Справа № 320/5211/21
Суддя: Панченко Н.Д.
Дата ухвалення: 2021-08-30 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

30 серпня 2021 року м. Київ № 320/5211/21

Суддя Київського окружного адміністративного суду Панченко Н.Д., розглянувши в письмовому провадженні за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Київській області до Фізичної особи - підприємця ОСОБА_1 про застосування заходів реагування у вигляді зупинення роботи,

ВСТАНОВИВ:

Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Київській області (код: 38537963, адреса: 04071, м. Київ, вул. Межигірська, буд. 8) звернулось до суду з позовом до фізичної особи - підприємця ОСОБА_1 (код: НОМЕР_1 , адреса: АДРЕСА_1 , обслуговуючий кооператив, сліьрада Фурсівська, Білоцерківський р-н, Київська обл., 09150) в якому просить суд застосувати заходи реагування у вигляді повного зупинення роботи відповідача, а саме: експлуатації нежитлового приміщення №2 в нежитловій будівлі літ «К», нежитлових будівель літерами: «Л», «М», «Н» за адресою: АДРЕСА_2 , шляхом зобов`язання відповідача повністю зупинити експлуатацію вказаного об`єкта до повного усунення порушень, зазначених в акті від 12.02.2021 №100.

В обґрунтування позовних вимог позивачем зазначено, що під час проведення перевірки було виявлено ряд порушень правил техногенної і пожежної безпеки, які зазначені в Акті перевірки додержання (виконання) вимог законодавства у сфері пожежної і техногенної безпеки, у зв`язку з чим суб`єктом господарювання недотримані вимоги законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створює загрозу життю та здоров`ю людей.

Ухвалою суду від 05.05.2021 відкрито провадження в адміністративній справі та вирішено здійснити розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні). Зокрема, даною ухвалою суду зазначалося на необхідності подання відповідачем відзиву на позову заяву протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення ухвали. Вказана ухвала суду направлялася позивачеві засобами поштового зв`язку та була отримана ним 05.08.2021, про що свідчать відомості за відстеженням поштового відправлення з трек-кодом №587.

Однак, у встановлений судом строк та зокрема станом на час складення даного рішення відзив від відповідача на позовну заяву - до суду не надходив.

Відтак, розгляд даної адміністративної справи, згідно вимог Кодексу адміністративного судочинства України, суд вирішив здійснити за наявними у справі матеріалами.

Розглянувши подані документи і матеріали, з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив наступне.

Так, на виконання вимог Кодексу цивільного захисту України, Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, згідно Річного плану здійснення заходів державного нагляду (контролю) ДСНС України на 2021 рік, затвердженого наказом ДСНС України від 26.11.2020 № 633 «Про затвердження плану перевірок» (зі змінами від 30.11.2020 № 639) та наказу Головного управління ДСНС України у Київській області від 12.01.2021 № 29 «Про проведення планових перевірок», уповноваженими особами позивача здійснено планову перевірку щодо додержання (виконання) вимог нормативно-правових актів та нормативних документів у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 за адресою: АДРЕСА_2 .

