Справа № 280/4655/21
Суддя: Артоуз Олеся Олександрівна
Дата ухвалення: 2021-08-09 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЗАПОРІЗЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

09 серпня 2021 року Справа № 280/4655/21 м.Запоріжжя
Запорізький окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Артоуз О.О., розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) учасників справи (у письмовому провадженні) адміністративну справу за позовною заявою Товариства з обмеженою відповідальністю «Спектран» (69001. м.Запоріжжя, бульв. Шевченка/вул. Патріотична. б. 14/23. прим.38, ) до Київської митниці Держмитслужби (03124, м. Київ, бульв. Вацлава Гавела, б. 8-А, ) про визнання протиправним та скасування рішення,

ВСТАНОВИВ:

До Запорізького окружного адміністративного суду надійшла позовна заява Товариства з обмеженою відповідальністю «Спектран» (далі позивач) до Київської митниці Держмитслужби (далі відповідач), відповідно до якого позивач просить суд визнати протиправним та скасувати рішення про коригування митної вартості товарів №UA100060/2021/000046/1 від 02 червня 2021 року, прийняте Київською митницею Держмитслужби та визнати протиправною та скасувати картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA100060/2021/01167 від 02 червня 2021 року, прийняту Київською митницею Держмитслужби.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що для митного оформлення ввезеного на територію України товару позивачем було подано митну декларацію № UA100060/2021/281669 від 28 травня 2021 року. Митну вартість товару за поданою декларацією визначено за першим методом - ціною договору, а саме 198 433 євро 00 євроцентів (графа 22), а розмір митних платежів відповідно до графи 47 «нарахування платежів» становив 1 382 758 грн. 53 коп. Незважаючи на надання вичерпного та достатнього переліку документів для підтвердження митної вартості товару. 02 червня 2021 року Київською митницею Держмитслужби прийнято Рішення про коригування митної вартості товарні № UA 100060/2021/000046/1 та митну вартість однієї одиниці товару визначено за резервним методом у розмірі 397 203 євро 80 євроцентів, внаслідок чого вартість товару збільшилася з суми 198 433 євро 00 євроцентів до 397 203 євро 80 євроцентів. Коригування митної вартості товару стало підставою для прийняття картки відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засопів комерційного призначеним № UA 100060/2021/01167 від 02.06.2021. В картці відмови вказано декларанту подати нову митну декларацію враховуючи коригування митної вартості на підставі Рішення про коригування митної вартості товарів № UA 100060/2021 /000046/1 від 02 червня 2021 року. В свою чергу, позивачем подано митну декларацію № UA 100060/2021/282214 від 02 червня 2021 року з урахуванням вищевказаного Рішення про коригування митної вартості та в графі 47 «Нарахування платежів» вказано суму у загальному розмірі 2 663 926 гри. 73 коп., яку сплачено Позивачем у повному обсязі (що підтверджується платіжним дорученням № 1088 від 02 червня 2021 року та № 1070 під 27 травня 2021 року). Отже, внаслідок прийнятого незаконного Рішення про коригування митної вартості товару, позивачем надмірно сплачено 1 281 168 грн. 20 коп. митних платежів. В оскаржуваному Рішенні відповідачем не зазначено конкретної причини щодо неможливості застосування основного методу визначений митної вартості, не встановлено чіткий перелік документів, що повніші підтвердити ті обставини, що викликали сумнів у достовірності наданої інформації. Також, загальні посилання на незастосуванні методу за ціною договору щодо ідентичних товарів, методу за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів, методу на основі віднімання вартості, методу на основі додавання вартості (обчислена вартість) не є належним обґрунтуванням прийнятого відповідачем Рішення. Виходячи з того, що метод визначення митної вартості за ціною договору є основним, то для застосування другорядних методів визначення митної вартості, митним органом має бути повно викладено доводи, з посиланням на положення закону, що свідчить про неможливість визнання митної вартості за першим, основним методом. Відповідач, при здійсненні митного оформлення товарів за шостим (резервним) методом не спростував контрактну ціну та не обґрунтував неможливість визначити митну вартість на підставі наданих позивачем документів. Відповідач також не підтвердив аргументованими доводами наявність у поданих документах розбіжностей, ознак підробки або відсутності відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари. Просить позовні вимоги задовольнити у повному обсязі.

