Справа № 540/2262/21
Суддя: Морська Г.М.
Дата ухвалення: 2021-08-25 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ХЕРСОНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
___________________________________________________________________
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 серпня 2021 р.м. ХерсонСправа № 540/2262/21
Херсонський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Морської Г.М., розглянувши в порядку письмового провадження адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "АГРОАЛЬЯНС ПІВДЕНЬ" до Відокремленого підрозділ Державної податкової служби України - Головне управління ДПС у Херсонській області, Автономній Республіці Крим та м.Севастополі про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії,

встановив:

Товариство з обмеженою відповідальністю "АГРОАЛЬЯНС ПІВДЕНЬ" (далі - позивач) звернувся до суду із адміністративним позовом до Головного управління ДПС у Херсонській області, Автономній Республіці Крим та м.Севастополі (далі - відповідач), у якому просить:

- визнати протиправним та скасувати рішення Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС у Херсонській області, Автономній Республіці Крим та м.Севастополі про відповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку №582 від 11.02.2021 р.;

- зобов`язати Головне управління ДПС у Херсонській області, Автономній Республіці Крим та м.Севастополі виключити товариство з обмеженою відповідальністю "АГРОАЛЬЯНС ПІВДЕНЬ" з переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

Ухвалою від 26.05.2021 позовну заяву залишено без руху, надано позивачу строк для усунення недоліків.

Ухвалою від 01.06.2021 відкрито провадження у справі, визначено розгляд справи здійснювати в порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін (у письмовому провадженні).

Ухвалою від 05.07.2021р. замінено первісного відповідача на належного - відокремлений підрозділ Державної податкової служби України - Головне управління ДПС у Херсонській області, Автономній Республіці Крим та м.Севастополі (код ЄДРПОУ ВП 43995495, 73022, м.Херсон, пр.Ушакова, 75).

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що 11.02.2021 року комісією з питань зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС у Херсонській області, Автономній Республіці Крим та м. Севастополі прийнято рішення № 582 про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку, яким сформовано висновок про відповідність платника податку ТОВ «АГРОАЛЬЯНС ПІВДЕНЬ» п. 8 Критеріїв ризиковості платника податку. Стверджує, що оскаржуване рішення прийнято з порушенням процедури його прийняття, а саме: не за наслідком подання на реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування. Також воно не містить належної мотивації підстав і причин віднесення позивача до ризикових платників податку. В силу зазначених дефектів оскаржуване рішення є суперечливим, оскільки в ньому не відображено про те, що контролюючим органом отримано від платника податків якісь документи, разом з тим вказано на порушення п.8 Критеріїв ризиковості платника податку, в якому передбачено, що ризиковість здійснення господарської операції повинна бути зазначена в поданій для реєстрації податковій накладній. За таких обставин, аналіз змісту оскаржуваного рішення свідчить про те, що воно не відповідає критеріям вмотивованості, чіткості та зрозумілості акта індивідуальної дії.

Із вказаних підстав просить суд задовольнити позов.

Відповідач надіслав суду відзив, у якому заперечив проти задоволення позову, мотивуючи тим, що підставою для прийняття спірного рішення стала наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання функцій контролю, що визначає ризиковість здійснення господарських операцій. Так від Головного управління ДПС у Одеській області, на виконання п.4 Наказу ДПС України від 12.05.2020 року №204 «Щодо упорядкування роботи Комісій з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в ЄРПН ДПС та регіональних підрозділів, а також взаємодії зі структурними підрозділами ДПС» листом від 27.01.2021 №405/7/15-32-18-02-07 було інформовано, про включення 26.01.2021 до «Журналу ризикових СГД» ТОВ «Глобус Консалт» (41154976). ТОВ «Агроальянс Південь» реалізовано на адресу ТОВ «Глобус Консалт» цемент у кількості 467 тон на загальну суму ПДВ - 188 тис. гривень. За даними Єдиного реєстру податкових накладних не встановлено придбання цементу протягом 2019-2020 років. Цемент придбавався у лютому 2018 року у кількості1531 т. на загальну суму ПДВ 600,0 тис.грн. у ТОВ «СК Корал Трейд» (40343045), при цьому не реалізовувався до 2021 року. Слід також зазначити, що термін зберігання цементу 45-60 діб, при цьому для того, щоб зберігати цемент у кількості 1,5 тис.тон (близько 75 вантажних автомобілей) потрібно відповідне складське приміщення. Одним з ризиків формування «ймовірного» ризикового податкового кредиту є придбання товарів у значній кількості без подальшої реалізації. Також ТОВ «Агроальянс Південь» у 2019-2020 роках придбано в значних обсягах: гофроящики, у кількості 800 тис.шт. на загальну суму 978 тис. ПДВ та картон у кількості 50,3 тони на загальну суму ПДВ - 319 тис.грн.ПДВ. Придбаний товар СГД не реалізовувався, а для того, щоб його зберігати - потрібно відповідні складські приміщення.

