Справа № 640/25741/19
Суддя: Добрянська Я.І.
Дата ухвалення: 2021-08-26 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

26 серпня 2021 року м. Київ № 640/25741/19

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі судді Добрянської Я.І., розглянувши у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін адміністративну справу

за позовом ОСОБА_1

до Постійно діючої конкурсної комісії для проведення конкурсів на зайняття посад керівників закладів охорони здоров`я, що належать до комунальної власності територіальної громади міста Києва та підпорядкований Департаменту охорони здоров`я виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації)

третя особа Департамент охорони здоров`я виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації)

про визнання протиправними та скасування рішень,-

В С Т А Н О В И В:

До Окружного адміністративного суду міста Києва звернувся ОСОБА_1 з позовом до Постійно діючої конкурсної комісії для проведення конкурсів на зайняття посад керівників закладів охорони здоров`я, що належать до комунальної власності територіальної громади міста Києва та підпорядкований Департаменту охорони здоров`я виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) третя особа Департамент охорони здоров`я виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) в якому просив:

- визнати протиправним та скасувати протокол № 1 засідання постійно діючої конкурсної комісії для проведення конкурсів на зайняття посад керівників закладів охорони здоров`я, що належать до комунальної власності територіальної громади міста Києва та підпорядковані Департаменту охорони здоров`я виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) від 23.10.2019р.;

- визнати протиправним та скасувати протокол № 2 засідання постійно діючої конкурсної комісії для проведення конкурсів на зайняття посад керівників закладів охорони здоров`я, що належать до комунальної власності територіальної громади міста Києва та підпорядковані Департаменту охорони здоров`я виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) від 03.12.2019р.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначає, що оскаржувані протоколи є протиправними та підлягають скасуванню, оскільки збори трудового колективу Київського міського пологового будинку № 6 не проводились, а відтак члени комісії до Постійно діючої конкурсної комісії для проведення конкурсів на зайняття посад керівників закладів охорони здоров`я, що належать до комунальної власності територіальної громади міста Києва та підпорядкований Департаменту охорони здоров`я виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) не обирались.

Відповідачем подано відзив на адміністративний позов в якому просить відмовити в задоволенні позовних вимог, з огляду на їх безпідставність та необґрунтованість.

Розглянувши подані сторонами документи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив наступне.

Наказом Департаменту охорони здоров`я виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) від 10.09.2019р. № 1384/к «Про утворення постійно діючої конкурсної комісії для проведення конкурсів на зайняття посад керівників закладів охорони здоров`я, що належать до комунальної власності територіальної громади міста Києва та підпорядкований Департаменту охорони здоров`я виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації)» наказано утворити постійно діючу комісію у складі 9 осіб з урахуванням рівного представництва: від органу управління, громадських об`єднань з питань захисту інтересів громадян у сфері охорони здоров`я та/або у сфері запобігання корупції і антикорупційної діяльності, трудового колективу відповідного закладу охорони здоров`я.

При цьому, пунктом 2.3 вищезазначеного наказу зазначено, що представники трудового колективу відповідного закладу охорони здоров`я залучаються до складу постійно діючої комісії на підставі протоколу зборів трудового колективу для кожного закладу окремо.

Наказом Департаменту охорони здоров`я виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) від 07.10.2019р. № 1509/к «Про проведення конкурсу на зайняття посади головного лікаря Київського міського пологового будинку № 6» наказано провести конкурс на зайняття посади головного лікаря Київського міського пологового будинку № 6 та Відділу управління персоналом забезпечити залучення до складу постійно діючої конкурсної комісії для проведення конкурсу на зайняття посади головного лікаря Київського міського пологового будинку № 6 представників трудового колективу Київського міського пологового будинку № 6.

Листом Департаменту охорони здоров`я виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) від 07.10.2019р. № 061-9668/09 Київський міський пологовий будинок № 6 повідомлено про необхідність надати до Департаменту протокол зборів трудового колективу, на яких мають бути визначені три представники для залучення до комісії.

Листом Київського міського пологового будинку № 6 від 08.10.2019р. № 061/147-194 Департаменту охорони здоров`я виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) надано відповідь до якої долучено протокол зборів трудового колективу від 08.10.2019р. № 10 відповідно до якого визначено трьох представників, які мають бути включені до складу комісії.

