Справа № 160/9341/21
Суддя: Луніна Олена Станіславівна
Дата ухвалення: 2021-08-25 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
25 серпня 2021 року Справа № 160/9341/21
Суддя Дніпропетровського окружного адміністративного суду Луніна О.С., розглянувши в порядку письмового провадження адміністративну справу за позовною заявою Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області до Комунального некомерційного підприємства Кам`янської міської ради «Міський консультативно-діагностичний центр» про застосування заходів реагування,-
До Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області до Комунального некомерційного підприємства Кам`янської міської ради «Міський консультативно-діагностичний центр», в якій позивач просить, а саме:
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 15.06.2021 відкрито провадження у справі № 160/9341/21 та призначено її до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами.
20.07.2021 року судом отримано відзив Комунального некомерційного підприємства Кам`янської міської ради «Міський консультативно-діагностичний центр» на позовну заяву ГУ ДСНС України у Дніпропетровській області, в якому позивач заперечує проти задоволення позовних вимог, вважає їх необгрунтованими та безпідставними. Зазначає, що ряд порушень усунуті. Усунення решти порушень потребує виділення додаткових коштів і залучення спеціалістів відповідної кваліфікацій та потребує додаткового часу для виконання таких робіт. Рішенням Кам`янської міської ради від 30.03.2018 № 1047-23/VІІ затверджено Програму безпечної життєдіяльності населення в комунальних закладах охорони здоров`я міста Кам`янське на 2018-202 роки, в якій передбачено протипожежні заходи по закладам охорони здоров`я, зокрема КНП КМР «КМДЦ» - правонаступник ДЗ «СМСЧ №8 МОЗ України». КНП КМР «МКДЦ» на адресу начальника Управління охорони здоров`я Кам`янської міської ради направлено лист від 28.05.2021 року № 8-1-13/579 щодо надання додаткових асигнувань у сфері пожежної та техногенної безпеки, оскільки в бюджеті підприємства відсутні кошти для повного усунення виявлених під час перевірки порушень, а без фінансування вказані недоліки усунути неможливо. 15.06.2021 Управлінням охорони здоров`я Кам`янської міської ради повідомлено підприємство, що збільшення видатків на протипожежні заходи можливі у разі перевиконання частини загального фонду місцевого бюджету за підсумками першого півріччя та наступних звітних періодів з початку поточного бюджетного періоду на підставі офіційних висновків місцевого фінансового органу за умови перевищення доходів загального фонду місцевого бюджету, врахованих у розписі місцевого бюджету на відповідний період, не менше 5 відсотків. На затверджені рішенням КМР заходи кошти з міського бюджету не виділялись.
Розглянувши подані сторонами документи і матеріали, з`ясувавши фактичні обставини справи, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, судом встановлені наступні обставини.
Судом встановлено, що Головним управлінням Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області у період з 14.04.2021 по 19.04.2021 року було проведено планову перевірку Комунального некомерційного підприємства Кам`янської міської ради «Міський консультативно-діагностичний центр» щодо дотримання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки.
- 3-х поверхова будівля поліклініки:
1. не забезпечено в повному обсязі працюючий персонал засобами індивідуального захисту (фільтрувальні коробки) від вражаючих факторів (хлор, аміак), в зоні ураження яких знаходиться об`єкт;
2. допускається знижування класу вогнестійкості елементів заповнення прорізів у протипожежних перешкодах, а саме: не забезпечено огороджувальні конструкції приміщення електрощитових протипожежними дверима з нормованою межею вогнестійкості;
3. допускається знижування класу вогнестійкості елементів заповнення прорізів у протипожежних перешкодах, а саме: виходи зі сходових кліток на покрівлю будівлі не передбачено через протипожежний люк 2-го типу;
4. не виконано заміри опору ізоляцій і перевірку спрацювання приладів захисту електричних мереж та електроустановок від короткого замикання;
5. не здійснено з`єднання, відгалужування, опрацювання жил електропроводів за допомогою зварювання, паяння, опресування або затискачів;
6. не пройдено функціонального навчання з питань цивільного захисту особами, діяльність яких пов`язана з організацією і здійсненням заходів з питань цивільного захисту;
7. не обладнано приміщення системами протипожежного захисту відповідно до ДБН В.2.5-56:2014 «Системами протипожежного захисту, а саме: системою пожежної сигналізації та системою керування евакуюванням (в частині системи оповіщення про пожежу і показчиків напрямку евакуювання);
8. не розміщено внутрішні пожежні крани в шафках, із отворами для провітрювання та візуальним оглядом без розкривання;