Відповідач позов не визнав, 13.07.2021 надав до суду відзив (вх. №39285), відповідно до якого зазначає, що при перевірці правильності визначення митної вартості товару за митною декларацією, окрім інших, спрацювали критерії ризику АСАУР (автоматизована система аналізу та управління ризиками) за кодами 103-1, 105-2: перевірка поданих товаросупровідних та товаротранспортних документів (в тому числі наданих на вимогу митного органу) та/або відомостей про них на предмет розбіжностей у відомостях, що зазначені у цих документах, митній декларації чи документах, що її замішують, їх електронних копіях, розміщених в ЄАІС Держмитслужби та контроль правильності визначення митної вартості товарів відповідно. Під час здійснення контролю митної вартості за митною декларацією від 28.05.2021 № UА100060/2021/281669 встановлено, що документи, подані для визначення митної вартості товару відповідно до статті 53 Кодексу, містять розбіжності та не містять відомостей щодо числових значень складових митної вартості та за результатом аналізу наданих декларантом при митному оформленні митної декларації документів, встановлено, що надані документи не містять всіх необхідних відомостей щодо складових митної вартості. Враховуючи, що документів, які передбачені положеннями наказу Міністерства фінансів України від 24.05.2012 № 599 декларантом при митному оформленні надані не у повному обсязі, v митного органу відсутня можливість здійснити перевірку правильності обчислення складових митної вартості. Зазначені обставини не дають можливості органу доходів і зборів перевірити декларування всіх складових митної вартості у повному обсязі. Виходячи з наведеного у відзиві, відповідно до принципів і положень Генеральної угоди з тарифів і торгівлі, митна вартість товару (з урахуванням складових митної вартості, відповідно до пункту 10 статті 58 Кодексу ) складає 13 333 854.15 грн. (397203,8 євро). Таким чином, причинами, через які заявлену декларантом митну вартість не може бути визнано є: неподання декларантом всіх запрошених документів; відсутність відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості та наявність розбіжностей в поданих до митного оформлення документах, що не дає можливості митному органу і зборів перевірити декларування всіх складових митної вартості у повному обсязі. З урахуванням вищезазначеного просить відмовити у задоволенні позовних вимог.

Ухвалою суду від 11.06.2021 відкрито спрощене позовне провадження у справі, без повідомлення (виклику) учасників справи (у письмовому провадженні).

Суд безпосередньо дослідивши надані до матеріалів справи письмові докази, встановив такі обставини.

27 січня 2021 року між И-Глобалодж Корпорейшн (Е-Clobaladgc Corporation) як Продавцем та Товариством з обмеженою відповідальністю «Спектран» як Покупцем укладено Контракт № ТТ011036 (далі - Контракт).

Відповідно до п. 1. Контракту Продавець продав, а Покупець придбав обладнання та/або аксесуари до обладнання у кількості, асортименті, за пінами та технічними умовами, зазначеними у додатку № 1. що є невід`ємною частиною даного Контракту. Кінцевий користувач: Полтавський гірничо-збагачувальний комбінат.

Пунктом 2 Контракту Сторони погодили ціну Контракту: валюта - евро, сума 198433 (сто дев`яносто вісім тисяч чотириста тридцять три) евро 00 евроцентів.

Пунктом 3 Контракту встановлено умови поставки: FCA - Narita airport, Японія.

Пунктом 4 Контракту Сторони погодили умови оплати: перша оплата - 10 % - 19843 євро 30 євроцентів. друга оплата - 90 % - 178 589 евро 70 евроцентів протягом 90 днів після дати авіанакладної, можлива оплата частинами.

Додатком № 1 до Контракту встановлено кількість, асортимент, ціну та технічні умови обладнання: Rigaku Multi-channel Simultaneous X-ray Spcctromctcr (system simultix 15). у кількості 1 штука, вартістю за одиницю 198 433 євро 00 євроцентів.

Па виконання умов Контракту щодо оплати позивачем здійснено оплату у розмірі 10 % вартості обладнання - 19 843 євро 30 євроцентів двома платежами:

платіжне доручення в іноземній валюті № 61 від 10 лютого 2021 року у розмірі 7000 євро 00 євроцентів;

платіжне доручення в іноземній валюті № 65 від 09 березня 2021 року у розмірі 12 843 євро 30 євроцентів.

