № 28095 від 24.05.2021 є протиправним та підлягає скасуванню.

Щодо позовних вимог про зобов`язання Головного управління ДПС в Рівненській області виключити Приватне підприємство «Абер Україна» () з реєстру ризикових платників податків, суду слід зазначити наступне.

Так, відповідно до п. 6 Порядку № 1165 у разі надходження до контролюючого органу відповідного рішення суду, яке набрало законної сили, комісія регіонального рівня виключає платника податку з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

Оскільки суд дійшов висновку про протиправність та необхідність скасування рішення комісії № 28095 від 24.05.2021, то враховуючи вказану норму права, з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів позивача відповідним рішенням у даній справі слід вважати рішення суду про зобов`язання Головного управління ДПС в Рівненській області виключити Приватне підприємство «Абер Україна» () з реєстру ризикових платників податків.

Відповідно до положень статті 77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Системно проаналізувавши приписи законодавства України, що були чинними на момент виникнення спірних правовідносин між сторонами, зважаючи на взаємний та достатній зв`язок доказів у їх сукупності, суд дійшов висновку, що позовна заява є обґрунтованою, тому належить до задоволення.

Враховуючи положення частини першої статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України суд стягує на користь позивача понесені ним судові витрати, які підлягають відшкодуванню, за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Як встановлено з матеріалів справи, позивачем за подання даного адміністративного позову сплачено судовий збір в у сумі 2270,00грн., а тому судові витрати позивача в частині сплаченого судового збору підлягають відшкодуванню в за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень.

Крім того, позивачем заявлено клопотання про стягнення з відповідача понесених позивачем витрат, пов`язаних з правничою допомогою в сумі 15000грн.

Відповідач подав письмові заперечення щодо відшкодування витрат на правничу допомогу. Свої заперечення аргументує тим, що заявлені позивачем до відшкодування витрат за послуги з правової допомоги у розмірі 15000грн, є документально не підтвердженими, не доведеними та необґрунтованими, оскільки ним не аналізувалось питання складності справи, виконаної адвокатом роботи, принципу співмірності та розумності судових витрат. Відсутній розрахунок платної правової допомоги, який мав би відображати вартість години за певний вид послуги та витрачений час. Договір про надання правової допомоги містить недостатню деталізацію наданих послуг. Також просить врахувати, що справи призначено до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін, відповідно сторони не приймають участі в судовому засідання, що додатково свідчить про завищення витрат на правову допомогу. Просить відмовити в задоволенні клопотання про відшкодування витрат на професійну правничу допомогу у справі № 460/6864/21.

Вирішуючи питання розподілу витрат на правову допомогу, суд зважає на наступне.

Відповідно до частини першої статті 132 Кодексу адміністративного судочинства України судові витрати складаються із судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. Пунктом 1 частини третьої цієї статті до витрат, пов`язаних з розглядом справи, віднесено витрати на професійну правничу допомогу. При цьому, згідно з частинами першою та другою статті 134 Кодексу адміністративного судочинства України, витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави. За результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом з іншими судовими витратами, за винятком витрат суб`єкта владних повноважень на правничу допомогу адвоката.

На виконання вимог частини четвертої статті 134 Кодексу адміністративного судочинства України позивач подав до суду копії: договору про надання правничої допомоги адвокатським об`єднанням «Скорпіон» від 03 червня 2021 у якому згідно п. 3.1 вартість послуг об`єднання становить 15000,00грн, акту наданих послуг від 15 червня 2021, який містить детальний опис наданих послуг, платіжне доручення № В881061851 від 07.06.2021 на суму 15000,00грн. До адміністративного позову було долучено ордер серії РН-431 № 440 від 03.06.2021 року.

Суд звертає увагу, що згідно із пункту частини 3 статті 134 КАС України розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат.

Із дослідження поданих позивачем на підтвердження понесених витрат на правничу допомогу в сумі 15000,00грн доказів, судом встановлено, що гонорар 15000,00грн визначений у договорі про надання правничої допомоги від 03.06.2021 року. При цьому, детальний опис наданих послуг наведений у п. 1.1 договору.

Так, вказаним пунктом зазначені наступні послуги: підготовка та подання адміністративного позову до Рівненського окружного адміністративного суду про визнання протиправними та скасування рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку № 28095 від 24.05.2021, зобов`язання виключити Замовника з реєстру ризикових платників податків; підготовка та подання доказів, документів, заяв та клопотань до Рівненського окружного адміністративного суду у справі за позовом Замовника до ГУ ДПС у Рівненській області про визнання протиправними та скасування рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку № 28095 від 24.05.2021, зобов`язання виключити Замовника з реєстру ризикових платників податків.

