Справа № 320/8369/21
Суддя: Лисенко В.І.
Дата ухвалення: 2021-08-26 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

26 серпня 2021 року м.Київ №320/8369/21

Суддя Київського окружного адміністративного суду Лисенко В.І., розглянувши в порядку письмового провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Управління інспекції та контролю Броварської міської ради Київської області про визнання протиправними та скасування припису, протоколу та постанови,

в с т а н о в и в:

До Броварського міськрайонного суду Київської області звернувся ОСОБА_1 з позовом до Управління інспекції та контролю Броварської міської ради Київської області про визнання протиправними та скасування:

- Припису №С-1611/1 від 16.11.2018 про зупинення підготовчих та будівельних робіт по АДРЕСА_1 ;

- Припису №С-1611/2 від 16.11.2018 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил;

- Протоколу №Л-А-1611/1 від 16.11.2018 про адміністративне правопорушення;

- Постанови №А-2911/1 від 29.11.2018 по справі про адміністративне правопорушення, якою визнано позивача винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого частинами 1, 4 статті 96 Кодексу України про адміністративні правопорушення та наклав адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі 4 250,00 грн.

В обґрунтування позовних вимог позивач вказує, що ним розпочато будівництво будинку, про що подано повідомлення про початок будівельних робіт до Управління інспекції та контролю Броварської міської ради через Центр надання адміністративних послуг та роботи із зверненнями громадян Броварської міської ради, яке зареєстровано 20.10.2017 за №КС 39. 16.11.2018 начальником Управління було проведено позапланову перевірку дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт за адресою: АДРЕСА_1 , за наслідками якої складено акт від 16.11.2018 Т-1611/1, приписи № С-1611/1 про зупинення підготовчих та будівельних дій, №С -1611/2 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил та протокол № Л-А- 1611/11 про адміністративне правопорушення. Позивач вважає, що у акті перевірки не зазначено підставу для проведення перевірки, не пред`явлено погодження центрального органу на проведення перевірки та службове посвідчення перед перевіркою, не надано копію направлення на проведення перевірки, що свідчить про порушення проведення процедури перевірки. Крім того, позивач вказує, що відповідачем пропущено трьохмісячний термін проведення перевірки з моменту подання повідомлення про початок будівельних робіт. Також, позивач звертає увагу, що ним жодним чином не порушено норми ДБН, а звертає увагу, що саме власниками сусідньої будівлі порушено норми ДБН, що не взято до уваги відповідачем при проведенні перевірки.

Відповідач проти позову заперечував, надіслав на адресу суду відзив на позовну заяву, в якому зазначив, що перевірка проводилася на підставі звернення ОСОБА_2 та ОСОБА_3 щодо будівництва ОСОБА_1 двохповерхового будинку. З метою перевірки обставин, викладених у зверненні громадян, відповідачем здійснено запит чи надавався будівельний паспорт позивачу, за наслідками розгляду якого Управлінням містобудування та архітектури Броварської міської ради надано відповідь про те, що у наданні будівельного паспорту ОСОБА_1 відмовлено. Проведеною перевіркою встановлено, що ОСОБА_1 навів недостовірні дані у повідомленні про початок виконання будівельних робіт та встановлено, що житловий будинок побудований на відстані 3,82 м до господарської будівлі, розміщеної на сусідній земельній ділянці, чим порушено п. 3.25а ДБН 360-92. У зв`язку з зазначеним, відповідачем було прийнято оскаржувані приписи, протокол та постанову. Вважає, що перевірка проведена у відповідності до вимог чинного законодавстві, а відтак підстави для задоволення позову відсутні.

Ухвалою Броварського міськрайонного суду Київської області від 28.12.2018 адміністративну справу №361/8777/18 направлено за підсудністю до Київського окружного адміністративного суду.

Постановою Київського апеляційного адміністративного суду від 07.02.2019 по справі №361/8777/18 ухвалу Броварського міськрайонного суду Київської області від 28.12.2018 залишено без змін.