9. допускається замкнення евакуаційних дверей;
10. не розроблено на основі фотоліомінісцентних матеріалів із вивішенням на видимих місцях у разі можливого одночасного перебування людей 25 осіб і більше плани (схеми) евакуації та порядку евакуації в разі виникнення пожежі;
11. не забезпечено шляхи евакуації (сходові клітки внутрішні відкриті та зовнішні сходи, коридори, переходи) евакуаційним освітленням;
12. не забезпечено утримання стаціонарних зовнішніх пожежних драбин пофарбованими;
13. допускається експлуатація вогнегасників з порушенням діючих норм, а саме: використовуються вогнегасники без розтрубів та/або гнучких рукавів розташованих в кабінетах №№ 19, 15, 12;
- 2-х поверхова будівля адміністративного корпусу:
14. не забезпечено в повному обсязі працюючий персонал засобами індивідуального захисту (фільтрувальні коробки) від вражаючих факторів (хлор) аміак., в зоні ураження яких знаходиться об`єкт;
15. не виконано заміри опору ізоляції і перевірку спрацювання приладів захисту електричних мереж та електроустановок від короткого замикання;
16. не здійснено з`єднання, відгалуження, окінцювання жил електропроводів за допомогою зварювання, паяння, опресування або затискачів;
17. не обладнано приміщення системами протипожежного захисту відповідно до ДБН В.2.5-56:2014, а саме: системою пожежної сигналізації та системою керування евакуюванням (в частині системи оповіщення про пожежу і показчиків напрямку евакуювання);
18. допускається замкнення евакуаційних дверей;
19. не забезпечено шляхи евакуації (сходові клітки внутрішні відкриті та зовнішні сходи, коридори, проходи) евакуаційним освітленням;
20. не встановлено електророзетки, вимикачі на негорючі основи (конструкції) або з відкладанням під них суцільного негорючого матеріалу, що виступає за габарити апарата не менш ніж на 0,01 м. в приміщеннях приймальні та відділу кадрів;
21. не забезпечено лінії живлення до побутових кондиціонерів пристроєм електричного захисту незалежно від наявності захисту на загальній лінії в приміщеннях корпусу;
22. не розроблено на основі фотолюмінісцентних матеріалів із вивішенням на видимих місцях у разі можливого одночасного перебування людей 25 осіб і більше плани (схеми) евакуації та порядку евакуації в разі виникнення пожежі;
23. допускається експлуатація вогнегасників з порушенням діючих норм, а саме: використовуються вогнегасники без розтрубів та/або гнучких рукавів розташованих в приміщенні приймальні;
2-х поверхова будівля клінічної лабораторії:
24. не забезпечено в повному обсязі працюючий персонал засобами індивідуального захисту (фільтрувальні коробки) від вражаючих факторів (хлор, аміак), в зоні ураження яких знаходиться об`єкт;
25. не виконано заміри опору ізоляції і перевірку спрацювання приладів захисту електричних мереж та електроустановок від короткого замикання;
26. не здійснено з`єднання, відгалужування, окінцювання жил електропроводів за допомогою зварювання, паяння, опресування або затискачів;
27. не обладнано приміщення системами протипожежного захисту відповідно до ДБН В.2.5-56:2014, а саме: системою пожежної сигналізації та системою керування евакуюванням (в частині системи оповіщення про пожежу і показчиків напрямку евакуюванням);
28. не забезпечено піддавання вогнезахисному обробленню дерев`яні конструкції дахових приміщень;
29. допускається знижування класу вогнестійкості елементів заповнення прорізів у протипожежних перешкодах, а саме: не забезпечено огороджувальні конструкції приміщення електрощитової протипожежними дверима з нормованою межею вогнестійкості;
30. допускається застосування будівельних матеріалів з вищими показниками пожежної небезпеки, а саме: відсутні протоколи випробувань на опорядження (облицювання) стан шляхів евакуації щодо визначення групи горючості, які розміщені на виході із будівлі;
31. не забезпечено шляхи евакуації (сходові клітки внутрішні відкриті та зовнішні сходи, коридори, проходи евакуаційним освітленням);
Одноповерхова будівля бактеріологічної лабораторії:
32. не забезпечено в повному обсязі працюючий персонал засобами індивідуального захисту (фільтрувальні коробки) від вражаючих факторів (хлор, аміак), в зоні ураження яких знаходиться об`єкт;
33. не забезпечено піддавання вогнезахисному обробленню дерев`яні конструкції дахових приміщень;
34. не виконано заміри опору ізоляції і перевірку спрацювання приладів захисту електричних мереж та електроустановок від короткого замикання;
35. не здійснено з`єднання, відгалужування, окінцювання жил електропроводів за допомогою зварювання, паяння, опресування або затискачів;
36. не обладнано приміщення системами протипожежного захисту відповідно до ДБН В.2.5-56:2014, а саме: системою пожежної сигналізації та системою керування евакуюванням (в частині системи оповіщення про пожежу і показчиків напрямку евакуювання).
