Справа № 640/16377/20
Суддя: Кузьменко В.А.
Дата ухвалення: 2021-08-26 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

місто Київ

26 серпня 2021 року справа №640/16377/20

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі судді Кузьменка В.А., розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні) адміністративну справу

за позовомТовариства з обмеженою відповідальністю «Інтер-Транс-Системи» (далі по тексту - позивач, ТОВ «Інтер-Транс-Системи»)
доДержавної архітектурно-будівельної інспекції України (далі по тексту - відповідач, ДАБІ)
провизнання протиправною та скасування постанови відповідача від 02 грудня 2019 року №З-0212/3/1010-4621/02 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернувся до Окружного адміністративного суду міста Києва, зазначаючи про протиправність оскаржуваної постанови, обгрунтовуючи позовні вимоги тим, що ДАБІ порушила процедуру проведення перевірки, оскільки не поінформувала ТОВ «Інтер-Транс-Системи» про факт її проведення; позивачу не було відомо про існування протоколу, а тому жоден представник не підписував та не відмовлявся його підписати, у зв`язку із чим не міг подати пояснення та зауваження щодо його змісту; спірна постанова не містить жодних відомостей про об`єкт будівництва, щодо якого здійснювалась перевірка, а також відомостей про її вручення чи направлення поштою.

Ухвалою від 21 липня 2020 року Окружний адміністративний суд міста Києва відкрив провадження в адміністративній справі №640/16377/20 в порядку спрощеного провадження без повідомлення (виклику) сторін та проведення судового засідання.

Відповідач надав до суду відзив на позовну заяву, в якому зазначив про правомірність прийняття оскаржуваної постанови, оскільки під час проведення перевірки встановлено порушення вимог містобудівного законодавства; у зв`язку з відмовою позивача в отриманні документів, всі документи, які підтверджують факт вчинення провопорушення направлені позивачу рекомендованим поштовим відправленням у порядку та спосіб, визначені чинним містобудівним законодавством.

Дослідивши наявні у справі докази, Окружний адміністративний суд міста Києва встановив такі фактичні обставини, що мають значення для вирішення справи.

Постановою Департаменту ДАБІ у Київській області про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 02 грудня 2019 року №З-0212/5/1010-4621/02 за наслідками розгляду матеріалів справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності встановлено, що ТОВ «Інтер-Транс-Системи» як генпідрядною організацією ведеться виконавча документація з порушеннями, а саме:

- відсутній журнал вхідного контролю;

- не робляться відмітки в загальному журналі робіт;

- в загальному журналі робіт відсутні деякі записи з актів на закриття прихованих робіт, чим порушено пункт 4.8 ДБН А.3.1-5:2016 «Організація будівельного будівництва», визнано позивача винним у вчиненні правопорушення, передбаченого пунктом 6 частини третьої статті 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» та накладено штраф у сумі 37 836,00 грн.

Вважаючи вказану постанову протиправною, позивач звернувся до суду.

Відповідно до частини першої статті 5 Кодексу адміністративного судочинства України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист.

Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Частина друга статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України передбачає, що у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, зокрема чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії).

Відповідно до частини першої статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» державний архітектурно-будівельний контроль - сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється на об`єктах будівництва у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт визначає Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року №553 (далі по тексту - Порядок, в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин).

Відповідно до пункту 6 Порядку плановою перевіркою вважається перевірка, що передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю, який затверджується керівником такого органу.

Планові перевірки об`єктів будівництва, замовниками яких є фізичні особи (громадяни), проводяться не частіше ніж один раз на півроку.

Строк проведення планової перевірки не може перевищувати десяти робочих днів.

Аналогічні підстави для проведення планової перевірки визначені у Законі України «Про регулювання містобудівної діяльності».

З матеріалів справи вбачається, що наказом ДАБІ від 20 вересня 2019 року №1040 затверджено план перевірок об`єктів будівництва, замовниками яких є фізичні особи на IV квартал 2019 року. Згідно з додатком до вказаного наказу, планову перевірку призначено провести, зокрема, на об`єкті «Будівництво багатоквартирного житлового будинку, за адресою: АДРЕСА_1»; замовник будівництва - ОСОБА_1 ; підрядник - ТОВ «Інтер-Транс-Системи».