За результатами вказаної перевірки складено акт від 12.02.2021 №100 відповідно до змісту якого перевіркою відповідних об`єктів відповідача щодо додержання вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки було виявлено 37 порушень, а саме: 1) пункту 1.2 глави 1 розділу V Правил пожежної безпеки в Україні - будівлі та приміщення об`єкту не обладнано системами протипожежного захисту у відповідності до вимог діючих норм. (всі будівлі об`єкту); 2) пункту 1.2 глави 1 розділу V Правил пожежної безпеки в Україні - будівлі та приміщення об`єкту не обладнано системою оповіщення про пожежу та управлінням евакуювання людей. (всі будівлі об`єкту); 3) пункту 2.31 глави 2 розділу ІІІ Правил пожежної безпеки в Україні - коридори, проходи та інші шляхи евакуації не забезпечені евакуаційним освітленням. (всі будівлі об`єкту); 4) пункту 22 розділу ІІ Правил пожежної безпеки в Україні - знижено рівень пожежної безпеки об`єкту в частині облаштування системи зовнішнього протипожежного водопостачання для цілей пожежогасіння (відсутня система зовнішнього протипожежного водопостачання); 5) пункту 2.5 глави 2 розділу ІІІ Правил пожежної безпеки в Україні - дерев`яні конструкції даху не піддано вогнезахисному оброблянню з забезпеченням І-ї групи вогнезахисної ефективності (всі будівлі об`єкту); 6) пункту 22 розділу ІІ Правил пожежної безпеки в Україні та пункту 2.3 глави 2 розділу ІІІ Правил пожежної безпеки в Україні - знижено рівень пожежної безпеки об`єкту в частині заповнення прорізів у протипожежних перешкодах, які відокремлюють приміщення складу та суміжні приміщення офісу (магазину) шляхом встановлення протипожежних дверей з відповідним класом вогнестійкості. (нежила будівля літери «К»); 7) пункту 1.21 глави 1 розділу IV Правил пожежної безпеки в Україні - будівлі об`єкту не обладнано пристроями блискавкозахисту будівель відповідно до вимог ДСТУ Б В.2.5-38:2008 «Інженерне обладнання будинків і споруд. Улаштування блискавко-захисту будівель і споруд» (всі будівлі об`єкту); 8) пункту 1.20 глави 1 розділу ІV Правил пожежної безпеки в Україні - не виконано замір опору ізоляції та захисту електричних мереж від короткого замикання (всі будівлі об`єкту); 9) пункту 1.16 глави 1 розділу ІV Правил пожежної безпеки в Україні - електрощити, групові електрощитки не оснащені схемами підключення споживачів з пояснювальними написами і вказаним значенням номінального струму апарата захисту (плавкої вставки). (приміщення в будівлях об`єкту); 10) пункту 1.18 глави 1 розділу ІV Правил пожежної безпеки в Україні - допускається підвішування світильників безпосередньо на струмопровідні проводи (приміщення торгової зали, приміщення складу в нежилій будівлі літери «К», приміщення столярного цеху в нежитловій будівлі літери «М»); 11) пункту 1.8 глави 1 розділу ІV Правил пожежної безпеки в Україні - допускається експлуатація тимчасових електричних мереж в приміщенні складу в нежилій будівлі літери «К»; 12) пункту 1.6 глави 1 розділу ІV Правил пожежної безпеки в Україні - з`єднання, відгалуження та окінцювання жил проводів і кабелів здійснено не за допомогою опресування, зварювання, паяння або затискачів. (лампа електричного освітлення в приміщення столярного цеху в нежитловій будівлі літери «М»); 13) пункту 1.12 глави 1 розділу ІV Правил пожежної безпеки в Україні - не забезпечено відстань не менше 1 метра від кабелів та ізольованих проводів, прокладених відкрито, до місць відкритого зберігання (розміщення) горючих матеріалів (приміщення складу в нежилій будівлі літери «К»; приміщення столярного цеху в нежитловій будівлі літери «М»); 14) пункту 1.9 глави 1 розділу ІV Правил пожежної безпеки в Україні - не забезпечено відстань від електричного обладнання не менше одного метра до горючих матеріалів (приміщення складу в нежилій будівлі літери «К», приміщення столярного цеху в нежитловій будівлі літери «М»); 15) пункту 22 розділу ІІ Правил пожежної безпеки в Україні та пункту 1.15 глави 1 розділу ІV Правил пожежної безпеки в Україні - не винесено за межі приміщення складу в нежилій будівлі літери «К» зі зберіганням горючих матеріальних цінностей електричні щитки освітлювальних електромереж з автоматами вимкнення, з послідуючим їх монтажем із-зовні зазначених приміщень складського призначення на негорючих будівельних основах; 16) підпункту 7 пункту 9.1 глави 9 розділ VІ Правил пожежної безпеки в Україні - в складському приміщенні не забезпечено ширину проходів між стелажами шириною не менше одного метра (нежитлова будівля літери «К»); 17) пункту 7.2 глави 7 розділу VІ Правил пожежної безпеки в Україні - на всі застосовувані в технологічних процесах речовини й матеріали не визначено дані про показники їх пожежної небезпеки. Характеристики пожежної небезпеки застосовуваних або вироблюваних (отримуваних) речовин та матеріалів не вивчаються з персоналом. (нежитлова будівля літери «М»); 18) пункту 7.24 глави 7 розділу VІ Правил пожежної безпеки в Україні - допускається зберігання деревини (лісоматеріалів) в кількості, що перевищує змінну потребу; 19) пункту 7.24 глава 7 розділу VІ Правил пожежної безпеки в Україні - допускається залишання після закінчення роботи неприбраної стружки, тирси, древного пилу (нежитлова будівля літери «М»); 20) пунктів 3.6, 3.7, 3.8 главаи 3 розділу V Правил пожежної безпеки в Україні - будівлю та приміщення об`єкту не забезпечено необхідною кількістю засобів первинного пожежогасіння (вогнегасниками); 21) пунктів 3.10, 3.17, 3.22 глави 3 розділу V Правил пожежної безпеки в Україні - не проведено технічне обслуговування наявних засобів первинного пожежогасіння (вогнегасників); 22) пункту 3.10 глави 3 розділу V Правил пожежної безпеки в Україні - на об`єкті не здійснюється щомісячний огляд наявних в експлуатації вогнегасників з занесенням результатів до відповідного журналу; 23) пункту 3.18 глави 3 розділу V Правил пожежної безпеки в Україні - наявні на об`єкті вогнегасники не забезпечені обліковими номерами за прийнятною на об`єкті системою нумерації; 24) пункту 3.10 глави 3 розділу V Правил пожежної безпеки в Україні - наявні засоби первинного пожежогасіння (вогнегасники) не розміщено шляхом навішування на вертикальні конструкції на висоті не більше 1,5 метра від рівня підлоги до нижнього торця вогнегасника; 25) пункту 3.11 глави 3 розділу V Правил пожежної безпеки в Україні - пожежний щит на території об`єкту не укомплектовано згідно норм належності, а саме: вогнегасниками - 3 шт., ящик з піском - 1 шт., покривало з негорючого тепло ізолюючого матеріалу розміром 2х2 - 1 шт., багор або лом та гак - 2 шт., лопати - 2 шт., сокири - 2 шт.; 26) пункту 16 розділу ІІ Правил пожежної безпеки в Україні - посадові особи та працівники об`єкту не пройшли навчання з питань пожежної безпеки у порядку встановленому ПКМУ від 26.06.2013 року №444; 27) пункту 4 розділу ІІ Правил пожежної безпеки в Україні - для кожного приміщення об`єкту не розроблено та не затверджено керівником інструкції про заходи пожежної безпеки; 28) пункту 8 розділу ІІ Правил пожежної безпеки в Україні - будівля та приміщення об`єкту не забезпечені відповідними знаками безпеки. Знаки безпеки, їх кількість, а також місця їх встановлення повинні відповідати ДСТУ ISO 6309:2007 та ГОСТ 12.4.026-76; 29) пункту 2.9 глави 2 розділу ІІІ Правил пожежної безпеки в Україні - для всіх приміщень виробничого й складського призначення не визначено категорії щодо вибухопожежної та пожежної небезпеки відповідно до вимог ДСТУ Б В.1.1-36:2016, а також клас зони згідно з НПАОП 40.1-1.32-01; 30) пункту 3 розділу ІІ Правил пожежної безпеки в Україні - на об`єкті відповідним документом (наказом, інструкцією тощо) не встановлено протипожежний режим; 31) пункту 2 статті 57 Кодексу цивільного захисту України - керівником суб`єкта господарювання розпочато роботу без зареєстрованої декларації відповідності матеріально-технічної бази суб`єкта господарювання вимогам законодавства з питань пожежної безпеки; 32) частини 4 статті 20 Кодексу цивільного захисту України - не проведено евакуаційні заходи щодо працівників та майна суб`єкта господарювання під час виникнення надзвичайних ситуацій; 33) частини 3 статті 20 Кодексу цивільного захисту України - не розміщено інформацію про заходи безпеки та відповідну поведінку населення в разі виникнення аварії; 34) частини 11 статті 20 Кодексу цивільного захисту України - не проведено об`єктові тренувань і навчань з питань цивільного захисту; 35) частини 8 статті 20 Кодекс цивільного захисту України - відсутні посвідчення встановленого зразка про проходження функціонального навчання відповідними категоріями осіб у сфері цивільного захисту; 36) частини 1 статті 20 Кодексу цивільного захисту України та ПКМУ № 956 від 11 липня 2002 року - не забезпечено виконання заходів цивільного захисту шляхом розроблення ідентифікації щодо визначення потенційної небезпеки на об`єкті з урахуванням усіх чинників небезпеки, відповідно до вимог пункту 7 наказу МНС №140 від 16.08.2005 року «Про внесення змін до наказу МНС України від 18.12.2000 N338»; 37) статті 20 глави 4 розділу ІІІ Кодексу цивільного захисту України - не здійснено забезпечення працівників засобами індивідуального захисту.