Відповідно до витягу з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 27.02.2019, головуючою суддею для розгляду адміністративної справи №361/8777/18 визначено суддю Брагіну О.Є.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 15.05.2019 у даній справі суддею ОСОБА_4 відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження.

Відповідно до ч. 1 ст. 35 КАС України справа, розгляд якої розпочато одним суддею, повинна бути розглянута цим самим суддею, за винятком випадків, які унеможливлюють участь судді у розгляді справи.

Згідно з ч. 9 ст. 31 Кодексу адміністративного судочинства України невирішені судові справи за вмотивованим розпорядженням керівника апарату суду, що додається до матеріалів справи, передаються для повторного автоматизованого розподілу справ виключно у разі, коли суддя не може продовжувати розгляд справи більше чотирнадцяти днів, що може перешкодити розгляду справи у строки, встановлені цим Кодексом.

На підставі розпорядження Київського окружного адміністративного суду від 04.12.2020 №453 у зв`язку з тимчасовим відстороненням судді ОСОБА_4 від здійснення правосуддя відповідно до рішення Першої Дисциплінарної палати Вищої ради правосуддя від 27.11.2020, проведено повторний автоматизований розподіл справи №361/8777/18, за результатами якого, головуючим суддею визначено Лисенко В.І.

Ухвалою суду від 04.01.2021 справу прийнято до провадження та постановлено розгляд справи здійснювати за правилами загального позовного провадження та призначити підготовче засідання на 02.02.2021.

Ухвалою суду від 15.07.2021 було роз`єднано в самостійні провадження позовні вимоги ОСОБА_1 до Управління інспекції та контролю Броварської міської ради Київської області про визнання протиправними та скасування Припису № С-1611/1 від 16.11.2018 про зупинення підготовчих та будівельних робіт по АДРЕСА_1 та Припису № С-1611/2 від 16.11.2018 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил та позовні вимоги ОСОБА_1 до Управління інспекції та контролю Броварської міської ради Київської області про визнання протиправними та скасування Протоколу № Л-А-1611/1 від 16.11.2018 про адміністративне правопорушення та Постанови № А-2911/1 від 29.11.2018 по справі про адміністративне правопорушення, якою визнано позивача винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого частинами 1, 4 статті 96 Кодексу України про адміністративні правопорушення та наклав адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі 4 250,00 грн.

Адміністративну справу №361/8777/18 за позовом ОСОБА_1 до Управління інспекції та контролю Броварської міської ради Київської області про визнання протиправними та скасування Протоколу № Л-А-1611/1 від 16.11.2018 про адміністративне правопорушення та Постанови № А-2911/1 від 29.11.2018 по справі про адміністративне правопорушення, якою визнано позивача винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого частинами 1, 4 статті 96 Кодексу України про адміністративні правопорушення та наклав адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі 4 250,00 грн., передати на розгляд до Броварського міськрайонного суду Київської області.

Ухвалою суду від 15.07.202021 справу №320/8369/21 прийнято до свого провадження та постановлено розгляд справи здійснювати за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче засідання на 29.07.2021.

Протокольною ухвалою суду від 29.07.2021 закрито підготовче провадження та призначено справу до розгляду по суті на 17.08.2021.

У судове засідання, призначене на 17.08.2021, сторони у справі не з`явились, про дату, час та місце судового засідання були повідомлені належним чином та своєчасно.

Відповідно до ч.9 ст.205 КАС України якщо немає перешкод для розгляду справи у судовому засіданні, визначених цією статтею, але всі учасники справи не з`явилися у судове засідання, хоча і були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового розгляду, суд має право розглянути справу у письмовому провадженні у разі відсутності потреби заслухати свідка чи експерта.

За таких обставин, суд протокольною ухвалою від 17.08.2021 ухвалив подальший розгляд справи здійснювати в порядку письмового провадження.

Розглянувши подані документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши усі фактичні обставини справи, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд вирішив наступне.