На підставі зазначеного наказу видано направлення для проведення планового (позапланового) заходу від 04 листопада 2019 року б/н (строк дії з 11 листопада 2019 року по 22 листопада 2019 року). Відмітки про ознайомлення ТОВ «Інтер-Транс-Системи» з направленням відсутні.

Пунктами 15-17 Порядку встановлено, що форми актів та інших документів, які складаються під час або за результатами здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затверджуються Мінрегіоном.

За результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.

Відповідно до пункту 21 Порядку якщо суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, не погоджується з актом перевірки, він підписує його із зауваженнями, які є невід`ємною частиною такого акта.

У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, підписати акт перевірки та припису, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю робить у акті відповідний запис.

У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, від отримання акта та припису, вони надсилаються йому рекомендованим листом з повідомленням.

Постанова про накладення штрафу складається у трьох примірниках. Перший примірник постанови у триденний строк після її прийняття вручається під розписку суб`єкту містобудування (керівнику або уповноваженому представнику суб`єкта містобудування) або надсилається рекомендованим листом з повідомленням, чи через електронний кабінет, про що робиться запис у справі. Два примірники залишаються в органі державного архітектурно-будівельного контролю, який наклав штраф (пункт 22 Порядку).

Аналіз вищезазначених норм права свідчить, що за результатом планового заходу складається акт перевірки і, в разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол, видається припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт та виноситься постанова про накладення штрафу.

Згідно з повідомленням про проведення планового заходу від 25 жовтня 2019 року №1010-3831/02, Департамент ДАБІ у Київській області повідомив ТОВ «Інтер-Транс-Системи», що у період з 11 листопада 2019 року по 22 листопада 2019 року здійснюватиметься планова перевірка дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил на об`єкті будівництва «Будівництво багатоквартирного житлового будинку, за адресою: АДРЕСА_1». Вказане повідомлення надсилалось позивачу рекомендованим листом, що підтверджується копією фіскального чека ПАТ «Укрпошта».

За результатами проведення планового заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності на об`єкті будівництва «Будівництво багатоквартирного житлового будинку, за адресою: АДРЕСА_1» Департаментом ДАБІ у Київській області складено акт від 22 листопада 2019 року №Т-2211/3 (далі по тексту - акт перевірки), припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил та протоколи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 22 листопада 2019 року №1-Л-З-2211/6 та №1-Л-З-2211/5.

В акті перевірки вказано, що перевірка здійснювалась у період з 11 листопада 2019 року по 22 листопада 2019 року на підставі наказу від 20 вересня 2019 року №1040 та направлення від 04 листопада 2019 року б/н.

Пунктом 9 Порядку, зокрема, передбачено, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб`єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об`єкт будівництва.

Суд звертає увагу, що матеріали справи не містять доказів на підтвердження фактичного проведення планової перевірки ТОВ «Інтер-Транс-Системи».

Так, виходячи зі змісту встановлених порушень, суд вважає, що такі порушення можливо виявити виключно під час здійснення перевірки на об`єкті будівництва та огляду виконавчої документації.

У свою чергу, позивач взагалі заперечує факт проведення цієї перевірки та прибуття посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю на об`єкт будівництва.

Відповідно до статті 72 Кодексу адміністративного судочинства України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

Частиною другою статті 74 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

Проте, відповідач, на якого покладено обов`язок доказування в межах цієї справи, не надав доказів на підтвердження того, що перевірка на об`єкті «Будівництво багатоквартирного житлового будинку, за адресою: АДРЕСА_1» фактично здійснювалась, зокрема, не надав доказів проведення огляду виконавчої документації (наприклад, фіксування виявлених порушень за допомогою фото, аудіо та відеотехніки), а також доказів витребування у позивача будь-яких документів та відмови у їх наданні суб`єктом господарювання.

З урахуванням викладеного, суд не має можливості встановити, яким чином відповідач виявив порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності з боку ТОВ «Інтер-Транс-Системи».

Щодо виявлених у ході проведення перевірки порушень позивачем вимог пункту 4.8 ДБН А.3.1-5:2016 «Організація будівельного виробництва» суд зазначає про таке.

Відповідно до пункту 4.8 ДБН А.3.1-5:2016 «Організація будівельного виробництва» за результатами виконаних будівельних робіт має бути оформлена виконавча документація. Перелік необхідної виконавчої документації, визначений відповідно до вимог нормативних документів щодо виконання відповідного виду робіт на конкретному об`єкті будівництва, має бути наведений у ПВР.