Для здійснення митного оформлення між ТОВ «Снектран» як декларантом та ФОП ОСОБА_1 укладено Договір доручення № 8 падання митно-брокерських послуг від 01 листопада 2015 року.

Для митного оформлення ввезеного на територію України товару позивачем було подано митну декларацію № UA100060/2021/281669 від 28 травня 2021 року.

Митну вартість товару за поданою декларацією визначено за першим методом - ціною договору, а саме 198 433 євро 00 євроцентів (графа 22), а розмір митних платежів відповідно до графи 47 «нарахування платежів» становив 1 382 758 грп. 53 коп.

На підтвердження заявленої позивачем митної вартості товару надано наступні документи:

1) Пакувальний лист б/н від 14 травня 2021 року.

2) Електронний рахунок-фактуру (інвойс) ТТ011036 від 14 травня 2021 року.

3) Міжнародну товарну-транспортну накладної СМК № 25052021 від 25 травня 2021

року.

4) Міжнародну вантажну накладну YJP35743330 від 21 травня 2021 року.

5) Платіжні доручення в іноземній валюті № 61 та № 65 від 10 лютого 2021 року та 09 березня 2021 року відповідно.

6) Лист «щодо міжнародного перевезення вантажу» вих. № 08/05/6 від 27 травня 2021 року.

7) Контракт № ТТ011036 від 27 січня 2021 року з додатком № 1.

8) Договір № 8 про падання брокерських послуг від 01 листопада 2015 року.

9) Договір про надання транспортио-експсдиторського обслуговування з перевезення вантажів авіаційним, автомобільним транспортом та митно-брокерських послуг № 247-11-20 від 06 листопада 2020 року.

10) Довідка технолога № 148-05-21 від 28 травня 2021 року.

11) Разова перепустка.

12) Митна декларації країни відправлення 21DE81МІ від 25 травня 2021

року.

28 травня 2021 року митницею направлено декларанту електронне повідомлення із викликом декларанта для митного огляду товару.

01 червня 2021 року митницею направлено декларанту електронне повідомлення з вимогою надати додаткові документи (для здійснення контролю за правильністю та повнотою визначення декларантом митної вартості товару):

договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається;

рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом);

рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту);

виписку з бухгалтерської документації:

висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини;

страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування;

за власним бажанням подати додаткові наявні документи для підтвердження заявленої митної вартості товару.

У відповідь на вищевказане повідомлення брокером надано заяву вих. № 1 від 01 червня 2021 року про те, що інших додаткових документи надати немає можливості.

02 червня 2021 року Київською митницею Держмитслужби прийнято Рішення про коригування митної вартості товарні № UA 100060/2021/000046/1 та митну вартість однієї одиниці товару визначено за резервним методом у розмірі 397 203 євро 80 євроцентів, внаслідок чого вартість товару збільшено з суми 198 433 євро 00 євроцентів до 397 203 євро 80 євроцентів.

Коригування митної вартості товару стало підставою для прийняття картки відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA 100060/2021/01167 від 02 червня 2021 року. В картці відмови вказано декларанту подати нову митну декларацію враховуючи коригування митної вартості на підставі Рішення про коригування митної вартості товарів № UA 100060/2021/000046/1 від 02 червня 2021 року.

Позивачем подано митну декларацію № UA 100060/2021/282214 від 02 червня 2021 року з урахуванням вищевказаного Рішення про коригування митної вартості та в графі 47 «Нарахування платежів» вказано суму у загальному розмірі 2 663 926 гри. 73 коп., яку сплачено позивачем у повному обсязі (що підтверджується платіжним дорученням № 1088 від 02 червня 2021 року та № 1070 від 27 травня 2021 року).

Судом досліджено Рішення про коригування митної вартості товарів, прийняте відповідачем за № UA 100060/2021/000046/1 від 02 червня 2021 року та картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA 100060/2021/01167 від 02 червня 2021 року.