11.10.2018 через Центр обслуговування "Прозорий офіс" відділу документообігу та звернень громадян Броварської міської ради на ім`я міського голови міста Бровари надійшло звернення ОСОБА_2 та ОСОБА_5 щодо будівництва громадянином ОСОБА_1 двоповерхового житлового будинку по АДРЕСА_1 з порушенням відстаней між будівлями від вже побудованих та прийнятих в експлуатацію господарських будівель.

З метою перевірки обставин, викладених в зазначеному зверненні, відповідачем до управління містобудування та архітектури Броварської міської ряди Київської області було спрямовано запит з питанням чи надавався будівельний паспорт по АДРЕСА_1 .

З відповіді Управління містобудування та архітектури Броварської міської ради Київської області від 23.10.2018 вбачається, що громадянину ОСОБА_1 в наданні будівельного паспорту забудови земельної ділянки на будівництво індивідуального житлового будинку по АДРЕСА_1 - відмовлено. Також, повідомлено, що станом на 23.10.2018 ОСОБА_1 до управління містобудування та архітектури Броварської міської ради Київської області повторно не звертався, будівельний паспорт на забудову земельної ділянки по АДРЕСА_1 не надавався.

Позивачу надіслані повідомлення №2610/5-й від 26.10.2018 та від 09.11.2018 №0911/1 про проведення перевірки та повідомлено про необхідність бути присутнім на об`єкті будівництва замовнику будівництва або уповноваженій особі - 08.11.2018 та 16.11.2018 відповідно. Також для проведення перевірки запропоновано надати документ на земельну ділянку по АДРЕСА_1 ; будівельний паспорт на забудову зазначеної земельної ділянки.

На підставі наказу відповідача №4 від 06.11.2018 та звернення гр. ОСОБА_6 видано направлення для проведення перевірки №3/18 від 08.11.2018, строк дії направлення з « 08.11.» до « 16.11».2018, копію якого отримано позивачем, що підтверджується його особистим підписом на направленні.

Під час перевірки позивача, посадовими особами відповідача встановлено, що гр. ОСОБА_1 наведено недостовірні дані в повідомлені про початок виконання будівельних робіт за №КС 39 від 20.10.2017, а саме ОСОБА_1 в пункті «Будівельний паспорт» зазначено № НОМЕР_1 , виданий управлінням містобудування та архітектури Броварської міської ради Київської області від 22.08.2017. Проте, в термін перевірки зазначений будівельний паспорт не надано. Крім того, в листі управління містобудування та архітектури Броварської міської ради Київської області №436 зазначено, будівельний паспорт на забудову земельної ділянки по АДРЕСА_1 не надавався. Зазначені дії порушують вимоги ч. 8 ст. 36 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та п.11 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженого Постановою ІСМУ №466 від 13.04.2011. Крім того, під час перевірки встановлено, що житловий будинок по АДРЕСА_1 , побудований на відстані 3,82 м. до господарської будівлі, розміщеної на сусідній земельній ділянці по АДРЕСА_2 . Таким чином, на думку посадових осіб відповідача, не забезпечено необхідний протипожежний розрив, визначений п.3.25а ДБН 360-92 «Планування та забудова міських та сільських поселень».

У зв`язку з виявленими порушеннями, наявністю ознак адміністративного правопорушення в діях позивача, відповідачем 16.11.2018 було складено акт Т-1611/1, приписи №С-1611/1 про зупинення підготовчих та будівельних дій, №С -1611/2 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил та протокол №Л-А- 1611/11 про адміністративне правопорушення.

Як зазначає у відзиві на позовну заяву відповідач, під час перевірки 16.11.2018 позивач відмовився отримати зазначені документи, у зв`язку з чим 16.11.2018 ці документи направлені позивачу засобами поштового зв`язку.

Вважаючи, що відповідачем під час перевірки порушено процедуру її проведення, та необґрунтовано прийнято спірні рішення, позивач звернувся до суду з даним позовом.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, що склались між сторонами, суд зазначає наступне.