Посилаючись на позиції ВС стверджує, що віднесення певних платників податків до ризикових є по суті формою здійснення контролюючим органом податкового контролю, який, в тому числі, спрямований і на забезпечення прав та інтересів інших суб`єктів господарювання в частині правильності відображення ними результатів господарської діяльності з метою оподаткування. Отже, у податкового органу є таке право на включення платника до переліку ризикових платників з метою здійснення функцій контролю. Також при вирішенні спорів такої категорії суди мають досліджувати і надавати оцінку не тільки змісту оскаржуваного Рішення, а і змісту протоколу засідання комісій та наданих податковим органом документів, порядку прийняття рішення та повноваженням комісії контролюючого органу.

Із вказаних підстав просить суд відмовити у задоволенні позову.

Розглянувши наявні у справі документи, з`ясувавши фактичні обставини справи, оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду спору по суті, проаналізувавши норми законодавства які регулюють спірні відносини та їх застосування сторонами, суд встановив наступне.

11 лютого 2021 року Комісією з питань зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС у Херсонській області, Автономній Республіці Крим та м. Севастополі прийняте рішення № 582 про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку, яким сформовано висновок про відповідність платника податку товариства з обмеженою відповідальністю «АГРОАЛЬЯНС ПІВДЕНЬ» (критеріям ризиковості платника податку, а саме п. 8 Критеріїв ризиковості платника податку.

Графа «Податкова інформація» спірного рішення містить наступне обгрунтування» «…наявна податкова інформація, яка отримана з інформаційних баз даних ДПСУ під час виконання завдань і функцій: відповідно до Єдиного реєстру податкових накладних відсутнє придбання товарів, які в подальшому реалізуються на СГД, що задіяні у здійсненні «ризикових» операцій. Відсутні об`єкти для зберігання товарів, які придбано в значних обсягах без подальшої реалізації…».

Із витягу із протоколу засідання комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС у Херсонській області, Автономній Республіці Крим та м. Севастополі від 11.02.2020р. слідує «…ТОВ АГРОАЛЬЯНС ПІВДЕНЬ Вид діяльності - _46.31-оптова торгівля фруктами й овочами. Платник ПДВ з 01.04.2017 року. Кількість працюючих - 3 чоловіки (за даними звіту ЄСВ за грудень 2020 року). Керівник/засновник/бухгалтер в одній особі - ОСОБА_1 ), є посадовою особою 3 СГД. Форма 20-ОПП - відсутня, за даними ЄРПН придбаває послуги оренди у ТОВ "Єко Фреш Фрут" (36030815,ГУ ДПС у Київ. обл.). Проте, у ТОВ "Єко Фреш Фрут" відсутні дані за формою 20-ОПП та відповідно до відомостей Державного реєстру речових прав - об`єкти нерухомості - відсутні.

Підприємство вже було задіяне у здійсненні ризикових операцій у 2019 році та було включено до «Журналу ризикових СГД» у період з 19.02.2019 по 04.04.2019 року по причині придбання добрив у постачальника з ознаками ризику. Після подання уточнюючих розрахунків - СГД виключено з «Журналу ризикових платників податків». У 2020 році підприємство знов почало здійснювати діяльність, що має ознаки «ризиковості»: здійснення придбання товарів у значних обсягах, без подальшої реалізації, а також реалізацію товарів без придбання відповідної продукції та продаж товарів на СГД, які включені до «Журналу ризикових платників податків».