З огляду на вказане, протоколом № 1 засідання Постійно діючої конкурсної комісії для проведення конкурсів на зайняття посад керівників закладів охорони здоров`я, що належать до комунальної власності територіальної громади міста Києва та підпорядкований Департаменту охорони здоров`я виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) від 23.10.2019р. оголошено конкурс на зайняття посади головного лікаря Київського міського пологового будинку № 6.

В подальшому, протоколом № 2 засідання Постійно діючої конкурсної комісії для проведення конкурсів на зайняття посад керівників закладів охорони здоров`я, що належать до комунальної власності територіальної громади міста Києва та підпорядкований Департаменту охорони здоров`я виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) від 03.12.2019р. допущено до участі у конкурсі та визнано учасниками конкурсу ОСОБА_2 та ОСОБА_1 .

Позивач вважаючи вищезазначені протоколи відповідача протиправним, звернувся з позовом до суду для захисту своїх прав та законних інтересів.

Вирішуючи спір по суті, суд виходить з такого.

Частиною 2 ст. 19 Конституції України встановлено, що орган державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Механізм проведення конкурсу на зайняття посади керівника державного, комунального закладу охорони здоров`я (далі - конкурс) визначається Порядком проведення конкурсу на зайняття посади керівника державного, комунального закладу охорони здоров`я затвердженим постановою КМУ від 27.12.2017р. № 1094, в редакції чинній станом на момент виникнення спірних правовідносин (далі - Порядок № 1094).

Так, відповідно до абз. 2 п. 1 Порядку № 1094, вимоги цього Порядку поширюються на відбір кандидатур на посади керівників державних та комунальних закладів охорони здоров`я (далі - заклад), крім закладів охорони здоров`я МВС, військових формувань, а також правоохоронних органів спеціального призначення, утворених відповідно до законів.

Згідно з п. 4, 5, 7 Порядку № 1094, підставою для проведення конкурсу є рішення органу управління, яке приймається протягом трьох робочих днів з моменту виникнення вакантної посади.

Конкурс складається з таких етапів:

1) прийняття рішення про проведення конкурсу;

2) формування конкурсної комісії (у разі необхідності оновлення її складу);

3) підготовка до проведення конкурсу (оприлюднення оголошення про проведення конкурсу, прийняття документів від осіб, які бажають взяти участь у конкурсі, перевірка поданих документів на відповідність установленим вимогам);

4) проведення конкурсу (заслуховування конкурсної пропозиції та проведення співбесіди з кандидатами (претендентами), визначення переможця конкурсу);

5) оприлюднення результатів конкурсу.

Особи, які подали необхідні документи для участі в конкурсі, є претендентами на зайняття посади (далі - претенденти).

Відповідно до п. 8-13 Порядку № 1094, для проведення конкурсу рішенням органу управління утворюється конкурсна комісія (постійно діюча або для проведення окремого конкурсу).

Конкурсна комісія утворюється рішенням органу управління не пізніше ніж через 20 днів після оприлюднення рішення про проведення конкурсу.

Конкурсна комісія у своїй діяльності керується Конституцією та законами України, постановами Верховної Ради України, актами Президента України та Кабінету Міністрів України, іншими нормативно-правовими актами та цим Порядком.

До складу конкурсної комісії входять у рівній кількості:

представники органу управління;

представники трудового колективу відповідного закладу, обрані на загальних зборах трудового колективу;

представники громадської ради органу управління або особи (за згодою), делеговані громадськими об`єднаннями з питань захисту інтересів громадян у сфері охорони здоров`я та/або у сфері запобігання корупції і антикорупційної діяльності (за умови реєстрації таких громадських об`єднань не менш як за два роки до дати рішення про проведення конкурсу) та погоджені громадською радою при органі управління - по одній особі від кожного громадського об`єднання.

У разі утворення постійно діючої конкурсної комісії до її складу представники органу управління та представники громадськості входять на постійній основі, а представники трудового колективу залучаються до складу конкурсної комісії для кожного закладу окремо.

Склад постійно діючої конкурсної комісії переглядається щороку.

У разі відсутності постійно діючої конкурсної комісії оголошення про початок її формування оприлюднюється на офіційному веб-сайті органу управління одночасно з оприлюдненням рішення про проведення конкурсу. Пропозиції щодо кандидатур до складу конкурсної комісії подаються до органу управління протягом 15 днів з моменту оприлюднення оголошення.

Кількість членів конкурсної комісії з проведення конкурсу на зайняття посади керівника державного закладу охорони здоров`я становить дев`ять - дванадцять осіб.

Кількість членів конкурсної комісії з проведення конкурсу на зайняття посади керівника комунального закладу охорони здоров`я становить шість - дев`ять осіб.

