Справа № 400/663/21
Суддя: Бітов А.І.
Дата ухвалення: 2021-08-17 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

П`ЯТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
_________________________________________________________________________________
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

17 серпня 2021 р.м.ОдесаСправа № 400/663/21

Категорія: 111030600 Головуючий в 1 інстанції: Устинов І.А.

Місце ухвалення: м. Миколаїв

Дата складання повного тексту: 20.05.2021 р.

Колегія суддів П`ятого апеляційного адміністративного суду у складі:

головуючого Бітова А.І.

суддів Лук`янчук О.В.

Ступакової І.Г.

при секретарі Сузанській І.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Одесі адміністративну справу за апеляційною скаргою Головного управління ДПС у Миколаївській області на рішення Миколаївського окружного адміністративного суду від 20 травня 2021 року у справі за позовом товариства з обмеженою відповідальністю "Бонус-Плюс" до Головного управління ДПС у Миколаївській області про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії,

В С Т А Н О В И Л А :

У лютому 2021 року товариство з обмеженою відповідальністю (далі ТОВ) "Бонус-Плюс" звернулося до суду з позовом до Головного управління (далі ГУ) ДПС у Миколаївській області про:

- визнання протиправним та скасування рішення Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних ГУ ДПС в Миколаївській області про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку №43889 від 31 липня 2020 року;

- зобов`язання ГУ ДПС у Миколаївській області виключити ТОВ "Бонус-Плюс" () з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

Обґрунтовуючи свої вимоги, позивач вказував, що в оскаржуваному рішенні відсутня конкретна причина віднесення позивача до п. 8 Критеріїв ризиковості. Рішення не містить роз шифровки, яка саме податкова інформація стала підставою для віднесення позивача до переліку ризикових платників податків. Оскаржуване рішення прийнято відповідачем безпідставно, тому підлягаю скасуванню.

Відповідач позов не визнав, вказуючи, що контролюючий орган здійснює моніторинг податкових накладних/розрахунків коригування шляхом аналізу наявної податкової інформації, що міститься в інформаційних ресурсах ДПС з метою виявлення ризиків порушення норм податкового законодавства. Порядок зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затверджено постановою Кабінету Міністрів України від 11 грудня 2019 року №1165. Критерії ризиковості платника податку, критерії ризиковості здійснення операцій, перелік показників, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку, визначає ДПС та надсилає на погодження Мінфіну в електронній формі через систему електронної взаємодії органів виконавчої влади. Відповідно до змісту протоколу засідання комісії ГУ ДПС у Миколаївській області від 31 липня 2020 року на підставі яких були прийнято оскаржене в даній справі рішення, підставою для віднесення позивача до переліку ризикових підприємств стала податкова інформація, отримана від Державної податкової служби України щодо ТОВ "Бонус-Плюс" подано на реєстрацію до ЄРПС податкові накладні на реалізацію послуг, проте сума ліміту сформовано за рахунок придбання послуг переважно у 2019 році. Розглянувши отриману інформацію комісією було прийнято рішення про віднесення позивача до переліку ризикових підприємств. Відповідач вважає, що позовні вимоги задоволенню не підлягають.

Справу розглянуто за правилами спрощеного позовного провадження в порядку письмового провадження.

Рішенням Миколаївського окружного адміністративного суду від 20 травня 2021 року позов ТОВ "Бонус-Плюс" (вул. Веселинівська, 47/3, м. Миколаїв, 54036, ) до ГУ ДПС у Миколаївській області (вул. Лягіна,6, м. Миколаїв, 54001, ) задоволено.

Визнано протиправним та скасовано рішення Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних ГУ ДПС в Миколаївській області про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість ТОВ "Бонус-Плюс" () критеріям ризиковості платника податку №43889 від 31 липня 2020 року.

Зобов`язано ГУ ДПС у Миколаївській області () виключити ТОВ "Бонус-Плюс" () з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

Стягнуто за рахунок бюджетних асигнувань ГУ ДПС у Миколаївській області (вул. Лягіна, 6, м. Миколаїв, 54001, ) на користь ТОВ "Бонус-Плюс" (вул. Веселинівська, 47/3, м. Миколаїв, 54036, ) судовий збір в розмірі 2 270 грн., сплачений квитанцією від 26 січня 2021 року.

В апеляційній скарзі ГУ ДПС у Миколаївській області ставиться питання про скасування судового рішення в зв`язку з тим, що воно постановлено з порушенням норм процесуального права, а також з неповним з`ясуванням обставин, що мають значення для справи.

В обґрунтування апеляційної скарги ГУ ДПС у Миколаївській області зазначає, що функція виявлення ризикових підприємств та застосування до них описаних заходів з метою недопущення втрат бюджету та захисту інтересів держави покладено на податкові органи. Втручання у цю процедуру є порушенням дискреційних повноважень відповідача.

