Справа № 320/10117/21
Суддя: Колеснікова І.С.
Дата ухвалення: 2021-08-26 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

26 серпня 2021 року м. Київ № 320/10117/21

Суддя Київського окружного адміністративного суду Колеснікова І.С., ознайомившись з позовною заявою

ОСОБА_1

до Міністерства юстиції України

про визнання протиправним та скасування висновку, зобов`язання вчинити певні дії

В С Т А Н О В И В:

До Київського окружного адміністративного суду звернувся ОСОБА_1 із позовом до Міністерства юстиції України про визнання протиправним та скасування висновку Міністерства юстиції України про те, що ОСОБА_1 вважається таким, що не пройшов спеціальну перевірку у Державному реєстрі прав на нерухоме майно №18999/6628-26-20/19.2.3 від 24.04.2020; зобов`язання Міністерства юстиції України скласти висновок про визнання ОСОБА_1 таким, що пройшов спеціальну перевірку у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно на підставі запиту Ревненської сільської ради Бориспільського району Київської області від 19.03.2020 №02-30-141.

Частиною першою статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, зокрема, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу (пункт 3); позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними) (пункт 5).

Відповідно до статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України, позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами (частина перша). Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів (частина друга).

Для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк (частина п`ята).

Як убачається зі змісту позовної заяви, спірні відносини стосуються оскарження позивачем акту індивідуальної дії Міністерства юстиції України, оформленого листом №18999/6628-26-20/19.2.3 від 24.04.2020, юридичним наслідком реалізації якого є неможливість позивача виконувати функції державного реєстратора, тобто проходити публічну службу на відповідній посаді, відповідно на відносини щодо оскарження зазначеного рішення Міністерства юстиції України поширюється місячний строк звернення до суду.

У позовній заяві зазначено, що ОСОБА_1 був переможцем конкурсу на заміщення вакантної посади державного реєстратора Ревненської сільської ради Бориспільського району Київської області, втім відповідачем за наслідками проведення спеціальної перевірки листом №18999/6628-26-20/19.2.3 від 24.04.2020 повідомлено, що ОСОБА_1 вважається таким, що не пройшов спеціальну перевірку у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень.

Зі змісту доданого до позовної заяви листа Міністерства юстиції України від 15.07.2021 №34599/25920-33-21 вбачається, що на адресу Міністерства юстиції України надходив запит Ревненської сільської ради Бориспільського району Київської області від 19.03.2020 №03-30-141 (вх. №6628-26-20 від 25.03.2020) щодо проведення спеціальної перевірки діяльності державного реєстратора ОСОБА_1 у реєстрах, за результатом розгляду якого Міністерством юстиції України листом від 24.04.2020 №18999/6628-26-20/19.2.2 направлено інформацію про результати вищевказаної спеціальної перевірки на поштову адресу Ревненської сільської ради Бориспільського району Київської області.

Суд зазначає, що строк звернення до адміністративного суду - це проміжок часу після виникнення спору у публічно-правових відносинах, протягом якого особа має право звернутися до адміністративного суду із заявою за вирішенням цього спору і захистом своїх прав, свобод чи інтересів. При цьому перебіг такого строку починається з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

При вирішенні питання щодо дотримання строку звернення до адміністративного суду необхідно чітко диференціювати поняття «дізнався» та «повинен був дізнатись».

Так, під поняттям «дізнався» необхідно розуміти конкретний час, момент, факт настання обізнаності особи щодо порушених її прав, свобод та інтересів.

Поняття «повинен був дізнатися» необхідно розуміти як неможливість незнання, високу вірогідність, можливість дізнатися про порушення своїх прав. Зокрема, особа має можливість дізнатися про порушення своїх прав, якщо їй відомо про обставини прийняття рішення чи вчинення дій і у неї відсутні перешкоди для того, щоб дізнатися про те, яке рішення прийняте або які дії вчинені (постанова Верховного Суду від 21.02.2020 №340/1019/19).

Суд зауважує, що для визначення початку перебігу строку для звернення до суду необхідно встановити час коли позивач дізнався або повинен був дізнатись про порушення своїх прав, свобод та інтересів. При цьому позивачу недостатньо лише послатись на необізнаність про порушення його прав, свобод та інтересів; при зверненні до суду він повинен довести той факт, що він не міг дізнатися про порушення свого права й саме із цієї причини не звернувся за його захистом до суду протягом встановленого законодавцем строку до суду від дати порушення його прав, свобод чи інтересів. В той же час, триваюча пасивна поведінка такої особи не свідчить про дотримання строку звернення до суду з урахуванням наявної у неї можливості знати про стан своїх прав, свобод та інтересів.

