Справа № 280/6185/21
Суддя: Сіпака Андрій Васильович
Дата ухвалення: 2021-08-25 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЗАПОРІЗЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

ПРО ПОВЕРНЕННЯ ПОЗОВНОЇ ЗАЯВИ

25 серпня 2021 року Справа № 280/6185/21 м.Запоріжжя
Суддя Запорізького окружного адміністративного суду Сіпака А.В., розглянувши матеріали позовної заяви

ОСОБА_1

до Приватного нотаріуса Запорізького міського нотаріального округу Чепкової Олени Володимирівни

про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії,

ВСТАНОВИВ:

До Запорізького окружного адміністративного суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 (далі - позивач) до Приватного нотаріуса Запорізького міського нотаріального округу Чепкової Олени Володимирівни (далі - відповідач), в якій позивач просить суд визнати дій відповідача щодо державної реєстрації змін до установчих документів юридичної особи; від 28.11.2019 № 5000219 та Державної реєстрації змін до установчих документів юридичної особи; від 28.11.2019 № 6000219 протиправними;

скасувати записи в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань від 28.11.2019 № 5000219 та № 6000219 про проведення Приватним нотаріусом Запорізького міського нотаріального округу Чепковою Оленою Володимирівною реєстраційних дій відносно Фермерського господарства "Деметра", а саме:

"Державна реєстрація змін до установчих документів юридичної особи; від 28.11.2019 № 5000219; Чепкова Олена Володимирівна; Приватний нотаріус Чепкова О.В.; зміна місцезнаходження, зміна складу або інформації про засновників";

"Державна реєстрація змін до установчих документів юридичної особи; від 28.11.2019 № 6000219; Чепкова Олена Володимирівна; Приватний нотаріус Чепкова О.В.; внесення змін до відомостей про юридичну особу, що не пов`язані зі змінами в установчих документах".

Ухвалою суду від 26.07.2021 позовну заяву ОСОБА_1 до Приватного нотаріуса Запорізького міського нотаріального округу Чепкової Олени Володимирівни про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії залишено без руху. Запропоновано позивачу протягом 10-ти (десяти) днів з дати отримання даної ухвали усунути недоліки позовної заяви шляхом надання суду заяви про поновлення строку звернення до суду з обґрунтуванням та документальним підтвердженням наявності інших поважних причин пропуску строку звернення до суду з даним адміністративним позовом.

На виконання ухвали суду від 26.07.2021 позивачем подано до суду заяву про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду (від 18.08.2021 вх. №47366).

У заяві про поновлення строку позивач вказує, що коли дізнався, що включено до членів ФГ «Деметра» ОСОБА_2 , він не знав, яким чином його було включено, оскільки ці дії підпадають під нотаріальну таємницю. Тоді ним було подано скаргу до МУЮ на реєстраційні дії вчинені відповідачем, але в задоволені скарги йому було відмовлено. Отримавши наказ МУЮ про відмову взадоволені скарги позивачем відповідно до Закону України «Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань» було подано позовну заяву про скасування вищевказаного наказу. Справа розглядалась Запорізьким окружним адміністративний судом № 280/1918/20. За результатами розгляду позовної заяви йому було відмовлено, оскільки вибрав неналежний спосіб захисту. Тому мною було подано апеляційну скаргу, розгляд якої закінчився 16 червня 2021 року. Постановою Третього апеляційного суду рішення першої інстанції було залишено в силі. Під час розгляду цієї справи позивачем було подано позовом до Господарського суду Запорізької області справа № 908/1344/20 який було залишено без задоволення, у зв`язку з тим, що цей спід непідсудний Господарському суду. Подавши апеляційну скаргу на ухвалу Господарського суду Запорізької області яку Центральний апеляційний господарський суд залишив без задоволення. Про те, яким чином саме та на, підставі чого було проведено реєстраційні дії відповідачем мені достеменно стало відомо з матеріалів кримінального провадження, на підставі яких було з`ясовано саме яким чином відповідач здійснила оскаржувані реєстраційні дії. Тому, отримавши згоду на розголошення відомостей кримінального провадження у травні 2021 року, а також рішення Третього апеляційного адміністративного суду у липні 2021 року на підставі яких я міг належним чином обгрунтувати позовні вимоги задля відновлення свого порушеного права, одразу звернувся з позовною заявою та заявою про поновлення строку саме до адміністративного суду, який розглядає справи які виникли з публічно-правового характеру.