Конкурсна комісія може прийняти рішення про залучення до роботи експертів/фахівців/науковців з відповідної галузі знань (далі - експерти) з правом дорадчого голосу для проведення оцінки конкурсної пропозиції та співбесіди щодо відповідності професійної компетентності претендента встановленим вимогам.

Згідно з п. 15, 16 Порядку № 1094, формою роботи конкурсної комісії є засідання. Засідання конкурсної комісії є правоможним у разі участі в ньому не менш як двох третин її складу.

Персональний склад конкурсної комісії, у тому числі голова та секретар конкурсної комісії, затверджуються рішенням органу управління. Зміни до складу конкурсної комісії вносяться рішенням органу управління.

Відповідно до п. 22-24 Порядку № 1094, рішення конкурсної комісії приймаються шляхом відкритого поіменного голосування. Пропозиція про включення питання до порядку денного може бути поставлена на голосування на вимогу будь-якого члена конкурсної комісії.

Рішення конкурсної комісії приймаються більшістю голосів її членів, присутніх на засіданні.

У разі рівного розподілу голосів вирішальним є голос головуючого на засіданні конкурсної комісії.

Рішення оформлюється протоколом не пізніше наступного робочого дня після проведення засідання та підписується усіма присутніми на засіданні членами конкурсної комісії. Кожен член конкурсної комісії має право додати до протоколу окрему думку щодо змісту та обставин засідання конкурсної комісії не пізніше наступного дня після ознайомлення з протоколом. Надана окрема думка до протоколу засідання конкурсної комісії є невід`ємною частиною такого протоколу.

Конкурсна комісія оприлюднює на офіційному веб-сайті органу управління інформацію про рішення конкурсної комісії не пізніше наступного робочого дня після підписання протоколу.

Конкурсна комісія:

оприлюднює оголошення про проведення конкурсу;

встановлює вимоги до претендентів з урахуванням установлених законодавством вимог;

встановлює вимоги до конкурсних пропозицій;

оприлюднює результати засідань конкурсної комісії та результати конкурсу;

перевіряє документи, подані претендентами щодо відповідності установленим вимогам;

приймає рішення про допуск претендентів до конкурсу або відхилення їх кандидатур;

забезпечує відкритість конкурсу відповідно до вимог цього Порядку;

оцінює професійний досвід, знання, якості та конкурсні пропозиції учасників конкурсу;

відбирає шляхом голосування з числа учасників одну кандидатуру на посаду керівника закладу, оформлює відповідне рішення конкурсної комісії та вносить подання керівникові органу управління, який призначає такого кандидата на посаду керівника закладу;

здійснює інші повноваження, передбачені цим Порядком.

З матеріалів справи вбачається, що наказом Департаменту охорони здоров`я виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) від 10.09.2019р. № 1384/к «Про утворення постійно діючої конкурсної комісії для проведення конкурсів на зайняття посад керівників закладів охорони здоров`я, що належать до комунальної власності територіальної громади міста Києва та підпорядкований Департаменту охорони здоров`я виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації)» наказано утворити постійно діючу комісію у складі 9 осіб з урахуванням рівного представництва: від органу управління, громадських об`єднань з питань захисту інтересів громадян у сфері охорони здоров`я та/або у сфері запобігання корупції і антикорупційної діяльності, трудового колективу відповідного закладу охорони здоров`я.

При цьому, пунктом 2.3 вищезазначеного наказу зазначено, що представники трудового колективу відповідного закладу охорони здоров`я залучаються до складу постійно діючої комісії на підставі протоколу зборів трудового колективу для кожного закладу окремо.

Наказом Департаменту охорони здоров`я виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) від 07.10.2019р. № 1509/к «Про проведення конкурсу на зайняття посади головного лікаря Київського міського пологового будинку № 6» наказано провести конкурс на зайняття посади головного лікаря Київського міського пологового будинку № 6 та Відділу управління персоналом забезпечити залучення до складу постійно діючої конкурсної комісії для проведення конкурсу на зайняття посади головного лікаря Київського міського пологового будинку № 6 представників трудового колективу Київського міського пологового будинку № 6.

Так, на виконання вищезазначених наказів Департамент охорони здоров`я виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) звернувся з листом від 07.10.2019р. № 061-9668/09 до Київського міського пологового будинку № 6 в якому просив надати до Департаменту протокол зборів трудового колективу, на яких мають бути визначені три представники для залучення до комісії.