У Рішенні про коригування митної вартості товарів № UA 100060/2021/000046/1 від 02 червня 2021 року зазначено наступне: «Заявлена митна вартість імпортованих товарів не може бути визнана з наступних причин. Документи, подані для підтвердження митної вартості товару відповідно до статті 53 Кодексу, містять розбіжності та не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари з саме: 1) Згідно наданої декларації країни підправлення одержувач вказано Poltava Mining Plant, в поданій митній декларації одержувач ТОВ "Спектран". 2) В поданій калькуляції від 01.12.2020 б/н передбачені знижки, що не передбачено в зовнішньоекономічному договорі (контракті) від 27.01.2021 № ТТ011036. 3) В поданій довідці про транспортні витрати від 27.05.2021 № 08/05/Б вказано послуги з страхування, але страховий поліс не надано. Вказане викликає сумніви у достовірності відомостей зазначених в вказаному документі, відповідно до пункту 2 частини 2 статті 52 Кодексу. Зазначені обставини не дають можливості митному органу перевірити декларування всіх складових митної вартості у повному обсязі.»

Судом досліджено копії наданих сторонами документів та з`ясовано наступне.

В графі 33 Рішення «Обставини прийняття Рішення та джерела інформації, що використовувалися митним органом для визначення митної вартості» вказано: Згідно з наданою декларацією країни відправлення одержувачем вказано Poltava Mining Plant, в поданій митній декларації одержувач ТОВ «Спектран».

Так, як зазначено в п. 1 Контракту кінцевим користувачем, тобто Покупцем розмитненого товару Позивачем є Полтавський гіринчо-збагачувальний комбінат, що в перекладі англійською - Poltava Mining Plant. Продавець за Контрактом керується, в першу чергу, положеннями національного законодавства (в даному випадку, японського) під час заповнення декларації країни відправника.

Вказані обставини в будь-якому випадку жодним чином не впливають на числові значення обрахування митної вартості товару, з урахуванням чого вони не могли стати підставою для запиту додаткових документів у позивача з боку відповідача.

У поданій калькуляції від 01 грудня 2020 року передбачені знижки на товар, що не передбачено Контрактом ТТ011036 від 27 січня 2021 року.

Дійсно, калькуляцією від 01 грудня 2020 року передбачено знижку на придбаний Позивачем у E-Globaledge Corporation спектрометру та зазначено кінцеву ціну з урахуванням всіх знижок - 198 433 євро.

Пунктом 2 Контракту від 27 січня 2021 року між продавцем та покупцем (позивачем) погоджено ціну на товар у розмірі 198 433 евро. Умовами Контракту не передбачено надання знижок на товар, оскільки ціна предмету Контракту погоджена Сторонами після процедури її попереднього погодження/перемовин між продавцем та покупцем.

Ціна па товар в калькуляції та в Контракті є однаковою, з огляду на що, незрозуміло, в чому полягає розбіжність, на думку Відповідача.

Під час надання оцінки правильності визначення митної вартості товару за ціною Контракту є саме умови зовнішньоекономічного договору, а не будь-яких інших документів, тим більше тих, які передують укладенню контракту.

З урахуванням вищевикладеного, такі обставини не могли слугувати підставою для прийняття оскаржуваного Рішення.

В поданій довідці про транспортні витрати від 27 травня 2021 року № 08/05/6 вказано послуги зі страхування, але не надано страховий поліс.

Так, на сьогоднішній день застосовуються Офіційні правила Міжнародної торгової палата для тлумачення торговельних термінів, видання МТП № 560, в редакції з 01.01.2011 Інкотсрмс-2010, за змістом яких посилання на Інкотермс-2010 в договорі купівлі-продажу чітко визначає відповідні обов`язки сторін та зменшує ризик юридичних ускладнень. Метою Інкотермс є забезпечення єдиного набору міжнародних правил для тлумачення найбільш уживаних торговельних термінів у зовнішній торгівлі.

Відповідно до Інкотермс-2010, що регулюють питання, яка зі сторін договору кунівлі-продажу повинна здійснити необхідні для перевезення і страхування дії, коли продавець передає товар покупцю, і які витрати несе кожна із сторін, термін FCA (FRHH CARRIER (... named place) франко-перевізник (... назва місця) означає, що продавець здійснює поставку товару, який пройшов митне очищения для експорту, шляхом передапня призначеному покупцем перевізнику у названому місці.