Згідно акту наданих послуг від 15 червня 2021 року, позивачем отримано від об`єднання наступні послуги: надання правової інформації, консультацій і роз`яснень з приводу правомірності дій ГУ ДПС у Рівненській області щодо прийняття рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку № 28095 від 24.05.2021 відносно Замовника; підготовка та подання адміністративного позову до Рівненського окружного адміністративного суду про визнання протиправними та скасування рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку № 28095 від 24.05.2021 відносно Замовника та зобов`язання виключити Замовника з реєстру ризикових платників податків.

Таким чином, судом встановлено, що загальна вартість отриманих позивачем послуг по правничій допомозі складає фактично 15000,00грн.

Щодо посилань відповідача на відсутність розрахунку платної правової допомоги, який мав би відображати вартість години за певний вид послуги та витрачений час, то суд повторює, що сума гонорару встановлена сторонами у фіксованому розмірі у Договорі, а тому не залежить від обсягу послуг та часу витраченого представником позивача, тобто є визначеним. Отже, відсутня потреба у складенні розрахунку платної правової допомоги, який мав би відображати вартість години за певний вид послуги та витрачений час.

За наведеного, суд прийшов до висновку, що подані позивачем докази на підтвердження понесених витрат на правову допомогу в сумі 15000грн, є реальними, обґрунтованими та пропорційними до предмета спору і підтвердженими матеріалами справи, тому повністю доводять факт понесення позивачем витрат на правову допомогу саме в адміністративній справі № 460/6864/21, отже стягнення на його користь понесених ним витрат належить до задоволення.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, про що, зокрема, зазначено у рішеннях від 26 лютого 2015 року у справі «Баришевський проти України», від 10 грудня 2009 року у справі «Гімайдуліна і інших проти України», від 12 жовтня 2006 року у справі «Двойних проти України», від 30 березня 2004 року у справі «Меріт проти України», заявник має право на відшкодування судових та інших витрат лише у разі, якщо доведено, що такі витрати були фактичними і неминучими, а їх розмір обґрунтованим.

Крім того, у пункті 154 рішення Європейського суду з прав людини у справі Lavents v. Latvia (заява 58442/00) зазначено, що згідно зі статтею 41 Конвенції Суд відшкодовує лише ті витрати, які, як вважається, були фактично і обов`язково понесені та мають розумну суму.

Отже, при визначенні суми відшкодування витрат, пов`язаних із наданням правової допомоги, слід виходити з реальності цих витрат (встановлення їхньої дійсності та необхідності), а також критерію розумності їхнього розміру, з огляду на конкретні обставини справи.

Відтак, суд вважає за обґрунтоване стягнути на користь позивача за рахунок бюджетних асигнувань суб`єктів владних повноважень Головного управління ДПС у Рівненській області та ДПС України, судові витрати на професійну правничу допомогу в сумі 15000,00грн.

Керуючись статтями 241-246, 255, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

В И Р І Ш И В :

Позовну заяву задовольнити повністю.

Визнати протиправним та скасувати рішення Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС у Рівненській області від 24 травня 2021 року № 28095 про відповідність платника податку на додану вартість Приватного Підприємства «Абер Україна» критеріям ризиковості платника податку.

Зобов`язати Головне управління ДПС у Рівненській області виключити Приватне Підприємство «Абер Україна» з реєстру ризикових платників податків.

Стягнути на користь Приватного Підприємства «Абер Україна» за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень Головного управління ДПС у Рівненській області судовий збір у розмірі 2270грн (дві тисячі двісті сімдесят гривень).

Стягнути на користь Приватного Підприємства «Абер Україна» за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень Головного управління ДПС у Рівненській області витрати на професійну правничу допомогу у розмірі 15000грн (п`ятнадцять тисяч гривень).

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Апеляційна скарга подається до Восьмого апеляційного адміністративного суду через Рівненський окружний адміністративний суд.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасники справи:

1) позивач - Приватне Підприємство «Абер Україна» (33018, Рівненська обл., м. Рівне, вул. Відінська, 23 кв. 36, );

2) відповідач - Головне управління ДПС у Рівненській області (33023, Рівненська обл., м. Рівне, вул. Відінська, 12, код ЄДРПОУ ВП 44070166).

Суддя Т.О. Комшелюк