Як вбачається із змісту протоколу засідання комісії ГУ ДПС у Миколаївській області від 31 липня 2020 року, на підставі якого було прийнято оскаржене в даній справі рішення, підставою для віднесення позивача до переліку ризикових підприємств стала податкова інформація, отримана від ДПС України, про те, що ТОВ "Бонус-Плюс" подано на реєстрацію до ЄРПН податкові накладні на реалізацію послуг, проте сума ліміту сформовано за рахунок придбання послуг переважно у 2019 році. Розглянувши отриману інформацію комісією було прийнято рішення про віднесення позивача до переліку ризикових підприємств.

У відзиві ТОВ "Бонус-Плюс" на апеляційну скаргу вказується, що вона є безпідставною, необґрунтованою, а оскаржуване рішення є законним та таким, що не підлягає скасуванню.

Учасники справи в судове засідання апеляційного адміністративного суду не з`явилися, про час, дату та місце слухання справи повідомлені належним чином. Враховуючи що в матеріалах справи достатньо письмових доказів для правильного вирішення апеляційної скарги, особиста їх участь в судовому засіданні не обов`язкова. Колегія суддів, у відповідності до ч.2 ст. 313 КАС України, визнає можливим проводити апеляційний розгляд справи за відсутності сторін.

Згідно ч.4 ст. 229 КАС України фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.

Розглянувши матеріали справи, заслухавши доповідача, доводи апеляційної скарги ГУ ДПС у Миколаївській області, перевіривши законність і обґрунтованість судового рішення в межах позовних вимог і доводів апеляційної скарги, колегія суддів приходить до наступного.

Обставини встановлені судом першої інстанції, підтверджені судом апеляційної інстанції та неоспорені учасниками апеляційного провадження:

Позивач зареєстрований як юридична особа з 03 червня 2009 року, яка є платником податків та основним видом діяльності якої згідно КВЕД 46.21 є оптова торгівля зерном, необробленим тютюном, насінням і кормами для тварин.

Рішенням відповідача від 31 липня 2020 року №43889 про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку товариство позивача визнано таким, що відповідає критеріям ризиковості платника податку. Як підставу зазначено п.8 Критеріїв ризиковості платника податку "наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції (зазначено в додатках)".

Вирішуючи справу, суд першої інстанції виходив з того, що оскаржувані рішення містять посилання на п.8 Критеріїв ризиковості платника податку, проте не містять розшифровки, яка саме податкова інформація, що стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, визначає ризиковість здійснення господарської операції та є підставою для віднесення позивача до переліку ризикових платників податку. Вказане свідчить про необґрунтованість оскаржуваних рішень.

Колегія суддів вважає ці висновки суду першої інстанції правильними і такими, що відповідають вимогам ст.ст. 2, 6-12, 77 КАС України, пп.20.1.45 п.20.1 ст. 20, п.61.1 ст. 61, пп.62.1.2 п.62.1 ст. 62, п.71.1 ст. 71, п.п.74.1, 74.3 ст. 74 ПК України, Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11 грудня 2019 року №1165.

Колегія суддів не приймає до уваги доводи апелянта, виходячи з наступного.

Відповідно до ч.3 ст. 2 КАС України, у справах, щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та Законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи несправедливій дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Відповідно до пп.20.1.45 п.20.1 ст. 20 ПК України контролюючі органи мають право здійснювати щоденну обробку даних та інформації електронного кабінету, необхідних для виконання покладених на них функцій з адміністрування податкового законодавства та законодавства з інших питань, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючий орган, що включає, зокрема, прийняття, обробку та аналіз документів та даних платників податків, здійснення повноважень, передбачених законом, які можуть бути реалізовані в електронній формі за допомогою засобів електронного зв`язку.

Пунктом 61.1 ст. 61 ПК України визначено, що податковий контроль - система заходів, що вживаються контролюючими органами з метою контролю правильності нарахування, повноти і своєчасності сплати податків і зборів, а також дотримання законодавства з питань регулювання обігу готівки, проведення розрахункових та касових операцій, патентування, ліцензування та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи.

Згідно пп.62.1.2 п.62.1 ст. 62 ПК України передбачено, що податковий контроль здійснюється шляхом, серед іншого, інформаційно-аналітичного забезпечення діяльності контролюючих органів.

Відповідно до п.71.1 ст. 71 ПК України інформаційно-аналітичне забезпечення діяльності контролюючих органів - комплекс заходів щодо збору, опрацювання та використання інформації, необхідної для виконання покладених на контролюючі органи функцій.

Згідно п.п.74.1, 74.3 ст. 74 ПК України, податкова інформація, зібрана відповідно до цього Кодексу, зберігається в базах даних Інформаційних, телекомунікаційних та інформаційно-телекомунікаційних систем (далі - Інформаційні системи) центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову та митну політику.