Так, від ГУ ДПС у Одеській області, на виконання п.4 Наказу ДПС України від 12.05.2020 року №204 «Щодо упорядкування роботи Комісій з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в ЄРПН ДПС та регіональних підрозділів, а також взаємодії зі структурними підрозділами ДПС» листом від 27.01.2021 №405/7/15-32-18-02-07 (вх.№373/7 від 27.01.2021р.) було інформовано, про включення 26.01.2021 до «Журналу ризикових СГД» ТОВ «ГЛОБУС КОНСАЛТ» (41154976). ТОВ "АГРОАЛЬЯНС ПІВДЕНЬ" реалізовано на адресу ТОВ «ГЛОБУС КОНСАЛТ» цемент у кількості 467 тон на загальну суму ПДВ - 188 тис.гривень. За даними Єдиного реєстру податкових накладних не встановлено придбання цементу протягом 2019-2020 років. Цемент придбавався у лютому 2018 року у кількості 1531 т. на загальну суму ПДВ 60,0,0 тис.грн. у ТОВ "СК КОРАЛ ТРЕЙД" (40343045), при цьому не реалізовувався до 2021 року. Слід також зазначити, що термін зберігання цементу 45-60 діб, при цьому для того, щоб зберігати цемент у кількості 1,5 тис.тон (близько 75 вантажних автомобілей) потрібно відповідне складське приміщення.

Одним з ризиків формування «ймовірного» ризикового податкового кредиту є придбання товарів у значній кількості без подальшої реалізації. Так, ТОВ "АГРОАЛЬЯНС ПІВДЕНЬ" у 2019-2020 роках придбано в значних обсягах: гофроящики, у кількості 800 тис.шт. на загальну суму 978 тис. ПДВ; - картон у кількості 50,3 тони на загальну суму ПДВ - 319 тис.грн.ПДВ. Придбаний товар СГД не реалізовувався, а для того, щоб його зберігати - потрібно відповідні складські приміщення…».

Не погодившись із цим рішенням, позивач звернувся до суду.

Надаючи оцінку позиціям сторін у справі, суд застосовує наступні правові норми.

Відповідно до п. 201.1 ст. 201 ПК України, на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.

Реєстрація податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути зупинена в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України (п. 201.16 ст. 201 ПК України).

Постановою Кабінету Міністрів України "Про затвердження порядків з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних" від 11 грудня 2019 року № 1165, якою, зокрема, затверджено Порядок зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - Порядок № 1165).

Відповідно до пункту 2 Порядку № 1165 автоматизований моніторинг відповідності податкової накладної/розрахунку коригування критеріям оцінки ступеня ризиків - сукупність заходів та методів, що застосовуються контролюючим органом для виявлення ознак наявності ризиків порушення норм податкового законодавства за результатами проведення автоматизованого аналізу наявної в інформаційних системах контролюючих органів податкової інформації.

Відповідно до п. 5 Порядку №1165, платник податку, яким складено та/або подано для реєстрації в Реєстрі податкову накладну/розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряється щодо відповідності критеріям ризиковості платника податку (додаток 1), показникам, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку (додаток 2).

Податкова накладна/розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряються щодо відповідності відображених у них операцій критеріям ризиковості здійснення операцій (додаток 3).

Згідно з п. 6 Порядку № 1165, у разі коли за результатами автоматизованого моніторингу платник податку, яким складено податкову накладну/розрахунок коригування, відповідає хоча б одному критерію ризиковості платника податку, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється.

Питання відповідності/невідповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку розглядається комісією регіонального рівня.

У разі встановлення відповідності платника податку хоча б одному з критеріїв ризиковості платника податку комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Включення платника податку до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, здійснюється в день проведення засідання комісії регіонального рівня та прийняття відповідного рішення.

Платник податку отримує рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку через електронний кабінет у день прийняття такого рішення (додаток 4).