Позивач вважає, що подальша експлуатація об`єктів із зазначеними порушеннями пожежної та техногенної безпеки створюють загрозу життю та /або здоров`ю людей, що і стало підставою для звернення позивача з даним позовом до суду.
Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд зазначає таке.
Державний нагляд (контроль) з питань цивільного захисту здійснюється за додержанням та виконанням вимог законодавства у сферах техногенної та пожежної безпеки, захисту населення і територій від надзвичайних ситуацій природного і техногенного характеру, за діяльністю аварійно-рятувальних служб, а також у сфері промислової безпеки та гірничого нагляду, поводження з радіоактивними відходами відповідно до Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» (далі - Закон №877-V), Кодексу цивільного захисту України, інших нормативно-правових актів, стандартів, норм і правил (ч.1 ст.47 Кодексу цивільного захисту України).
Згідно із ч. 1 та ч. 2 ст. 64 Кодексу цивільного захисту України, центральний орган виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, уповноважений організовувати та здійснювати державний нагляд (контроль) щодо виконання вимог законів та інших нормативно-правових актів з питань техногенної та пожежної безпеки, цивільного захисту і діяльності аварійно-рятувальних служб. Центральний орган виконавчої влади, який здійснює нагляд (контроль) у сфері техногенної та пожежної безпеки, реалізує повноваження безпосередньо і через свої територіальні органи в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві та Севастополі, районах, районах у містах, містах обласного, республіканського (Автономної Республіки Крим) значення.
Відповідно до пп. 27, 35 п. 4 Положення про Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області, затвердженого наказом ДСНС України від 04.02.2013 р. №3 (у редакції наказу ДСНС України від 12.11.2018 № 661 ) Головне управління відповідно до покладених на нього завдань організовує і здійснює безпосередньо та через підпорядковані підрозділи державний нагляд (контроль) за додержанням і виконанням вимог законодавства у сферах пожежної і техногенної безпеки та цивільного захисту місцевими органами виконавчої влади, органами місцевого самоврядування та суб`єктами господарювання; складає акти перевірок, видає приписи, постанови, розпорядження про усунення порушень вимог законодавства у сфері цивільного захисту, пожежної та техногенної безпеки, а в разі встановлення порушень, що створюють загрозу життю та здоров`ю людей, звертається до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері цивільного захисту, пожежної та техногенної безпеки роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, об`єктів, споруд, цехів, дільниць, окремих приміщень, а також машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, зупинення проведення робіт, у тому числі будівельно-монтажних, випуску та реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту.
Згідно із ч. 1 ст. 70 Кодексу цивільного захисту України, підставою для звернення центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів є: недотримання вимог пожежної безпеки, визначених цим Кодексом, іншими нормативно-правовими актами, стандартами, нормами і правилами; порушення вимог пожежної безпеки, передбачених стандартами, нормами і правилами, під час будівництва приміщень, будівель та споруд виробничого призначення; випуск і реалізація вибухопожежонебезпечної продукції та продукції протипожежного призначення з відхиленням від стандартів чи технічних умов або без даних щодо відповідності такої продукції вимогам пожежної безпеки; нездійснення заходів щодо захисту персоналу від шкідливого впливу ймовірних надзвичайних ситуацій; відсутність на виробництвах, на яких застосовуються небезпечні речовини, паспортів (формулярів) на обладнання та апаратуру або систем із забезпечення їх безперебійної (безаварійної) роботи; невідповідність кількості засобів індивідуального захисту органів дихання від небезпечних хімічних речовин нормам забезпечення ними працівників суб`єкта господарювання, їх непридатність або відсутність; порушення правил поводження з небезпечними речовинами; відсутність або непридатність до використання засобів індивідуального захисту в осіб, які здійснюють обслуговування потенційно небезпечних об`єктів або об`єктів підвищеної небезпеки, а також в осіб, участь яких у ліквідації наслідків надзвичайної ситуації передбачена планом локалізації і ліквідації наслідків аварій; відсутність на об`єкті підвищеної небезпеки диспетчерської служби або її неготовність до виконання покладених на неї завдань, у тому числі через відсутність відповідних документів, приладів, обладнання або засобів індивідуального захисту; неготовність до використання за призначенням аварійно-рятувальної техніки, засобів цивільного захисту, а також обладнання, призначеного для забезпечення безпеки суб`єктів господарювання; проведення робіт з будівництва будинків та споруд, розміщення інших небезпечних об`єктів, інженерних і транспортних комунікацій, які порушують встановлений законодавством з питань техногенної безпеки порядок їх проведення або проведення яких створює загрозу безпеці населення, суб`єктам господарювання, обладнанню та майну, що в них перебувають.