Отже, за висновком суду, позивач міг та повинен був дізнатись про порушене право щодо прийняття Міністерством юстиції України відносно нього висновку про непроходження спеціальної перевірки у Державному реєстрі прав на нерухоме майно, оформленого листом №18999/6628-26-20/19.2.3 від 24.04.2020, після відмови Ревненської сільської ради Бориспільського району Київської області у призначенні позивача на посаду державного реєстратора за результатами конкурсу, тобто у квітні-травні 2020 року.

Водночас, з позовом до суду позивач звернувся лише у серпні 2021, тобто, з пропуском місячного строку звернення до суду.

При цьому у позовній заяві позивач просить суд поновити строк звернення до суду з даним позовом, оскільки причиною пропуску вказаного строку є обставина, яка не залежала від волі позивача, а саме позивач отримав копію оскаржуваного висновку на запит свого представника від 14.07.2021, а також з огляду на те, що строк, який встановлює суд у своєму рішенні, не може бути меншим, ніж строк дії карантину, пов`язаного із запобіганням поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19).

Втім, суд не вважає наведені позивачем у позовній заяви причини пропуску строку звернення до суду поважними, оскільки звернення представника позивача у липні 2021 року до Міністерства юстиції України із адвокатським запитом про надання спірного висновку може свідчити лише про початок вжиття позивачем активних дій щодо захисту свого порушеного права, втім не вказує на обізнаність позивача щодо порушеного права саме з моменту отримання ним відповіді на вказаний запит у липні 2021 року, оскільки, як встановлено судом, позивач міг та повинен був дізнатись про прийняття Міністерством юстиції України відносно нього висновку про непроходження спеціальної перевірки у Державному реєстрі прав на нерухоме майно після відмови Ревненської сільської ради Бориспільського району Київської області у призначенні позивача на посаду державного реєстратора за результатами конкурсу, у якому, за твердженням позивача, його визнано переможцем.

Крім того, є безпідставним посилання позивача на положення пункту 3 розділу VI «Прикінцеві положення» Кодексу адміністративного судочинства України щодо продовження строків, визначених Кодексом адміністративного судочинства України, на строк дії карантину, оскільки вказані положення є нечинними у зв`язку з викладенням пункту 3 розділу VI «Прикінцеві положення» Кодексу адміністративного судочинства України в новій редакції Законом України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо перебігу процесуальних строків під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19) від 18.06.2020 №731-IX, який набрав чинності з 17.07.2020, згідно якої під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), суд за заявою учасників справи та осіб, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цим Кодексом), поновлює процесуальні строки, встановлені нормами цього Кодексу, якщо визнає причини їх пропуску поважними і такими, що зумовлені обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином. Суд може поновити відповідний строк як до, так і після його закінчення.

Суд за заявою особи продовжує процесуальний строк, встановлений судом, якщо неможливість вчинення відповідної процесуальної дії у визначений строк зумовлена обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином.

Втім, будь-яких доказів на підтвердження того, що пропуск позивачем строку звернення з даним позовом до суду зумовлено обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином, матеріали адміністративного позову не містять.

Отже, суд дійшов висновку про пропуск позивачем строку звернення до суду та про неповажність наведених позивачем підстав пропуску такого строку.

Частиною першою статті 123 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Враховуючи викладене, суд дійшов висновку про наявність підстав для залишення позовної заяви без руху.

Частиною другою статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Керуючись статтями 122, 169, 171, 243, 248 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

У Х В А Л И В:

1. Позовну заяву ОСОБА_1 до Міністерства юстиції України про визнання протиправним та скасування висновку, зобов`язання вчинити певні дії, - залишити без руху.

2. Встановити позивачу десятиденний строк з дня отримання копії даної ухвали для усунення недоліків позовної заяви шляхом подання до суду заяви на усунення недоліків позовної заяви із посиланням на номер цієї справи, до якої слід додати заяву про поновлення строку звернення до адміністративного суду з наведенням інших поважних підстав для поновлення строку звернення до суду та наданням відповідних доказів на підтвердження поважності таких підстав.

3. Роз`яснити позивачу, що у разі неусунення ним у встановлений судом спосіб і строк недоліків позовної заяви, яку залишено без руху, позовну заяву буде повернуто відповідно до вимог пункту 1 частини четвертої статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України.

4. Копію ухвали надіслати позивачу.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та не підлягає оскарженню. Заперечення на ухвалу можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Згідно пункту 3 розділу VI «Прикінцеві положення» Кодексу адміністративного судочинства України, суд за заявою учасників справи та осіб, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цим Кодексом), поновлює процесуальні строки, встановлені нормами цього Кодексу, якщо визнає причини їх пропуску поважними і такими, що зумовлені обмеженнями, провадженими у зв`язку з карантином. Суд може поновити відповідний строк як до, так і після його закінчення. Суд за заявою особи продовжує процесуальний строк, встановлений судом, якщо неможливість вчинення відповідної процесуальної дії у визначений строк зумовлена обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином.

Суддя Колеснікова І.С.