До виконавчої документації належать: а) загальний журнал робіт (додаток А); б) спеціальні журнали з окремих видів робіт, перелік яких встановлюється в проекті організації будівництва в залежності від видів робіт (додаток Б); в) журнал авторського нагляду відповідно до [19] та звітна документація щодо виконання робіт з науково-технічного супроводу (за наявності на об`єкті будівництва науково-технічного супроводу) відповідно до ДБН В.1.2-5; г) акти на закриття прихованих робіт (додаток В); д) акти проміжного прийняття відповідальних конструкцій (додаток Г); е) виконавчі схеми відповідно до ДБН В.1.3-2; ж) документи щодо випробувань та лабораторного контролю матеріалів та конструкцій відповідно до [20]; і) акти випробування устаткування, інженерних систем, мереж та обладнання; к) інша документація, передбачена нормативними документами на виконання конкретного виду будівельних робіт.

Як вбачається з матеріалів справи, відповідач при проведенні перевірки дійшов висновку, що ТОВ «Інтер-Транс-Системи» за результатами виконаних робіт надав виконавчу документацію, оформлену з порушенням будівельних норм, стандартів і правил та не в повному обсязі, а саме: в актах на закриття прихованих робіт відсутні підписи представників проектної організації та технічного нагляду, в журналі загальних робіт не заповнена титульна сторінка та список інженерно-технічного персоналу, зайнятого на об`єкті будівництва.

Проте, як вбачається з пункту 4.8 ДБН А.3.1-5:2016 «Організація будівельного виробництва», даною нормою визначено перелік виконавчої документації, а не порядок її ведення.

Відповідно до пункту 6 частини третьої статті 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» суб`єкти містобудування, які виконують будівельні роботи, несуть відповідальність у вигляді штрафу, за ведення виконавчої документації з порушенням будівельних норм, державних стандартів і правил - у розмірі вісімнадцяти прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

Відповідно до статті 72 Кодексу адміністративного судочинства України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

Частиною другою статті 74 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

Проте, відповідач, на якого покладено обов`язок доказування в межах цієї справи, не надав доказів на підтвердження виявлених порушень та не навів правових підстав для притягнення позивача до відповідальності, передбаченої пунктом 6 частини третьої статті 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності», з урахуванням чого постанова Департаменту ДАБІ у Київській області про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 02 грудня 2019 року №З-0212/3/1010-4621/02 є протиправною та підлягає скасуванню.

На думку Окружного адміністративного суду міста Києва, відповідач не довів правомірність оскаржуваної постанови з урахуванням вимог, встановлених частиною другою статті 19 Конституції України та частиною другою статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України, а тому, виходячи з меж заявлених позовних вимог, системного аналізу положень законодавства України та доказів, наявних у матеріалах справи, адміністративний позов ТОВ «Інтер-Транс-Системи» підлягає задоволенню.

Відповідно до частини першої статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Таким чином, на користь позивача належить стягнути судовий збір за рахунок бюджетних асигнувань відповідача.

Враховуючи викладене, керуючись статтями 72-77, 241-246 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

В И Р І Ш И В:

1. Адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю «Інтер-Транс-Системи» задовольнити повністю.

2. Визнати протиправною та скасувати постанову Департаменту державного архітектурно-будівельної інспекції у місті Києві про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 02 грудня 2019 року №З-0212/3/1010-4621/02.

3. Стягнути на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Інтер-Транс-Системи» понесені ним витрати по сплаті судового збору у розмірі 2 102,00 грн. (дві тисячі сто дві гривні нуль копійок) за рахунок бюджетних асигнувань Державної архітектурно-будівельної інспекції України.

Згідно з частиною першою статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Відповідно до частини другої статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України у разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Частина перша статті 295 Кодексу адміністративного судочинства України встановлює, що апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення (ухвали) суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 розділу VII «Перехідні положення» Кодексу адміністративного судочинства України до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Товариство з обмеженою відповідальністю «Інтер-Транс-Системи» (03150, м. Київ, вул. Фрунзе, 24-а; ідентифікаційний код 33404528);

Державна архітектурно-будівельна інспекція України (01133, м. Київ, бульвар Лесі Українки, буд. 26; ідентифікаційний код 37471912).

Суддя В.А. Кузьменко