Слід зазначити, що вибір місця поставки впливає на зобов`язання щодо завантаження й розвантаження товару у такому місці. Якщо поставка здійснюється на площах продавця, продавець відповідає за завантаження. Якщо ж поставка здійснюється в іншому місці, продавець не несе відповідальності за розвантаження товару. Цей термін може бути застосований незалежно від виду транспорту, включаючи змішані (мультпмодальні) перевезення. Під словом "перевізник" розуміється будь-яка особа, що на підставі договору перевезення зобов`язується здійснити або забезпечити здійснення перевезення товару залізницею, автомобільним, повітряним, морським, внутрішнім водним транспортом або комбінацією цих видів транспорту. Якщо покупець призначає іншу особу, ніж перевізник, прийняти товар для перевезення, то продавець вважається таким, що викопав свої обов`язки щодо поставки товару з моменту його передання такій особі.

Згідно з п. А.3 Іпкотермс за умовами поставки FСА покупець зобов`язаний за власний рахунок укласти договір перевезення товару від названого місця. Крім того, у сторін відсутній обов`язок на укладення договору страхування та надання документів зі страхування товару.

Аналіз змісту вшценаведепих норм Інкотсрмс-2010 свідчить про те, що обов`язок щодо оплати фрахту належить покупцю, а обов`язок, щодо страхування вантажу, який поставляється на умовах FCA (Інкотермс 2010) відсутній, як у продавця, так і у покупця.

Па підтвердження транспортування товару до митного контролю надано: про надання транспортно-скспедиторського обслуговування з перевезення вантажів авіаційним, автомобільним транспортом та митно-брокерських послуг № 247-11-20 від 06 листопада 2020 року, лист «щодо міжнародного перевезення товару» вих..№ 08/05/В від 27 травня 2021 року, в якому вказано вартість перевезення товару до митного кордону України та послуги з страхування.

В даному випадку, Експедитор здійснює страхування вантажу та своєї відповідальності в силу Закону України «Про транспортно-експедиторську діяльність» та умов Договору, відповідно до якого вій нссе відповідальність за збереження такого товару до моменту його здачі (п. 5.2.1 Договору).

За таких обставин, доводи Відповідача у цій частині є безпідставними, оскільки страхування товару, який постачається на умовах FCA не є обов`язковим.

Натомість, будь-які особисті домовленості покупця не можуть надавати митному органу підстави для витребування страхових документів, у випадку неперсдбаченості обов`язкового існування таких документів правилами Інкотермс-2010.

Тому, за умови передбачення Договором необхідності страхування товару, однак, відсутності такого обов`язку правилами Інкотермс-2010, може бути лише підставами для відповідальності контрагентів один перед одним та не є підставою для витребування вказаних документів митним органом.

При цьому, витрати па транспортування та страхування включені до мінної вартості, що підтверджується декларацією митної вартості № 1081 від 28 травня 2021 року, поданої разом з первинною МД.

Враховуючи викладене, озов підлягає задоволенню з урахуванням зазначеного вище та виходячи з наступного.

Відповідно до частини першої статті 53 Митного кодексу України у випадках, передбачених цим Кодексом, декларант подає митному органу документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення.

Як зазначено у частині другій статті 53 Митного кодексу України, документами, які підтверджують митну вартість товарів, є: 1) декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах п`ятій і шостій статті 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості; 2) зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності; 3) рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу); 4) якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; 5) за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; 6) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; 7) ліцензія на імпорт товару, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню; 8) якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування.

Згідно з частиною третьою статті 53 Митного кодексу України у разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, які мають вплив на правильність визначення митної вартості, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу митного органу зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи: 1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; 2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); 3) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); 4) виписку з бухгалтерської документації; 5) ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів; 6) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; 7) копію митної декларації країни відправлення; 8) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.

При цьому, слід зауважити, що Законом України №227-V від 05.10.2006 «Про приєднання України до Міжнародної конвенції про спрощення і гармонізацію митних процедур у зміненій редакції згідно з Додатком I до Протоколу про внесення змін до Міжнародної конвенції про спрощення та гармонізацію митних процедур» Верховна Рада України постановила: Приєднатися до Протоколу про внесення змін до Міжнародної конвенції про спрощення та гармонізацію митних процедур, вчиненого 26 червня 1999 року в м.Брюсселі, в тому числі Додатку I та Додатку II до нього, прийнявши Спеціальні додатки (додаток III до Протоколу).