Відповідно до ч. 7 ст. 7 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», на підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду. У разі необхідності вжиття інших заходів реагування орган державного нагляду (контролю) протягом п`яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу.
Порушення, які створюють загрозу життю та здоров`ю людей, Кодексом цивільного захисту України не визначено, отже, віднесення до зазначеної категорії є оцінкою суб`єкта владних повноважень, а тому, в кожному окремому випадку суб`єкт владних повноважень має визначати чи створюють виявлені порушення загрозу життю та здоров`ю людей у взаємозв`язку із встановленими обставинами, що мають значення для вирішення даного питання.
Важливою умовою застосування запобіжних заходів є наявність обґрунтованих підстав для застосування саме конкретного заходу реагування та його адекватність виявленим порушенням.
Так, орган, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки, у разі виявлення факту недотримання вимог пожежної безпеки, на підставі акту, складеного за результатами здійснених заходів (перевірок тощо), має право звернутися до суду із позовом про застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення експлуатації будівель, споруд.
Метою застосування цього заходу є відвернення ймовірного настання для прав та інтересів невизначеного кола осіб негативних наслідків виявлених порушень. Такі негативні наслідки полягають у завданні шкоди життю та здоров`ю людей.
Так, суд вважає, що відсутність засобів індивідуального захисту призведе до ураження органів дихання працюючого персоналу, що може збільшити кількість летальних випадків.
При відсутності протипожежних дверей (люків, клапанів, вікон) з нормованою межею вогнестійкості або їх не відповідності можливі втрата теплоізолювальної спроможності даної перешкоди, що підвищує вплив небезпечних факторів пожежі (продуктів горіння, чадного газу та підвищених температур), унеможливлює евакуацію людей з будівлі та послідуючим отруєнням чадним газом та продуктами горіння та створює загрозу життю та/або здоров`ю людей.
При не проведенні замірів опору ізоляції силової та освітлювальної електромережі унеможливлюється визначення можливості застосування освітлювальної та силової електромережі для безаварійної роботи і режимі короткого, замкнення, яке призводить до виникнення пожежі та впливу небезпечних факторів пожежі (продуктів горіння, чадного газу та підвищених температур), що створює загрозу життю та/або здоров`ю людей.
При порушенні виконання монтажу проводів і кабелів, тобто не за допомогою опресування, зварювання, паяння або затискачів (гвинтових, болтових тощо), призводить до аварійної експлуатації освілювальної та силової електромережі та зниження її технічних характеристик, яке призводить до виникнення пожежі та впливу небезпечних факторів пожежі (продуктів горіння, чадного газу та підвищених температур), та створює загрозу життю та/або здоров`ю людей.
Відсутність навчання з питань цивільного захисту призведе до паніки та невірним діям персоналу при виникненні надзвичайної ситуації, що в свою чергу сприяє розвитку надзвичайної ситуації, перешкоджає евакуації людей в окремих випадках при незнанні небезпечних чинників у технологічному процесі та його порушення може призвести до виникнення надзвичайної ситуації.
Відсутність автоматичної системи пожежної сигналізації та системи оповіщення призведе до пізнього виявлення пожежі та оповіщення людей, які перебувають у будівлі, в зв`язку з чим первинні засоби пожежогасіння будуть не ефективними, продукти горіння та чадний газ унеможливлять своєчасну та безпечну евакуацію людей та призведуть до отруєння людей, що перебуватимуть у ній, гасіння пожежі здійсниться лише після прибуття пожежних підрозділів з необхідними засобами гасіння.