Інформаційні системи і засоби їх забезпечення, розроблені, виготовлені або придбані центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну податкову та митну політику, є державною власністю.

Система захисту податкової інформації, що зберігається в базах даних Інформаційних систем, встановлюється центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну податкову та митну політику.

Внесення інформації до баз даних Інформаційних систем та її опрацювання здійснюються контролюючими органами.

Перелік Інформаційних систем визначається центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну податкову та митну політику.

Зібрана податкова інформація та результати її опрацювання використовуються для виконання покладених на контролюючі органи функцій та завдань, а також центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику, для формування та реалізації єдиної державної податкової та митної політики.

Додатками №1 та №3 до Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11 грудня 2019 року №1165 (далі Порядок №1165) визначені Критерії ризиковості платника податку на додану вартість та Критерії ризиковості здійснення операцій відповідно.

Додатком 1 до Порядку №1165 встановлено наступні Критерії ризиковості платника податку на додану вартість, зокрема п.8:

у контролюючих органах наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданих для реєстрації податковій накладній/розрахунку коригування.

Пунктом 6 Порядку №1165 передбачено, що питання відповідності/невідповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку розглядається комісією регіонального рівня.

У разі встановлення відповідності платника податку хоча б одному з критеріїв ризиковості платника податку комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Включення платника податку до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, здійснюється в день проведення засідання комісії регіонального рівня та прийняття відповідного рішення.

Платник податку отримує рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку через електронний кабінет у день прийняття такого рішення.

У рішенні зазначається підстава, відповідно до якої встановлено відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Додатком №4 до Порядку №1165 затверджено бланк рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку.

Бланк рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку містить обов`язкове для заповнення поле "податкова інформація (заповнюється у разі відповідності п.8 Критеріїв ризиковості платника податку)".

Колегія суддів критично відносить до доводів апелянта про те, що підставою для віднесення позивача до переліку ризикових підприємств стала податкова інформація про те, що ТОВ "Бонус-Плюс" подано на реєстрацію до ЄРПН податкові накладні на реалізацію послуг, проте сума ліміту сформовано за рахунок придбання послуг переважно у 2019 році, оскільки відповідачем не надано жодного доказу на підтвердження зазначених обставин.

Крім того, колегія суддів акцентує увагу на тому, що в порушення вимог до змісту рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку (визначеного додатком №4 до Порядку №1165), відповідачем не зазначено суть та характер наявної податкової інформації, що стала підставою для прийняття рішення від 31 липня 2020 року №43889

Отже, оскаржуване рішення не містить обґрунтованих підстав та причин віднесення позивача до ризикових платників податків відповідно до п.8 Критеріїв ризиковості платників податку, що свідчить про незаконність оскаржуваного рішення.

Аналогічна правова позиція викладена Верховним Судом у постанові у справі №640/11321/20 від 05 січня 2021 року.

Враховуючи викладене, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, що оскаржуване рішення щодо включення позивача до переліку ризикових платників податку на додану вартість №43889 від 31 липня 2020 року не відповідає критеріям, визначеним ч.2 ст. 2 КАС України.

Інші доводи апеляційної скарги зроблених судом першої інстанції висновків не спростовують, та є тотожними відзиву на адміністративний позов, факти та мотивування яких повністю спростовуються матеріалами справи та обставинами, які повно та об`єктивно були встановлені судом першої інстанції при вирішенні спірного питання.

Враховуючи все вищевикладене, колегія суддів вважає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права, а наведені в скарзі доводи правильність висновків суду не спростовують, відповідно, апеляційна скарга задоволенню не підлягає.

Колегія суддів не змінює розподіл судових витрат відповідно ст. 139 КАС України.

Оскільки дана справа правомірно віднесена судом першої інстанції до категорії незначної складності та розглядалась за правилами спрощеного провадження, постанова суду апеляційної інстанції відповідно до ч.5 ст. 328 КАС України в касаційному порядку оскарженню не підлягає.

Керуючись ст.ст. 308, 310, п.1 ч.1 ст. 315, ст.ст. 316, 321, 322, 325, ч.5 ст. 328 КАС України, колегія суддів,

П О С Т А Н О В И Л А :

Апеляційну скаргу Головного управління ДПС у Миколаївській області залишити без задоволення, а рішення Миколаївського окружного адміністративного суду від 20 травня 2021 року залишити без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати її прийняття, оскарженню в касаційному порядку не підлягає, крім випадків передбачених п.2 ч.5 ст. 328 КАС України.

Повне судове рішення складено 27 серпня 2021 року.

Головуючий: Бітов А.І.

Суддя: Лук`янчук О.В.

Суддя: Ступакова І.Г.