Відповідно до Стандартного правила 8 Розділу 1 Спеціального додатку А «Додатку III до Протоколу про внесення змін до Міжнародної конвенції про спрощення та гармонізацію митних процедур (Спеціальні додатки)» у випадках, коли митна служба вимагає документи в зв`язку з представленням їй товарів, інформація, що міститься у цих документах, обмежується лише даними, необхідними для ідентифікації товарів та транспортного засобу.

Рекомендації Європейської економічної комісії ООН №18 «Заходи щодо спрощення процедур міжнародної торгівлі» 26-29 березня 2001 року вимагають щоб документарні вимоги були зведені до мінімуму.

Відповідно до Стандартного правила 3.16. Розділу 3 Загального додатку Міжнародної конвенції про спрощення і гармонізацію митних процедур (Кіотська конвенція) від 18.05.1973: «На підтвердження декларації на товари митна служба вимагає тільки ті документи, які є необхідними для проведення контролю за даною операцією та забезпечення виконання усіх вимог щодо застосування митного законодавства».

Відповідачем не доведено додержання вимог Закону України №227-V від 05.10.2006 «Про приєднання України до Міжнародної конвенції про спрощення і гармонізацію митних процедур у зміненій редакції згідно з Додатком I до Протоколу про внесення змін до Міжнародної конвенції про спрощення та гармонізацію митних процедур», ст.53 Митного кодексу України при вимаганні від декларанта додаткових документів, оскільки документів, доданих до митної декларації № UA I10230/2020/025419 від 19 листопада 2020 року цілком достатньо для ідентифікації товару.

У частині першій статті 57 Митного кодексу України зазначено, що визначення митної вартості товарів, які ввозяться в Україну відповідно до митного режиму імпорту, здійснюється за такими методами: 1) основний за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції); 2) другорядні: а) за ціною договору щодо ідентичних товарів; б) за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів; в) на основі віднімання вартості; г) на основі додавання вартості (обчислена вартість); ґ) резервний.

Відповідно до частини десятої статті 58 Митного кодексу України при визначенні митної вартості до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за оцінювані товари, додаються такі витрати (складові митної вартості), якщо вони не включалися до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті: 1) витрати, понесені покупцем: (…) в) вартість упаковки або вартість пакувальних матеріалів та робіт, пов`язаних із пакуванням; (…) 5) витрати на транспортування оцінюваних товарів до аеропорту, порту або іншого місця ввезення на митну територію України; 6) витрати на навантаження, вивантаження та обробку оцінюваних товарів, пов`язані з їх транспортуванням до аеропорту, порту або іншого місця ввезення на митну територію України; 7) витрати на страхування цих товарів.

У п.3 розділу 3 «Методичних рекомендацій щодо роботи посадових осіб органів доходів і зборів з аналізу, виявлення та оцінки ризиків при здійсненні контролю за правильністю визначення митної вартості товарів, які переміщуються через митний кордон України», затверджених 11.09.2015 наказом ДФС України №689, зазначено: «3.Посадова особа органу доходів і зборів, яка здійснює аналіз, виявлення та оцінку ризиків, повинна враховувати особливості формування вартості товарів, які реалізуються в порядку біржової торгівлі. При здійсненні аналізу, виявлення та оцінки ризиків товарів, які є об`єктом біржової торгівлі, ціну договору щодо товару, який імпортується (вартість операції), без урахування витрат на доставку, комісійних витрат, премії або знижки за фактичну якість товару і премії продавцю необхідно порівнювати зі значенням біржових котирувань за період 10 днів, що передує даті складання рахунка-фактури (інвойсу) або додатку (специфікації) до зовнішньоекономічного договору (контракту). При здійсненні аналізу, виявлення та оцінки ризиків на підставі сировинних складових ураховуються дані про вміст сировини, що використовується для виготовлення цього товару. За відсутності даних про щоденні біржові котирування для аналізу, виявлення та оцінки ризиків використовується інформація про середні значення біржових котирувань за календарний місяць, в якому здійснювалось відвантаження товару».