Отже, позивач вказує, що про порушення своїх прав та інтересів йому достеменно стало відомо лише з матеріалів кримінального провадження, отримавши згоду на розголошення відомостей кримінального провадження у травні 2021 року.

Досліджуючи поважність вказаних причин пропуску позивачем строку на звернення до суду, суд зазначає наступне.

При визначенні початку строку звернення суд з`ясовує момент, коли особа фактично дізналася або мала реальну можливість дізнатися про наявність відповідного порушення (рішення, дії, бездіяльність), а не коли вона з`ясувала для себе, що певні рішення, дії чи бездіяльність стосовно неї є порушенням. Зазначена правова позиція викладена, зокрема, у постановах Верховного Суду від 05 липня 2018 року по справі №810/384/17 та від 14 лютого 2019 року по справі №805/3881/18-а.

Поважними причинами пропуску строку звернення до суду відповідно до вимог КАС України визнаються обставини, які є об`єктивно непереборними та не залежать від волевиявлення сторони і пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення сторонами у справі процесуальних дій, в тому числі звернення до суду. Такі обставини мають бути підтверджені відповідними та належними доказами.

Так, як зазначено позивачем, 28.11.2019 року відповідач здійснила реєстраційні дії в Державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань стосовно ФГ "Деметра" та у грудні 2019 року ним було подано до Відділу поліції заяву про вчинення кримінального правопорушення з даного факту. Тобто, станом на грудень 2019 року позивач був обізнаний про факт включення до членів ФГ "Деметра" ОСОБА_2 .

Позовна заява відправлена до суду поштовим зв`язком 15.07.2021, тобто з пропуском визначеного КАС України строку.

Як на підставу поважності попуску строку звернення до суду позивач вказує, що достеменно йому стало відомо про порушення своїх прав лише з матеріалів кримінального провадження, отримавши згоду на розголошення відомостей кримінального провадження у травні 2021 року.

Суд повторно наголошує, що отримання позивачем листа від 21.05.2021 №4349-/90-2021 не змінює момент, з якого позивач повинен був дізнатись або дізнався про порушення своїх прав, а свідчить лише про час, коли позивач почав вчиняти дії щодо реалізації свого права і ця дата не пов`язується з початком перебігу строку звернення до суду.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 20 листопада 2019 року по справі № 9901/405/19 виклала правову позицію про те, що правовий інститут строків звернення до адміністративного суду за захистом свого порушеного права не містить вичерпного, детально описаного переліку причин чи критеріїв їх визначення. Натомість закон запроваджує оцінні, якісні параметри визначення таких причин - вони повинні бути поважними, реальними або, як згадано вище, непереборними і об`єктивно нездоланними на час плину строків звернення до суду. Ці причини (чи фактори об`єктивної дійсності) мають бути несумісними з обставинами, коли суб`єкт звернення до суду знав або не міг не знати про порушене право, ніщо правдиво йому не заважало звернутися до суду, але цього він не зробив і через власну недбалість, легковажність, байдужість, неорганізованість чи інші подібні за суттю ставлення до права на доступ до суду порушив ці строки.

Інакшого способу визначити, які причини належить віднести до поважних, ніж через зовнішню оцінку (кваліфікацію) змісту конкретних обставин, хронологію та послідовність дій суб`єкта правовідносин перед зверненням до суду за захистом свого права, немає. Під таку оцінку мають потрапляти певні явища, фактори та їх юридична природа; тривалість строку, який пропущений; те, чи могли і яким чином певні фактори завадити вчасно звернутися до суду, чи перебувають вони у причинному зв`язку із пропуском строку звернення до суду; яка була поведінка суб`єкта звернення протягом цього строку; які дії він вчиняв, і чи пов`язані вони з готуванням до звернення до суду тощо.