Відсутність протипожежного водопостачання або невідповідність протипожежного водопостачання вимогам чинних будівельних норм призводить до унеможливлення гасіння пожежі, допускає розповсюдження пожежі по будівельним конструкціям, їх руйнації, та збільшення продуктів горіння, чадного газу та впливу підвищених температур, що, в свою чергу, створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей унеможливлюючи евакуацію людей з будівлі.
При порушенні вимог до евакуаційних виходів, а саме на виконання їх на легковідчиняємих запорах з середини, унеможливить їх використання як евакуаційного виходу при виникненні пожежі, що, в свою чергу, збільшує час впливу небезпечних факторів пожежі на людину та створює загрозу життю та/або здоров`ю людей.
Відсутність або не відповідність планів (схем) евакуації людей на випадок пожежі призводить до затримки або невірного напрямку евакуації, затору людського потоку та збільшення часу евакуації, що, в свою чергу, збільшує час впливу небезпечних факторів пожежі на людину та створює загрозу життю та/або здоров`ю людей.
Відсутність аварійного (евакуаційного) освітлення не дасть можливість покинути небезпечне місце та не створить необхідні умови бачення та орієнтацію на шляхах евакуації і унеможливить пошук засобів безпеки та пожежогасіння.
Відсутність первинних засобів пожежогасіння та невідповідність їхнього технічного стану унеможливить гасіння пожежі на ранній стадії розвитку, сприяє беззахисності людини перед факторами пожежі та призводить до безперешкодного розповсюдження пожежі по будівельним конструкціям, їх руйнації, що, в свою чергу, створює загрозу життю та/або здоров`ю людей.
В разі монтажу електророзеток та вимикачів на горючу основу без підкладання під них основи з негорючого матеріалу, яка виступає за габарити апарата не менше ніж на 0,01 м, призведе до аварійної експлуатації електровиробів, нагрівання горючого матеріалу, що може привести до займання та виникнення пожежі з подальшим впливом небезпечних факторів пожежі (продуктів горіння, чадного газу та підвищених температур) на людей та створить загрозу життю та/або здоров`ю людей.
При порушенні виконання монтажу побутових кондиціонерів та їх невідповідність, призводить до аварійної експлуатації та зниженні її технічних характеристик, яке призводить до виникнення пожежі та впливу небезпечних факторів пожежі (продуктів горіння, чадного газу та підвищених температур) та створює загрозу життю та/або здоров`ю людей.
Відсутність або не відповідність вогнезахисної обробки конструктивних елементів будівлі або невідповідність стану вогнезахисної обробки, під впливом небезпечних факторів пожежі, призводить до її руйнування, поширення пожежі зі збільшенням продуктів горіння, чадного газу та впливу підвищених температур та їх розповсюдження до шляхів евакуації, що унеможливить евакуацію людей з будівлі.
При оздобленні стін, стелі, підлоги на шляху до евакуації матеріалами з вищою пожежною небезпекою ніж нормовані може призвести до легкого займання, швидкого горіння, з високою димоутворювальною здатністю та за токсичністю продуктів горіння надзвичайно небезпечними, що, в свою чергу, перешкоджає евакуації людей, сприяє затору людського потоку та збільшення часу евакуації, збільшує час впливу небезпечних факторів пожежі на людину та створює загрозу життю та/або здоров`ю людей в будівлі.
Відповідно до ст. 3 Конституції України людина, її життя і здоров`я, честь і гідність, недоторканність і безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю.
В зв`язку з наведеним, держава, через наділені повноваженнями органи, вживає заходи для забезпечення безпеки людей. До таких заходів відноситься, в тому числі, і встановлення на законодавчому рівні вимог до будівель та споруд у сферах пожежної і техногенної безпеки, цивільного захисту. Такі вимоги є обов`язковими для встановленого законодавством кола суб`єктів, зокрема, підприємств, установ, організацій, фізичних осіб, котрі є власниками будівель та споруд, де постійно перебуває велика кількість людей. Не дотримання цих вимог робить неможливим експлуатацію будівель та споруд як таких, що створюють загрозу життю та здоров`ю людей.
Відповідно до п. п. 24, 33 частини 1 статті 1 Кодексу цивільного захисту України пожежна безпека - відсутність неприпустимого ризику виникнення і розвитку пожеж та пов`язаної з ними можливості завдання шкоди живим істотам, матеріальним цінностям і довкіллю.