У рішенні зазначається підстава, відповідно до якої встановлено відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Комісією регіонального рівня розглядається питання виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, у разі виявлення обставин та/або отримання інформації, що свідчать про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку та/або отримання інформації та копій відповідних документів від платника податку, що свідчать про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

У разі виявлення обставин та/або отримання інформації, визначених абзацом сьомим цього пункту, та прийняття комісією регіонального рівня рішення про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку платник податку отримує таке рішення в електронному кабінеті в день його прийняття.

Інформація та копії документів подаються платником податку до ДПС в електронній формі засобами електронного зв`язку з урахуванням вимог Законів України Про електронні документи та електронний документообіг, Про електронні довірчі послуги та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого Мінфіном.

Документами, необхідними для розгляду питання виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, можуть бути: договори, зокрема зовнішньоекономічні контракти, з додатками до них; договори, довіреності, акти керівного органу платника податку, якими оформлено повноваження осіб, які одержують продукцію в інтересах платника податку для здійснення операції; первинні документи щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складські документи (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунки-фактури/інвойси, акти приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявних типових форм та галузевої специфіки, накладні; розрахункові документи та/або банківські виписки з особових рахунків; документи щодо підтвердження відповідності продукції (декларації про відповідність, паспорти якості, сертифікати відповідності), наявність яких передбачено договором та/або законодавством; інші документи, що підтверджують невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Інформацію та копії документів, подані платником податку, комісія регіонального рівня розглядає протягом семи робочих днів, що настають за датою їх надходження, та приймає відповідне рішення.

За результатами розгляду інформації та копій документів комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, яке платник податку отримує в електронному кабінеті у день його прийняття (додаток 4).

Критерії ризиковості платника податків на додану вартість викладено у Додатку 1 до Порядку № 1175, відповідно до яких таким критерієм є, зокрема: « 8. У контролюючих органах наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданих для реєстрації податковій накладній/розрахунку коригування.».

З системного аналізу наведених вище норм слідує, що законодавцем встановлена певна послідовність прийняття рішення про відповідність платника податку на додану вартість Критеріям ризиковості платника податку на додану вартість.

Так, рішенню Комісії щодо відповідності платника податку Критеріям ризиковості платника податку на додану вартість має передувати складання та направлення таким платником податкової накладної/розрахунку коригування, за наслідками чого здійснюється моніторинг платника податку, податкової накладної/розрахунку коригування.

При цьому, встановленню наявності у контролюючих органах податкової інформації, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, яка стала відома контролюючому органу у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, має передувати моніторинг податкової накладної/розрахунку коригування, поданої для реєстрації.

Отже, питання відповідності підприємства Критеріям ризиковості платника ПДВ має розглядатись Комісією регіонального рівня за наслідками подання товариством для реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування та моніторингу платника податку і податкової накладної/розрахунку коригування, що направлена для реєстрації.

При цьому моніторинг проводиться в автоматизованому порядку.

Разом з тим, зі змісту оскаржуваного рішення № 582 від 11.02.2021 року слідує, що комісією регіонального рівня прийнято рішення про відповідність ТОВ «Агроальянс Південь» Критеріям ризиковості платника податку на додану вартість не за наслідками подання останнім податкової накладної/розрахунку коригування для реєстрації, що має передувати моніторингу платника податку, моніторингу такої накладної/розрахунку коригування.

Фактично, таке рішення було прийнято виключно на підставі наявної у податкового органу податкової інформації.

Вказане підтверджується аналізом змісту витягу з протоколу від 11.02.2020 року № 21, в якому зазначено, що рішення № 582 прийняте у зв`язку з наявною податковою інформацією, що отримана з баз даних ДПС під час виконання функцій контролю, а не за наслідками подання позивачем податкової накладної/ розрахунку коригування для реєстрації.

Таким чином, рішення Головного управління ДПС у Херсонській області, Автономній Республіці Крим та м.Севастополі № 582 від 11 лютого 2021 року про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку, яким Товариство з обмеженою відповідальністю «Агроальянс Південь» віднесено до ризикових, прийнято не за наслідками подання останнім податкової накладної/розрахунку коригування для реєстрації, що суперечить положенням Порядку № 1165.