У відповідь на вказаний лист, Київський міський пологовий будинок № 6 направив на адресу Департаменту охорони здоров`я виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) супровідний лист № 061/147-194 до якого було додано протокол зборів трудового колективу від 08.10.2019р. № 10 відповідно до якого визначено трьох представників, які мають бути включені до складу комісії.

Таким чином, з урахуванням наданих Київським пологовим будинком № 6 кандидатур, було сформовано склад комісії.

З огляду на вказане, протоколом № 1 засідання Постійно діючої конкурсної комісії для проведення конкурсів на зайняття посад керівників закладів охорони здоров`я, що належать до комунальної власності територіальної громади міста Києва та підпорядкований Департаменту охорони здоров`я виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) від 23.10.2019р. оголошено конкурс на зайняття посади головного лікаря Київського міського пологового будинку № 6.

В подальшому, протоколом № 2 засідання Постійно діючої конкурсної комісії для проведення конкурсів на зайняття посад керівників закладів охорони здоров`я, що належать до комунальної власності територіальної громади міста Києва та підпорядкований Департаменту охорони здоров`я виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) від 03.12.2019р. допущено до участі у конкурсі та визнано учасниками конкурсу ОСОБА_2 та ОСОБА_1 .

Так, обґрунтовуючи протиправність оскаржуваних протоколів позивач посилається виключно на неправомочність Постійно діючої конкурсної комісії для проведення конкурсів на зайняття посад керівників закладів охорони здоров`я, що належать до комунальної власності територіальної громади міста Києва та підпорядкований Департаменту охорони здоров`я виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), з огляду на те, що збори трудового колективу Київського міського пологового будинку № 6 не проводились, а відтак представники до складу комісії не обирались.

Суд вважає такі доводи позивача помилковими, з огляду на таке.

Так, з вимог п. 8 Порядку № 1094 вбачається, що до складу конкурсної комісії входять у рівній кількості, зокрема, представники трудового колективу відповідного закладу, обрані на загальних зборах трудового колективу.

При цьому, з аналізу вказаних норм вбачається, що доказом на підтвердження факту обрання представників трудового колективу відповідного закладу є саме пртокол зборів трудового колективу.

Судом встановлено, що Київським міським пологовим будинком № 6 було направлено на адресу Департаменту протокол зборів трудового колективу від 08.10.2019р. № 10 відповідно до якого визначено трьох представників, які мають бути включені до складу комісії, а саме: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 та ОСОБА_5 .

Водночас, Порядком № 1094 не передбачено повноважень відповідача щодо перевірки законності наданого для врахування протоколу трудового колективу, зокрема від 08.10.2019р. № 10.

Таким чином, доводи позивача про протиправність протоколів відповідача від 23.10.2019р. № 1 та від 03.12.2019р. № 2, з огляду не проведення загальних зборів трудового колективу Київського пологового будинку № 6, 08.10.2019р. не приймаються судом до уваги.

Отже, з аналізу вищевикладеного вбачається, що дії відповідача під час прийняття оскаржуваних протоколів в повній мірі відповідали вимогам Порядку № 1094 (в редакції чинній станом на момент виникнення спірних правовідносин), оскільки формування складу постійної комісії здійснено, в тому числі, з урахуванням кандидатів визначених в протоколі від 08.10.2019р. № 10 наданому Київським міським пологовим будинком № 6 листом від 08.10.2019р.

При цьому, законність протоколу загальних зборів трудового колективу Київського пологового будинку № 6 від 08.10.2019р. № 10 не є предметом цього спору , а доказів оскарження такого протоколу, визнання його протиправним та скасування у встановленому законом порядку до суду не надано.

Також, суд вважає за необхідне наголосити, що поняття «юридичного спору» має розглядатися не суто технічно, йому слід надавати сутнісного, а не формального значення.

Так, Конституційний Суд України, вирішуючи питання, порушені в конституційному зверненні і конституційному поданні щодо тлумачення частини другої статті 55 Конституції України, в Рішенні від 14 грудня 2011 року №19-рп/2011 зазначив, що права і свободи людини та їх гарантії визначають зміст і спрямованість діяльності держави (частина друга статті 3 Конституції України). Для здійснення такої діяльності органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові і службові особи наділені публічною владою, тобто мають реальну можливість на підставі повноважень, встановлених Конституцією і законами України, приймати рішення чи вчиняти певні дії. Особа, стосовно якої суб`єкт владних повноважень прийняв рішення, вчинив дію чи допустив бездіяльність, має право на захист.

