Справа № 540/4383/21
Суддя: Ковбій О.В.
Дата ухвалення: 2021-08-25 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ХЕРСОНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
_______________________________________________________________________________
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

25 серпня 2021 р. м. ХерсонСправа № 540/4383/21

Суддя Херсонського окружного адміністративного суду Ковбій О.В., перевіривши виконання вимог статей 160-161 КАС України за адміністративним позовом Голови Херсонської міської організації політичної партії "Громадський рух "Народний контроль" Гурківського Валерія Васильовича до Херсонської обласної державної адміністрація, про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії,

встановила:

Позивач звернувся до суду з вказаним адміністративним позовом, у якому просить:

- визнати незаконною бездіяльність Херсонської обласної державної адміністрації та Секретаріату Уповноваженого Верховної ради України з прав людини щодо ненадання запитуємої інформації;

- визнати "безтолковою" діяльність Секретаріату Уповноваженого Верховної ради України з прав людини під час розгляду скарги Голови Херсонської міської організації політичної партії "Громадський рух "Народний контроль" Гурківського Валерія Васильовича;

- зобов`язати Херсонську обласну державну адміністрацію та Секретаріат Уповноваженого Верховної ради України з прав людини надати йому запитуєму інформацію та ознайомити з усіма матеріалами, що стосуються перевізників-претендентів на конкурс що відбувся 24 червня 2021 року.

Відповідно до ч.1 ст.171 КАС України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, серед іншого, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу.

Дослідивши позовну заяву та додані до неї документи встановлено, що позовна заява не відповідає вимогам ст.161 КАС України з наступних підстав.

Відповідно до ч.1 ст.5 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист.

Завданням адміністративного судочинства, відповідно до ст.2 КАС України є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

З наведеного вище вбачається, що звернення до суду є способом захисту порушених суб`єктивних прав.

Зі змісту позовних вимог встановлено, що позивач просить захистити порушені права:

- шляхом визнання протиправної бездіяльності Херсонської обласної державної адміністрації та Секретаріату Уповноваженого Верховної ради України з прав людини щодо ненадання запитуємої інформації;

- шляхом визнання "безтолковою" діяльність Секретаріату Уповноваженого Верховної ради України з прав людини під час розгляду скарги Голови Херсонської міської організації політичної партії "Громадський рух "Народний контроль" Гурківського Валерія Васильовича;

- зобов`язати Херсонську обласну державну адміністрацію та Секретаріат Уповноваженого Верховної ради України з прав людини надати йому запитуєму інформацію та ознайомити з усіма матеріалами, що стосуються перевізників-претендентів на конкурс що відбувся 24 червня 2021 року.

Фактично ж позовні вимоги стосуються двох окремих питань: щодо розгляду Херсонської обласної державної адміністрації запиту позивача про надання інформації та щодо розгляду Секретаріатом Уповноваженого Верховної ради України з прав людини скарги позивача.

Тобто, позивачем заявлено дві вимоги немайнового характеру.

Стосовно заявлених позовних вимог та вимог процесуального законодавства при зверненні до суду слід звернути увагу на наступне.

Відповідно до ч.3 ст.161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно положень ч.ч.1, 2 ст. 132 КАС України судові витрати складаються із судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. Розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначені Законом України "Про судовий збір".

Так, згідно ст.4 вказаного Закону судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Цією ж нормою встановлено, що за подання до адміністративного суду фізичною особою адміністративного позову немайнового характеру судовий збір складає 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Статтею 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2021 рік" установлено у 2021 році прожитковий мінімум для працездатних осіб у розмірі з 1 січня 2021 року - 2270 гривні.

Враховуючи, що позивачем подано позов з однією вимогою немайнового характеру - судовий збір становить 1816,00 грн. (2270,00 грн.*0,4*2 = 1816,00 грн.)

Дослідивши адміністративний позов та додані до нього документи судом встановлено, що позивачем не надано доказів сплати судового збору.

Натомість, позивач вважає, що його звільнено від сплати судового збору на підставі п.7 ч.1 ст.5 Закону України "Про судовий збір", оскільки він звернувся до суду щодо захисту прав та інтересів інших осіб - в інтересах мешканців Херсонської області та в інтересах перевізників, які мають здійснювати перевезення на конкурентних умовах.

З приводу наведеного суд зазначає, що дійсно п.7 ч.1 ст. 5 Закону України "Про судовий збір" передбачає звільнення від сплати судового збору громадян, які у випадках, передбачених законодавством, звернулися з заявами до суду щодо захисту прав та інтересів інших осіб.

Статтею 242 КАС України передбачено, що представництво за законом має місце в наступних випадках: батьки (усиновлювачі) є законними представниками своїх малолітніх та неповнолітніх дітей; опікун є законним представником малолітньої особи та фізичної особи, визнаної недієздатною.

Також, законним представником у випадках, встановлених законом, може бути інша особа.

Відповідно ст. 54 КАС України органи та особи, які визначені у статті 53 цього Кодексу і звертаються до адміністративного суду в інтересах інших осіб, мають процесуальні права й обов`язки особи, в інтересах якої вони діють, за винятком права закінчувати справу примиренням.

Відмова органів та осіб, визначених у статті 53 цього Кодексу, від позову або зміна позовних вимог не позбавляє особу, в інтересах якої подано позовну заяву, права вимагати від суду розгляду справи, вирішення позову в попередньому обсязі.

Якщо фізична особа, яка має адміністративну процесуальну дієздатність і в інтересах якої подано позовну заяву, не підтримує заявлені позовні вимоги, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Відповідно ч.5 ст. 56 КАС України законний представник самостійно здійснює процесуальні права та обов`язки сторони чи третьої особи, яку він представляє, діючи в її інтересах.