Частиною 2 ст. 19 Конституції України визначено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Правові та організаційні основи містобудівної діяльності і спрямований на забезпечення сталого розвитку територій з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів визначені Законом України "Про регулювання містобудівної діяльності".

Відповідно до частини першої статті 41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" (у редакції, чинній на момент спірних правовідносин) державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється на об`єктах будівництва у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Плановою перевіркою вважається перевірка, що передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю, який затверджується керівником такого органу.

Позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Підставами для проведення позапланової перевірки є, зокрема: звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності.

Посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право, зокрема, складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону; видавати обов`язкові для виконання приписи щодо: а) усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил; б) зупинення підготовчих та будівельних робіт, які не відповідають вимогам законодавства, зокрема будівельних норм, містобудівним умовам та обмеженням, затвердженому проекту або будівельному паспорту забудови земельної ділянки, виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт; забороняти за вмотивованим письмовим рішенням керівника органу державного архітектурно-будівельного контролю чи його заступника експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, не прийнятих в експлуатацію (ч. 3 ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності»).

Як зазначено у відзиві на позовну заяву, підставлю для призначення перевірки ОСОБА_1 стало звернення громадянина ОСОБА_6 ..

Відповідно до пункту 1 Положення про Державну архітектурно-будівельну інспекцію України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 09 липня 2014 року №294 (далі по тексту - Положення №294, в редлакції, чинній на момент спірних правовідносин) , Державна архітектурно-будівельна інспекція України (Держархбудінспекція) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Віце-прем`єр-міністра України - Міністра регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства і який реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду.

Згідно пункту 2 Положення №294 Держархбудінспекція у своїй діяльності керується Конституцією та законами України, указами Президента України та постановами Верховної Ради України, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, актами Кабінету Міністрів України, іншими актами законодавства.

Підпунктом 9 пункту 4 Положення №294 встановлено, що Держархбудінспекція відповідно до покладених на неї завдань у визначених законодавством випадках проводить перевірки: відповідності підготовчих та будівельних робіт, будівельних матеріалів, виробів і конструкцій, що застосовуються під час будівництва об`єктів, вимогам будівельних норм, державних стандартів і правил, технічним умовам, затвердженим проектним вимогам, рішенням; своєчасності та якості проведення передбачених нормативно-технічною і проектною документацією зйомок, замірів, випробувань, а також ведення журналів робіт, наявності у передбачених законодавством випадках паспортів, актів та протоколів випробувань, сертифікатів (у тому числі наявності у виконавця будівельних робіт сертифікатів на будівельні матеріали, вироби і конструкції) та іншої документації; дотримання порядків прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, проведення обстеження об`єктів та реалізації заходів щодо забезпечення надійності та безпеки під час їх експлуатації.

Відповідно до пункту 6 Положення №294 Держархбудінспекція для виконання покладених на неї завдань має право, серед іншого, видавати у визначених законодавством випадках обов`язкові до виконання приписи; складати акти перевірок у сфері містобудівної діяльності.

Посадові особи Держархбудінспекції та її територіальних органів під час перевірки мають право безперешкодного доступу на місця будівництва об`єктів, до приміщень, документів та матеріалів, необхідних для проведення перевірки, а також з метою здійснення контролю за додержанням суб`єктами господарювання ліцензійних умов провадження господарської діяльності, пов`язаної із створенням об`єктів архітектури, на місцезнаходження таких суб`єктів.

Згідно з пунктом 7 Положення №294 Держархбудінспекція здійснює свої повноваження безпосередньо та через свої територіальні органи.

Підпунктом 1 пункту 2 Порядку №553 від 23.05.2011 встановлено, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється за дотриманням вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, проектної документації, будівельних норм, державних стандартів і правил, положень містобудівної документації всіх рівнів, вихідних даних для проектування об`єктів містобудування, технічних умов, інших нормативних документів під час виконання підготовчих і будівельних робіт, архітектурних, інженерно-технічних і конструктивних рішень, застосування будівельної продукції.