Надзвичайна ситуація - обстановка на окремій території чи суб`єкті господарювання на ній або водному об`єкті, яка характеризується порушенням нормальних умов життєдіяльності населення, спричинена катастрофою, аварією, пожежею, стихійним лихом, епідемією, епізоотією, епіфітотією, застосуванням засобів ураження або іншою небезпечною подією, що призвела (може призвести) до виникнення загрози життю або здоров`ю населення, великої кількості загиблих і постраждалих, завдання значних матеріальних збитків, а також до неможливості проживання населення на такій території чи об`єкті, провадження на ній господарської діяльності.
Пожежі відносяться до надзвичайних ситуацій, а загроза життю та здоров`ю людей виникає не лише при наявності порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що безпосередньо можуть до неї призвести, а й при наявності інших порушень по нездійсненню заходів щодо захисту людей від впливу небезпечних чинників при вже виниклій пожежі.
Судом перевірено доводи відповідача щодо недоліків посвідчення на проведення заходу державного нагляду (контролю) та встановлено наступне.
Так, у посвідченні на проведення заходу державного нагляду (контролю) № 244 від 02.04.2021 року міститься посилання на ст. 6 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», яка регулює позапланові заходи зі здійснення державного нагляду (контролю).
Водночас, у вказаному посвідченні зазначено, що воно видане на проведення планової перевірки Комунального некомерційного підприємства Кам`янської міської ради «Міський консультативно-діагностичний центр».
Крім того, у повідомленні про проведення планової перевірки вказано ст. 5 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», яка регулює порядок призначення, проведення планових перевірок.
Тобто, помилкове посилання на ст. 6 Закону № 877-V, не може бути самостійною підставою для спростування висновків акту планової перевірки.
Щодо помилкового зазначення ім`я та по-батькові провідного фахівця відповідача, а саме: « ОСОБА_1 », то вказана помилка також не спростовує порушення, зафіксовані у акті перевірки.
Також, відповідачем до суду надано окремі докази, які, на думку відповідача свідчать про усунення недоліків, що були виявлені під час проведення перевірки ГУ ДСУНС у Дніпропетровській області.
Суд вказані докази оцінює критично з огляду на таке.
Згідно із ч. 5 ст. 4 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» відновлення виробництва (виготовлення) або реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг суб`єктами господарювання після призупинення можливе з моменту отримання органом державного нагляду (контролю), який ініціював призупинення, повідомлення суб`єкта господарювання про усунення ним усіх встановлених судом порушень.
Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 6 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» підставами для здійснення позапланових заходів є подання суб`єктом господарювання письмової заяви до відповідного органу державного нагляду (контролю) про здійснення заходу державного нагляду (контролю) за його бажанням.
Таким чином, у разі усунення відповідачем зазначених у акті перевірки порушень, суб`єкт господарювання подає до Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області повідомлення про усунення усіх встановлених порушень, після чого, контролюючий орган проводить перевірку суб`єкта господарювання на предмет усунення вказаних порушень, про що складає акт. Саме акт Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області, яким зафіксовано усунення усіх встановлених порушень, і є підтвердженням усунення порушень та відсутності правових підстав для відмови у задоволенні позовних вимог про застосування заходів реагування.
Однак, обставини, які стали підставою для звернення до суду з даним позовом, не перестали існувати та не усунуті.
З урахуванням викладеного, враховуючи той факт, що порушення, виявлені під час планової перевірки об`єкту створюють загрозу життю та здоров`ю людей (працюючого персоналу, пацієнтів тощо), і на даний час у суду відсутні докази усунення виявлених порушень, суд вважає позовні вимоги Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області обґрунтованими та такими, які підлягають задоволенню в повному обсязі.
Відповідно до частини другої статті 139 КАС України при задоволенні позову суб`єкта владних повноважень з відповідача стягуються виключно судові витрати суб`єкта владних повноважень, пов`язані із залученням свідків та проведенням експертиз.
Враховуючи відсутність таких заходів у позивача, судовий збір на його користь стягненню з відповідача не підлягає.
Керуючись ст.ст. 242-246, 250, 262 Кодексу адміністративного судочинства України,-
Позов Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області до Комунального некомерційного підприємства Кам`янської міської ради «Міський консультативно-діагностичний центр» про застосування заходів реагування - задовольнити.
Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи рішення суду оскаржується до Третього апеляційного адміністративного суду через Дніпропетровський окружний адміністративний суд відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 Розділу VII Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя О.С. Луніна