Стосовно «порушеного права», за захистом якого особа може звертатися до суду, то за змістом Рішення Конституційного Суду України від 01 грудня 2004 року № 18-рп/2004 це поняття, яке вживається у низці законів України, має той самий зміст, що й поняття «охоронюваний законом інтерес». Щодо останнього, то в тому ж Рішенні Конституційного Суду України зазначено, що «поняття «охоронюваний законом інтерес» означає правовий феномен, який: а) виходить за межі змісту суб`єктивного права; б) є самостійним об`єктом судового захисту та інших засобів правової охорони; в) має на меті задоволення усвідомлених індивідуальних і колективних потреб; г) не може суперечити Конституції і законам України, суспільним інтересам, загальновизнаним принципам права; д) означає прагнення (не юридичну можливість) до користування у межах правового регулювання конкретним матеріальним та/або нематеріальним благом; є) розглядається як простий легітимний дозвіл, тобто такий, що не заборонений законом. Охоронюваний законом інтерес регулює ту сферу відносин, заглиблення в яку для суб`єктивного права законодавець вважає неможливим або недоцільним.

Отже, гарантоване статтею 55 Конституції України й конкретизоване у законах України право на судовий захист передбачає можливість звернення до суду за захистом порушеного права, але вимагає, щоб порушення, про яке стверджує скаржник, було обґрунтованим. Таке порушення прав має бути реальним, стосуватися індивідуально виражених прав або інтересів особи, яка стверджує про їх порушення.

Системний аналіз наведених вищевказаних норм дає підстави для висновку, що право на оскарження акту індивідуальної дії суб`єкта владних повноважень надається особі, щодо якої воно прийняте або яке безпосередньо стосується її прав, свобод та інтересів.

Аналогічний правовий висновок викладено в постанові Верховного Суду від 10 серпня 2020 року у справі №420/6317/18.

Зацікавленість позивача повинна мати правовий характер, вона не випливає з факту звернення до суду, а повинна передувати йому. Тож у випадку встановлення відсутності порушеного права (свободи, охоронюваного законом інтересу) чи невідповідність обраного позивачем способу його захисту способам, визначеним законодавством, під час розгляду справи по суті є самостійною та достатньою підставою для прийняття судом рішення про відмову в задоволенні позову.

Аналогічного підходу Верховний Суд дотримується, зокрема у постановах від 20 лютого 2019 року у справі №522/3665/17, від 04 березня 2020 року у справі №823/1665/17.

Суд зазначає, що з аналізу адміністративного позову неможливо встановити наявність порушеного права позивача станом на момент пред`явлення адміністративного позову, які саме права, свободи та законні інтереси позивача порушені оскаржуваними протоколами та до яких реальних, а не «уявних» негативних наслідків це призвело.

Крім того, суд повторно наголошує, що право на оскарження акта індивідуальної дії має суб`єкт на його поширюється такий акт, однак як вбачається з протоколу № 2 від 03.12.2019р. такий стосується не лише позивача, однак оскаржується позивачем повністю, а не в частині.

Більше того, судом встановлено, що в подальшому до Порядку № 1094 були внесені зміни, зокрема до пункту 8, яким регламентований порядок формування складу комісії та відповідно до якого, наразі, для проведення окремого конкурсу рішенням органу управління утворюється окрема конкурсна комісія.

З огляду на вказане, наказом Департаменту охорони здоров`я виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) від 07.09.2020р. № 1360/к визнано таким, що втратив чинність наказ Департаменту охорони здоров`я виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) від 10.09.2019р. № 1384/к «Про утворення постійно діючої конкурсної комісії для проведення конкурсів на зайняття посад керівників закладів охорони здоров`я, що належать до комунальної власності територіальної громади міста Києва та підпорядкований Департаменту охорони здоров`я виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації)».

Отже, виходячи з меж заявлених позовних вимог, системного аналізу положень чинного законодавства України, суд приходить до висновку про те, що вимоги позивача задоволенню не підлягають.

Одночасно, судом враховується, що згідно п. 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.

Згідно ч. 1 ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених ст. 78 цього Кодексу.

Керуючись ст. 242, 243, 251, 255 КАС України, -

В И Р І Ш И В :

У задоволенні адміністративного позову ОСОБА_1 - відмовити.

Рішення суду набирає законної сили в порядку та строки встановлені статтею 255 КАС України та може бути оскаржено за правилами встановленими статтями 293, 295-297 КАС України.

Суддя Я.І. Добрянська