Пункт 5 Порядку №553 визначає, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Відповідно до пункту 7 Порядку №553 позаплановою перевіркою вважається перевірка, яка не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Підставами для проведення позапланової перевірки є звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог містобудівного законодавства.

Під час проведення позапланової перевірки посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язана пред`явити службове посвідчення та надати копію направлення для проведення позапланової перевірки.

Строк проведення позапланової перевірки не може перевищувати десяти робочих днів, а у разі потреби може бути одноразово продовжений за письмовим рішенням керівника відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю чи його заступника не більше ніж на два робочих дні.

Згідно з абзацом першим пункту 9 Порядку №553 Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб`єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об`єкт будівництва.

Відповідно до пункту 11 Порядку №553 посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю мають право безперешкодного доступу на місце будівництва об`єкта та до об`єктів, що підлягають обов`язковому обстеженню; складати протоколи про вчинення правопорушень та акти перевірок, і накладати штрафи у межах повноважень, передбачених законом; видавати обов`язкові для виконання приписи щодо: усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил.

Згідно з п.13 Порядку № 553, суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, має право: вимагати від посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю дотримання вимог законодавства; перевіряти наявність у посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю службових посвідчень; бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю; за результатами перевірки отримувати та ознайомлюватись з актом перевірки, складеним органом державного архітектурно-будівельного контролю; подавати в письмовій формі, зокрема через електронний кабінет, свої пояснення, зауваження або заперечення до акта перевірки, складеного органом державного архітектурно-будівельного контролю за результатами перевірки.

Відповідно до п.14 Порядку № 553, суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, зобов`язаний: допускати посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки за умови дотримання ними порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю; одержувати примірник припису органу державного архітектурно-будівельного контролю за результатами здійсненого планового чи позапланового заходу; виконувати вимоги органу державного архітектурно-будівельного контролю щодо усунення виявлених порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності; надавати документи, пояснення в обсязі, який він вважає необхідним, довідки, відомості, матеріали, зокрема через електронний кабінет, з питань, що виникають під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.

Згідно з п.п.16-17 Порядку № 553, за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком. У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, крім акта перевірки, складається протокол, видається припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт (далі - припис). У приписі обов`язково встановлюється строк для усунення виявлених порушень згідно з додатком.

Згідно з п.18 Порядку № 553, керівникові кожного суб`єкта містобудування, щодо якого складений акт перевірки, або його уповноваженій особі надається по одному примірнику такого акта. Один примірник акта перевірки залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю. Акт перевірки підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку, та керівником суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, або його уповноваженою особою, в останній день перевірки. Завірена належним чином копія акта, складеного посадовими особами органу державного архітектурно-будівельного контролю за результатами проведеної на об`єкті будівництва перевірки, щодо невиконання приписів, виданих органом державного архітектурно-будівельного контролю генеральному підряднику (підряднику), стосовно порушень вимог нормативно-правових актів, будівельних норм та нормативних документів у сфері містобудівної діяльності, затверджених проектних рішень під час будівництва об`єктів та/або зупинення підготовчих та будівельних робіт надсилається до апарату Держархбудінспекції як органу ліцензування для прийняття відповідного рішення.

Відповідно п.21 Порядку № 553, якщо суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, не погоджується з актом перевірки, він підписує його із зауваженнями, які є невід`ємною частиною такого акта. У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, підписати акт перевірки та припису, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю робить у акті відповідний запис. У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, від отримання акта та припису, вони надсилаються йому рекомендованим листом з повідомленням.

У позовній заяві позивач в обґрунтування позовних вимог зазначає, що перевірка була проведена з порушенням вимог Порядку №553, оскільки направлення на перевірку та службове посвідчення не були надані до перевірки.

Однак, як убачається з копії направлення на перевірку від 08.11.2018 №3/8, яке наявне у матеріалах справи, позивачем отримано копію останнього, про що свідчить його особистий підпис.