Відповідачем, який заперечував проти позову, не надано до суду доказів вивчення всіх можливих джерел інформації, передбачених «Методичними рекомендаціями щодо роботи посадових осіб митних органів з аналізу, виявлення та оцінки ризиків при здійсненні контролю правильності визначення митної вартості товарів, які переміщуються через митний кордон України» при прийнятті Рішення про коригування митної вартості товарів № UA 100060/2021/000046/1 від 02 червня 2021 та визначенні ціни імпортованого позивачем товару.

Звідси, Київською митницею Держмитслужби не доведено причини надання переваг одним джерелам цінової інформації перед іншими.

Як зазначено у частині першій статті 55 Митного кодексу України, рішення про коригування заявленої митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України з поміщенням у митний режим імпорту, приймається органом доходів і зборів у письмовій формі під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості цих товарів як до, так і після їх випуску, якщо органом доходів і зборів у випадках, передбачених частиною шостою статті 54 цього Кодексу, виявлено, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів.

Відповідно до частини другої статті 57 Митного кодексу України основним методом визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є перший метод за ціною договору (вартість операції).

Метод визначення митної вартості товарів за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються, не застосовується, якщо використані декларантом або уповноваженою ним особою відомості не підтверджені документально або не визначені кількісно і достовірні та/або відсутня хоча б одна із складових митної вартості, яка є обов`язковою при її обчисленні (ч.2 ст.58 Митного кодексу України).

Згідно з частини третій статті 58 Митного кодексу України у разі якщо митна вартість не може бути визначена за основним методом, застосовуються другорядні методи, зазначені у пункті 2 частини першої статті 57 цього Кодексу.

Відповідачем не доведено, що використані декларантом відомості не підтверджені документально або не визначені кількісно і достовірно або відсутня хоча б одна із складових митної вартості, яка є обов`язковою при її обчисленні, відповідно до приписів частини другої статті 58 Митного кодексу України.

Звідси, Дніпровською митницею Держмитслужби не доведено правомірність переходу до другорядних методів визначення митної вартості товарів, як то передбачено п.2 ч.1 ст.57 Митного кодексу України.

З урахуванням обставин справи та досліджених доказів суд приходить до висновку, що Дніпровською митницею Держмитслужби не доведено наявність правових підстав для прийняття Рішення про коригування митної вартості товарів № 100060/2021/000046/1 від 02 червня 2021.

Доказів притягнення декларанта чи перевізника товару до відповідальності за ст.483 Митного кодексу України за надання неправдивих відомостей для визначення митної вартості товару Київською митницею Держмитслужби до суду не надано.

Отже, Київська митниця Держмитслужби не довела, що подані позивачем для визначення митної вартості товару документи містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Виходячи з того, що метод визначення митної вартості за ціною договору є основним, то для застосування другорядних методів визначення митної вартості, митним органом мас бути повно викладено доводи, с посиланням на положення закону, що свідча ть про неможливість визнання митної вартості за першим, основним методом.

Відповідач, при здійсненні митного оформлення товарів за шостим (резервним) методом не спростував контрактну ціну та не обгрунтовав неможливість визначити митну вартість на підставі наданих позивачем документів. Відповідач також не підтвердив аргументованими доводами наявність у поданих документах розбіжностей, ознак підробки або відсутності відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду у_справі 825/1900/17 від 05 травня 2021 року.

Надаючи правову оцінку прийняттю Київською митницею Держмитслужби Картки відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення, яка є предметом спору у цій справі суд виходить з наступного.

Згідно з частиною дванадцятою статті 264 Митного кодексу України у разі відмови у прийнятті митної декларації посадовою особою органу доходів і зборів заповнюється картка відмови у прийнятті митної декларації за формою, встановленою центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику. Один примірник зазначеної картки невідкладно вручається (надсилається) декларанту або уповноваженій ним особі. Інформація про відмову у прийнятті для оформлення електронної митної декларації надсилається декларанту електронним повідомленням, засвідченим електронним цифровим підписом посадової особи органу доходів і зборів.

Як зазначено у п.7.1 Розділу VІІ «Порядку виконання митних формальностей при здійсненні митного оформлення товарів із застосуванням митної декларації на бланку єдиного адміністративного документа», затвердженого 30.05.2012 наказом Міністерства фінансів України №631, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 10.08.2012 за №1360/21672 (надалі «Порядок виконання митних формальностей при здійсненні митного оформлення товарів із застосуванням митної декларації на бланку єдиного адміністративного документа»), у всіх випадках відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні, випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення оформлюється картка відмови за формою, наведеною в додатку 2 до цього Порядку. Картка відмови складається за допомогою АСМО у межах строку, відведеного статтею 255 Кодексу для завершення митного оформлення, посадовою особою митного органу, якою прийнято рішення про відмову.