Наведені позивачем підстави пропуску строку звернення до суду мають суб`єктивний характер та не позбавляли останнього можливості звернутись до суду з цим позовом у встановлені КАС України строки.

Таким чином, зміст доводів позивача не свідчить про те, що він не мав об`єктивної можливості звернутися до суду за захистом своїх прав у строк, встановлений КАС України. Вказані позивачем підстави для поновлення строку звернення до суду визнаються неповажними, а тому заява про поновлення строку звернення до суду задоволенню не підлягає.

Суд зазначає, що дотримання строків звернення до адміністративного суду є однією з умов дисциплінування учасників публічно-правових відносин, якщо ці відносини стали спірними. Необхідно зауважити на тому, що інститут строків у адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах та стимулює суд і учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Строки звернення до адміністративного суду з позовом обмежують час, протягом якого ці правовідносини вважаються спірними. Після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Обмеження строку звернення до суду шляхом встановлення відповідних процесуальних строків, не впливає на зміст та обсяг конституційного права на судовий захист і доступ до правосуддя (Рішення Конституційного Суду України від 13 грудня 2011 року № 17-рп/2011). Такі обмеження направленні на досягнення юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулюють учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків та поважати права та інтереси інших учасників правовідносин.

Законодавче обмеження строку звернення до суду з позовом, насамперед, обумовлено специфікою спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах.

Право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, зокрема, і встановленням строків на звернення до суду з відповідним позовом.

Європейський Суд з прав людини у своїй практиці неодноразово наголошував на тому, що право на доступ до суду, закріплене у ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04 листопада 1950 року, не є абсолютним: воно може підлягати дозволеним за змістом обмеженням. Такі обмеження не можуть зашкоджувати самій суті права доступу до суду, мають переслідувати легітимну мету, а також має бути обґрунтована пропорційність між застосованими засобами та поставленою метою (пункт 33 рішення від 21 грудня 2010 року у справі "Перетяка та Шереметьєв проти України").

Поняття поважних причин пропуску процесуальних строків є оціночним, а його вирішення покладається на розсуд судді, суду. При цьому, нормами КАС України не передбачено виключень або підстав для звільнення учасників процесу від обов`язку надавати докази до суду та доводи ті обставини, які є підставами для поновлення пропущеного строку звернення до суду.

Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно з ч.1 ст.77 КАС України повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що пропуск такого строку дійсно пов`язаний з об`єктивно непереборними обставинами чи істотними перешкодами.

Відповідно до ч.1 ст.123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву (ч.2 ст.123 КАС України).

Відповідно до п.9 ч.4 ст.169 КАС України позовна заява повертається позивачеві у випадках, передбачених частиною другою статті 123 цього Кодексу.

Таким чином, оскільки наведені у заяві про поновлення строку звернення до суду обставини пропуску строку звернення до суду визнані неповажними, інших підстав для поновлення строку судом не встановлено, тому позовна заява підлягає поверненню.

Також суд звертає увагу позивача, що відповідно до п.2 ч.1 ст.7 Закону України "Про судовий збір" сплачена сума судового збору повертається за клопотанням особи, яка його сплатила за ухвалою суду в разі повернення заяви або скарги.

Отже, сплачений судовий збір може бути повернутий позивачу за його клопотанням.

Керуючись пунктом 1 та 9 частини 4 статті 169, статтею 248 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя,

УХВАЛИВ:

Визнати неповажними причини пропуску строку звернення до суду, вказані у заяві позивача (від 18.08.2021 вх. №47366).

Позовну заяву ОСОБА_1 до Приватного нотаріуса Запорізького міського нотаріального округу Чепкової Олени Володимирівни про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії, - повернути позивачеві.

Копію ухвали про повернення позовної заяви надіслати позивачу разом із позовною заявою і усіма доданими до неї матеріалами.

Ухвала набирає законної сили з моменту підписання.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Третього апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги в 15-денний строк з дня її постановлення.

Суддя А.В. Сіпака