Щодо посилань позивача про проведення перевірки за його відсутності, що є порушенням вимог Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", то суд вважає, що отримання під підпис копії направлення на проведення планового заходу і підтверджує присутність ОСОБА_1 під час перевірки, а тому право позивача на участь у проведенні перевірки не було порушене.

Щодо неотримання акту перевірки, суд зазначає, що акт перевірки містить посилання, що останній направлений засобами поштового зв`язку.

Факт отримання акту перевірки поштою позивачем не заперечується.

Щодо тверджень позивача невідповідності наказу вимогам статті 7 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарського діяльності" в частині не зазначення інформації про найменування суб`єкта господарювання, суд зазначає наступне.

Судом встановлено, що перевірку позивача проведено на підставі наказу відповідача №4 від 06.11.2018.

Закон України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарського діяльності" визначає правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов`язки та відповідальність суб`єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю).

Відповідно до ч. 1 ст.4 Закону № 877-V державний нагляд (контроль) здійснюється за місцем провадження господарської діяльності суб`єкта господарювання або його відокремлених підрозділів, або у приміщенні органу державного нагляду (контролю) у випадках, передбачених законом.

Відповідно до ст. 6 Закону, підставами для здійснення позапланових заходів є, зокрема: звернення фізичної особи (фізичних осіб) про порушення, що спричинило шкоду її (їхнім) правам, законним інтересам, життю чи здоров`ю, навколишньому природному середовищу чи безпеці держави, з додаванням документів чи їх копій, що підтверджують такі порушення (за наявності). Позаплановий захід у такому разі здійснюється виключно за погодженням центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у відповідній сфері державного нагляду (контролю), або відповідного державного колегіального органу.

У такому разі перед початком здійснення позапланового заходу державного нагляду (контролю) посадові особи органів державного нагляду (контролю) зобов`язані пред`явити керівнику чи уповноваженій особі суб`єкта господарювання - юридичної особи, її відокремленого підрозділу, фізичній особі - підприємцю або уповноваженій ним особі, крім документів, передбачених цим Законом, додатково копію погодження центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у відповідній сфері державного нагляду (контролю), або відповідного державного колегіального органу на проведення такої перевірки. Суб`єкти господарювання мають право не допускати посадових осіб органу державного нагляду (контролю) до здійснення заходів державного нагляду (контролю), якщо вони не пред`явили документи, передбачені цим абзацом.

Суд звертає увагу, що суб`єкт господарювання - зареєстрована в установленому законодавством порядку юридична особа незалежно від її організаційно-правової форми та форми власності, яка провадить господарську діяльність, крім органів державної влади та органів місцевого самоврядування, а також Фізична особа -підприємець.

Суб`єктом перевірки виступав ОСОБА_1 , як фізична особа, а не суб`єкт господарювання.

Отже, виходячи з вищенаведеного, у даному випадку отримувати погодження центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у відповідній сфері державного нагляду (контролю), або відповідного державного колегіального органу на проведення такої перевірки не потрібно.

Щодо посилання позивача на те, що перевіряючим не пред`явлено службове посвідчення перед початком перевірки, суд зазначає, що на підтвердження даного факту позивачем не надано жодного доказу.

Також, не заслуговують на увагу і посилання позивача на те, що необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні та декларації про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні та декларації про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об`єкта до експлуатації повинна проводитися протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів, а відтак, провівши перевірку у листопаді 2018 року та враховуючи те, що повідомлення про початок будівельних робіт було подане 20.10.2017, перевірка проведена безпідставно.

Суд зазначає, що проведення позапланової перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні та декларації про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні та декларації про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об`єкта до експлуатації, проводиться зокрема на підставі звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог містобудівного законодавства, а у разі виявлення порушень у сфері містобудівної діяльності такий несе відповідальність передбачену законом.