Крім іншого, суд відмічає, що будь-яких доказів на підтвердження податкової інформації, на підставі якої прийняте оскаржуване рішення про включення позивача до переліку ризикових платників податків, суду не надано, як і не надано доказів того, що відповідач вчиняв будь-які дії, спрямовані на перевірку отриманої інформації шляхом направлення відповідного запиту платнику, а також спростування тих доводів та доказів, наданих позивачем суду..

Відповідно до частини 2 статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Частиною 2 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Відповідно до вимог частини 1 статті 72 Кодексу адміністративного судочинства України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно з частинами 1-2 статті 73 Кодексу адміністративного судочинства України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Вимогами статті 76 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Частиною 1 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин (частина 2 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України).

На думку суду, позивач надав належні та допустимі докази в обґрунтування заявлених ним позовних вимог щодо визнання протиправним та скасування оскаржуваного рішення, в той час як відповідач, як суб`єкт владних повноважень, покладений на нього обов`язок доказування правомірності прийняття оскаржуваного рішення з урахуванням вимог, встановлених частиною 2 статті 19 Конституції України та частиною 2 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України, не виконав, а тому, беручи до уваги вищенаведене в сукупності, повно та всебічно проаналізувавши матеріали справи та надані сторонами докази, суд дійшов висновку про наявність правових підстав для задоволення позову.

Щодо стягнення з відповідача на користь позивача понесених по справі судових витрат, суд зазначає наступне.

Згідно із ст.132 КАС України судові витрати складаються із судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати на професійну правничу допомогу.

Згідно ч.ч.1, 7, 9 ст.139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Розмір витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв`язку з розглядом справи, встановлюється судом на підставі поданих сторонами доказів (договорів, рахунків тощо). Такі докази подаються до закінчення судових дебатів у справі або протягом п`яти днів після ухвалення рішення суду за умови, що до закінчення судових дебатів у справі сторона зробила про це відповідну заяву. За відсутності відповідної заяви або неподання відповідних доказів протягом встановленого строку така заява залишається без розгляду.

При вирішенні питання про розподіл судових витрат суд враховує:

1) чи пов`язані ці витрати з розглядом справи;

2) чи є розмір таких витрат обґрунтованим та пропорційним до предмета спору, значення справи для сторін, в тому числі чи міг результат її вирішення вплинути на репутацію сторони або чи викликала справа публічний інтерес;

3) поведінку сторони під час розгляду справи, що призвела до затягування розгляду справи, зокрема, подання стороною явно необґрунтованих заяв і клопотань, безпідставне твердження або заперечення стороною певних обставин, які мають значення для справи, тощо;

4) дії сторони щодо досудового вирішення спору (у випадках, коли відповідно до закону досудове вирішення спору є обов`язковим) та щодо врегулювання спору мирним шляхом під час розгляду справи, стадію розгляду справи, на якій такі дії вчинялись.

На підтвердження витрат на правову допомогу позивачем надані такі документи:

- договір про надання правової допомоги від 17.05.2021 №93;

- квитанцію до прибуткового касового ордеру № 2 від 13.07.2021р. про сплату позивачем адвокату Маєвській І.М. 5000,0 грн.

Так, 17.05.2021 між адвокатом Маєвською І.М. (виконавець) та ТОВ «АГРОАЛЬЯНС ПІВДЕНЬ» (клієнт) укладений договір про надання правової допомоги №93, відповідно до п. 1 якого «…Безпосередній зміст правничої (правової) допомоги Адвоката за цим Договором полягав в тому, що Клієнт доручив, а Адвокат взяв на себе зобов`язання під час строку дії цього Договору здійснити представництво (представити) Клієнта в суді, а також складення процесуальних документів до суду, а саме: позовної заяви до Херсонського окружного адміністративного суду про визнання протиправним та скасування рішення Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних ГУ ДПС у Херсонській області, Автономній Республіці Крим та м. Севастополі про відповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку №582 від 11.02.2021р., та зобов`язання вчинити певні дії…».

Відповідно до ст. 134 КАС України витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави. За результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом з іншими судовими витратами, за винятком витрат суб`єкта владних повноважень на правничу допомогу адвоката. Для цілей розподілу судових витрат: 1) розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою… Розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із: 1) складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); 2) часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); 3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; 4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи.