У картці відмови зазначаються причини відмови, наводяться вичерпні роз`яснення вимог, виконання яких забезпечує можливість прийняття митної декларації, митного оформлення, випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення, а також вказується інформація про порядок оскарження рішення про відмову (п.7.2 Розділу VІІ «Порядку виконання митних формальностей при здійсненні митного оформлення товарів із застосуванням митної декларації на бланку єдиного адміністративного документа»).

У поданій до суду оскаржуваній Картці відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення зазначені причини відмови аналогічні викладеним у Рішенні про коригування митної вартості товарів .

Підсумовуючи викладене, суд вважає, що відповідачем не доведено наявність обґрунтованого сумніву щодо правильності задекларованої позивачем митної вартості товару після отримання від позивача документів. Відповідач необґрунтовано витребував у позивача додаткові документи.

Отримавши від декларанта документи, які, на думку суду, підтверджують правильність задекларованої митної вартості товару за основним методом, відповідач з порушенням норм права здійснив застосування другорядних методів.

На думку суду позивачем доведено обґрунтованість визначення митної вартості товару за основним методом (за ціною договору (контракту) щодо товару, який імпортується (вартість операції)) та безпідставність застосування відповідачем другорядного методу.

З урахуванням приписів частини другої статті 2 КАС України, суд оцінивши докази, які є у справі, в їх сукупності приходить до висновку, що Рішення про коригування митної вартості товарів № 100060/2021/000046/1 від 02 червня 2021 року та, відповідно, Картка відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA 100060/2021/01167 від 02 червня 2021 року, прийняті Київською митницею Держмитслужби не обґрунтовано, без урахування всіх обставин, що мають значення для прийняття рішення, не розсудливо, а отже є не правомірними і підлягають скасуванню.

У статті 19 Конституції України зазначено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості (ч.1 ст.9 КАС України).

Відповідно до статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

З урахуванням з`ясованих обставин, досліджених матеріалів справи суд приходить до висновку, що позовні вимоги позивача підлягають задоволенню. Доводи відповідача не приймаються судом до уваги виходячи з вище зазначеного.

Судові витрати складаються із судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи (частина перша статті 132 КАС України).

Суд вирішує питання щодо судових витрат у рішенні, постанові або ухвалі (частина перша статті 143 КАС України).

Відповідно до частини першої статті 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

За матеріалами справи судові витрати позивача складають сплачений судовий збір у сумі 21480 грн. за пред`явлення до суду позовної заяви.

Крім того, позивачем 09.08.2021 подано заяву про намір стягнення витрат на правничу допомогу, що будуть надані протягом п`яти днів з моменту винесення рішення у справі у відповідності до приписів ч.7 ст. 139 КАС України.

Керуючись ст. ст. 9, 137, 139, 242-246, 250, 255, 295, 297 КАС України, суд, -

ВИРІШИВ:

Адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю «Спектран» (69001. м.Запоріжжя, бульв. Шевченка/вул. Патріотична. б. 14/23. прим.38, ) до Київської митниці Держмитслужби (03124, м. Київ, бульв. Вацлава Гавела, б. 8-А, ) про визнання протиправним та скасування рішення задовольнити у повному обсязі.

Визнати протиправним та скасувати рішення про коригування митної вартості товарів № UA100060/2021/000046/1 від 02 червня 2021 року, прийняте Київською митницею Держмитслужби.

Визнати протиправною та скасувати картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA100060/2021/01167 від 02 червня 2021 року, прийняту Київською митницею Держмитслужби

Стягнути на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Спектран» судовий збір у розмірі 21488 (двадцять одна тисяча чотириста вісімдесят вісім) гривень 00 копійок за рахунок бюджетних асигнувань Київської митниці Держмитслужби.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення суду може бути оскаржено в апеляційному порядку до Третього апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його (її) проголошення, а якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення у повному обсязі складено та підписано 27.08.2021.

Суддя О.О. Артоуз