Як убачається з направлення на перевірку від 08.11.2018 №3/18 підставою для проведення перевірки слугувало звернення ОСОБА_6 про порушення суб`єктом містобудування вимог містобудівного законодавства, тобто перевірка була проведена не за самостійною ініціативою відповідача, а за заявою фізичної особи. З цих підстав, тримісячний строк на проведення позапланової перевірки, щодо достовірності даних, наведених повідомленні про початок будівельних робіт, який відраховується з дня подання такої декларації, що зареєстрована 20.10.2017 №КС 39, не застосовується.

Аналогічна правова позиція викладена Верховним судом у постанові від 13.05.2020 у справі №803/883/16.

При цьому, позивач не спростовує факту зазначення ним недостовірних відомостей у повідомленні про початок виконання будівельних робіт та про відсутність будівельного паспорта.

Щодо посилання позивача на те, що ним при будівництві житлового будинку по АДРЕСА_1 , дотримано норми необхідного протипожежного розриву, визначеного в п. 3.25а «ДБН 360-92» «Планування і забудова міських і сільських поселень» та п. 15.2.2 ДБН Б.2.2-12.2018 «Планування і територій», суд зазначає наступне.

Відповідно до п. 3.25а ДБН 360-92 «Планування та забудова міських та сільських поселень» (втратив чинність з 01.09.2018, чинний на момент початку будівництва та подачі повідомлення про початок будівельних робіт ), відстань між житловими будинками та господарськими будівлями і спорудами слід приймати відповідно до санітарних норм за таблицею 3.2а, але не менше протипожежних норм згідно з таблицею 1 додатка 3.1.

Згідно із п. 15.2.2 ДБН Б.2.2-12.2018 «Планування і територій» (набрали чинності з 01.09.2018), протипожежні відстані між житловими, громадськими, адміністративнопобутовими будинками промислових підприємств, гаражами слід приймати за табл.15.2 (чисельник).

Відстань між житловими будинками та господарськими будівлями і спорудами на суміжних ділянках приймається згідно табл. 6.8, але не менше протипожежних вимог даних норм.

В умовах забудови, що склалася, протипожежні відстані між житловими будинками та від

житлових будинків до будівель і споруд іншого призначення слід визначати згідно з протипожежними вимогами даних норм , наведеними у табл. 15.2.

При цьому, для будинків І-ІІІ ступенів вогнестійкості зазначені відстані можуть бути зменшені (для будинків ІІІ ступеню вогнестійкості - не більше ніж на 50 %), якщо стіна більшого та / або ширшого будинку, яка розташована проти іншого будинку, є протипожежною, а в опорядженні стін, що розташовані одна напроти іншої таких будинків та в конструктивних елементах покриттів не застосовані горючі матеріали.

Протипожежні відстані від житлових, громадських, адміністративно-побутових будинків промислових підприємств, гаражів до виробничих, складських, сільськогосподарських будинків і споруд слід приймати за табл.15.2 (знаменник).

Як убачається з акта перевірки , житловий будинок позивача побудований на відстані 3,82 м до господарської будівлі, розміщеної на сусідній земельній ділянці по АДРЕСА_2 . Таким чином, як зазначено в акті перевірки, не забезпечено протипожежний розрив.

А тому, суд вважає, що відповідачем правомірно зроблено висновок про порушення позивачем зазначених норм ДБН, оскільки останнім не дотримано норми, визначені протипожежними вимогами.

Суд зауважує, що згідно п. 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.

Відповідно до частин 1, 2 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Суд при вирішенні спору враховує приписи статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України, відповідно до якої у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

За вказаних обставин, враховуючи вищевикладене, суд дійшов висновку про відмову у задоволенні позовних вимог.

Керуючись статтями 9, 14, 73, 74, 75, 76, 77, 78, 90, 143, 242- 246, 250, 255 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

в и р і ш и в:

У задоволенні адміністративного позову - відмовити.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

У разі оголошення судом лише вступної та резолютивної частини рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

Відповідно до підпункту 15.5 пункту 1 Розділу VII "Перехідні положення" Кодексу адміністративного судочинства України до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи до або через Київський окружний адміністративний суд.

Суддя Лисенко В.І.