У разі недотримання вимог частини п`ятої цієї статті суд може, за клопотанням іншої сторони, зменшити розмір витрат на правничу допомогу, які підлягають розподілу між сторонами. Обов`язок доведення неспівмірності витрат покладається на сторону, яка заявляє клопотання про зменшення витрат на оплату правничої допомоги адвоката, які підлягають розподілу між сторонами.

Відповідач у відзиві вказав на не співмірність заявлених витрат на правничу допомогу та відсутність документів про розрахунок понесених витрат.

Суд відмічає, що сума заявлених витрат на правничу допомогу є вартістю послуг із складення процесуальних документів (позов, відповідь на відзив) та представництва інтересів у суді, сума є фіксованою 5000,0 грн., що передбачено додатком до договору.

Враховуючи розгляд даної справи у спрощеному провадженні без виклику сторін, що виключає участь адвоката у судових засіданнях, суд вважає, що заявлена сума витрат підлягає зменшенню до 2500,0 грн, яка на думку суду, є співмірною із складністю справи та виконаними адвокатом роботами та значенням справи для сторони.

Відповідно до частини 1 статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Згідно з наказами голови суду від 12.07.2021 р. №05-06/50 та №05-06/51 у період з 26.07.2021 р. по 22.08.2021 р. включно головуюча суддя Морська Г.М. перебувала у щорічній основній відпустці, у зв`язку з чим рішення по справі № 540/2734/21 прийнято - 25.08.2021 р.

Керуючись статтями 9, 14, 73, 74, 75, 76, 77, 78, 90, 143, 242- 246, 250, 255 Кодексу адміністративного судочинства України, суд.

Керуючись статтями 9, 14, 73, 74, 75, 76, 77, 78, 90, 143, 242- 246, 250, 255 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

вирішив:

Адміністративний позов задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати рішення Головного управління ДПС у Херсонській області, Автономній Республіці Крим та м.Севастополі про відповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку №582 від 11.02.2021 р., яким товариство з обмеженою відповідальністю "АГРОАЛЬЯНС ПІВДЕНЬ" віднесено до ризикових.

Зобов`язати Відокремлений підрозділ Державної податкової служби України - Головне управління ДПС у Херсонській області, Автономній Республіці Крим та м.Севастополі (код ЄДРПОУ ВП 43995495, 73022, м.Херсон, пр.Ушакова, 75) виключити Товариство з обмеженою відповідальністю "АГРОАЛЬЯНС ПІВДЕНЬ" (, Херсонська область, м. Каховка, вул.. Мелітопорльська, 164, офіс 1) з переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

Стягнути на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "АГРОАЛЬЯНС ПІВДЕНЬ" (, Херсонська область, м. Каховка, вул.. Мелітопорльська, 164, офіс 1) за рахунок бюджетних асигнувань Відокремленого підрозділу Державної податкової служби України - Головне управління ДПС у Херсонській області, Автономній Республіці Крим та м.Севастополі (код ЄДРПОУ ВП 43995495, 73022, м.Херсон, пр.Ушакова, 75) понесені судові витрати по сплаті судового збору у сумі 2270,0 (дві тисячі двісті сімдесят) грн..

Стягнути на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "АГРОАЛЬЯНС ПІВДЕНЬ" (, Херсонська область, м. Каховка, вул.. Мелітопорльська, 164, офіс 1) за рахунок бюджетних асигнувань Відокремленого підрозділу Державної податкової служби України - Головне управління ДПС у Херсонській області, Автономній Республіці Крим та м.Севастополі (код ЄДРПОУ ВП 43995495, 73022, м.Херсон, пр.Ушакова, 75) понесені позивачем витрати на правничу допомогу у сумі 2500,0 (дві тисячі п`ятсот) грн..

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку безпосередньо до П`ятого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги в 30-денний строк з дня складання повного судового рішення, при цьому відповідно до п.п. 15.5 п. 15 розділу VII "Перехідні положення" КАС України до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються через суд першої інстанції, який ухвалив відповідне рішення.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо вона не була подана у встановлений строк. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після закінчення апеляційного розгляду справи.

Суддя Г.М. Морська

кат. 111000000