З аналізу наведеного вбачається, що в разі, якщо голова Херсонської міської організації політичної партії "Громадський рух "Народний контроль" Гурківський Валерій Васильовича звертається до суду в якості представника за законом, ним має бути зазначено в якості позивача конкретну фізичну або юридичну особу, в інтересах якої він звертається, та наведену норму закону, а також передбачену ним підставу, яка наділяє його правом звернення до суду в інтересах такої особи.

Звернення ж до суду в інтересах невизначеного кола осіб, зокрема, в інтересах перевізників та мешканців Херсонської області, які будуть користуватись послугами перевезення, законодавчо не передбачено, що виключає можливість позивача бути представником за законом. Подання ж позову в "інтересах правопорядку", який відомий у теорії права як actio popularis, українське ж законодавство не передбачає.

Крім викладеного, з доданих до позовної заяви документів вбачається, що саме позивач був автором запиту про надання інформації, а також скарги до Уповноваженого Верховної Ради з прав людини, а тому позов подано саме в інтересах позивача, а не будь-якої іншої особи, інтереси якої він представляє за законом.

На підставі наведеного, суд зазначає про помилковість доводів позивача стосовно того, що його звільнено від сплати судового збору на підставі п.7 ч.1 ст.5 Закону України "Про судовий збір".

Також, безпідставними є твердження позивача відносно того, що позов спрямовано на захист соціальних прав, оскільки право на отримання інформації за відповідним запитом не є соціальним правом. Більш того, соціальні права належать фізичним особам, юридичні особи, такими правами в розумінні приписів ст. 94 ЦК України не наділені. Тому підстави для звільнення позивача від сплати судового збору відсутні.

Таким чином клопотання позивача задоволенню не підлягає.

Також, ч.ч. 1, 4 статті 161 КАС України визначено, що до позовної заяви додаються її копії, а також копії доданих до позовної заяви документів відповідно до кількості учасників справи, крім випадків, визначених частиною другою цієї статті. Позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази - позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Згідно ч.ч.2, 4, 5 ст.94 КАС України письмовими доказами є документ (крім електронних документів), які містять дані про обставини, що мають значення для правильного вирішення спору. Письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не визначено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього. Копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством. Учасник справи, який подає письмові докази в копіях (електронних копіях), повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу. Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який знаходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

Позивачем в порушення вказаних вимог до позовної заяви долучено копії документів, які не засвідчені в установленому законом порядку.

Також, суд зазначає, що згідно ч.1 ст.2 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Відповідно до ч.ч. 1, 2, 3 ст.5 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом: визнання протиправним та нечинним нормативно-правового акта чи окремих його положень; визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень; визнання дій суб`єкта владних повноважень протиправними та зобов`язання утриматися від вчинення певних дій; визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії; встановлення наявності чи відсутності компетенції (повноважень) суб`єкта владних повноважень; прийняття судом одного з рішень, зазначених у пунктах 1 - 4 цієї частини та стягнення з відповідача - суб`єкта владних повноважень коштів на відшкодування шкоди, заподіяної його протиправними рішеннями, дією або бездіяльністю.

Аналогічно у ст.245 КАС України визначено, що у разі задоволення позову суд може прийняти рішення, зокрема, про:

- визнання протиправним та нечинним нормативно-правового акта чи окремих його положень;

- визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень;

- визнання дій суб`єкта владних повноважень протиправними та зобов`язання утриматися від вчинення певних дій;

- визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії;

- встановлення наявності чи відсутності компетенції (повноважень) суб`єкта владних повноважень;

- прийняття судом одного з рішень, зазначених у пунктах 1 - 4 цієї частини, та стягнення з відповідача - суб`єкта владних повноважень коштів на відшкодування шкоди, заподіяної його протиправними рішеннями, дією або бездіяльністю.

Аналізуючи викладене, суд зазначає, що в рамках судового розгляду дії суб`єкта владних повноважень можуть бути визнані виключно протиправними.

Позивач, в свою чергу, просить визнати діяльність Секретаріату Уповноваженого Верховної ради України "безтолковою", що не може бути вимогою спрямованою до суду.

Таким чином, позивачу необхідно сформувати позовні вимоги з урахуванням положень КАС України.

Враховуючи викладені обставини, вбачаються підстави для залишення позовної заяви без руху для надання можливості позивачу звернутися до суду з заявою про усунення наступних недоліків:

- подання до суду доказів сплати судового збору у сумі 1816,00 грн або доказів того, що позивач звільнений від сплати судового збору;

- подання належним чином оформленої позовної заяви (у кількості відповідно кількості учасників справи), в прохальній частині якої сформувати позовні вимоги зважаючи на обґрунтування, наведене в даній ухвалі та положення КАС України з цього приводу без застосування прикметника "безтолковий";

- надати належним чином засвідчені копії документів, які долучено до позовної заяви.

Враховуючи викладене, позовна заява відповідно до ч.1 ст. 169 КАС України підлягає залишенню без руху з встановленням позивачу строку для усунення її недоліків.

Керуючись ч. 1 ст. 169 КАС України, -

ухвалила:

Залишити позовну заяву без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви - десять днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Після усунення недоліків позовної заяви документи до суду направляти із вказівкою на номер справи 540/4383/21 та зазначенням прізвища судді, який прийняв ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

У разі невиконання цієї ухвали, позовна заява буде вважатися неподаною та повернута позивачу.

Ухвала окремо не оскаржується.

Суддя О.В. Ковбій