За змістом викладеного у позовній заяві та власне згідно рапорту, складеного начальником Білоцерківського РВ ГУ ДСНС України у Київській області підполковником служби цивільного захисту В. Юрченко 19.02.2021 т.в.о. начальника Головного управління ДСНС України у Київській області полковнику служби цивільного захисту П. Кісільову, у якості обґрунтованих підстав для звернення до суду з метою застосування заходів реагування у вигляді повного зупинення роботи відповідача, а саме: експлуатації нежитлового приміщення №2 в нежитловій будівлі літ «К», нежитлових будівель літерами: «Л», «М», «Н» за адресою: АДРЕСА_2, зазначено наступний опис можливих негативних наслідків виявлених під час перевірки об`єкта відповідача порушень: 1) Відсутність системи пожежної сигналізації призводить до пізнього виявлення пожежі та оповіщення людей, які перебувають у будівлі, в зв`язку з чим первинні засоби пожежогасіння будуть не ефективними, продукти горіння та чадний газ унеможливлять своєчасну та безпечну евакуацію людей з будівлі та призведуть до отруєння людей що перебуватимуть у ній, гасіння пожежі здійсниться лише після прибуття пожежних підрозділів з необхідними засобами гасіння; 2) Відсутність системи оповіщення про пожежу та управлінням евакуювання людей призводить до пізнього виявлення пожежі та оповіщення людей, які перебувають у будівлі, в зв`язку з чим первинні засоби пожежогасіння будуть не ефективними, продукти горіння та чадний газ унеможливлять своєчасну та безпечну евакуацію людей з будівлі та призведуть до отруєння людей що перебуватимуть у ній, гасіння пожежі здійсниться лише після прибуття пожежних підрозділів з необхідними засобами гасіння; 3) При недотриманні вимог до шляхів евакуації та евакуаційних виходів може призвести до перешкоджання евакуації людей, затору людського потоку та збільшення часу евакуації, що в свою чергу збільшує час впливу небезпечних факторів пожежі на людину та створює загрозу життю та/або здоров`ю людей; 4) Відсутність пожежних вододжерел унеможливлює ліквідацію надзвичайних ситуацій. Що призводить до стрімкого розвитку пожежі й подальшої руйнації будівель, загибелі людей; 5) Відсутність вогнезахисного обробляння призводить до зменшення межі вогнестійкості несучих елементів конструкції. Вогнезахисне обробляння дерев`яних та металевих конструкцій дозволяє отримати додатковий час для порятунку людей та організації гасіння пожежі; 6) Відсутність протипожежних дверей (люку) з нормованою межею вогнестійкості сприяє розповсюдження диму та вогню до інших приміщень, ускладнює евакуацію людей з будівлі та створює загрозу послідуючого отруєння чадним газом, продуктами горіння. Відповідно дане порушення створює загрозу здоров`ю й життю людей; 7) Відсутність блискавкозахисту може призвести до швидкого займання та появи пожежі внаслідок якої виникають небезпечні фактори (продукти горіння, чадний газ та підвищених температур), та створює загрозу життю та/або здоров`ю людей; 8) Порушення умов експлуатації силової та освітлювальної електромережі, тобто відсутність заміру опору електроізоляції не дає можливості встановити її захисні властивості та може призвести до аварійних режимів, а саме коткого замкнення електромережі під час якого виникають електричні іскри, дугові розряди, що призводять до займання горючої ізоляції, розташованих поряд горючих конструктивних елементів, оздоблювальних матеріалів інших горючих речовин та матеріалів; 9) Відсутність схеми в електрощитках у разі потреби не забезпечує своєчасне відключення електромереж для попередження замкнення мережі, у разі чого може виникнути загоряння горючих елементів та розповсюдження горіння; 10) Підвішування світильників безпосередньо на струмопровідні проводи може призвести до аварійної експлуатації освітлювальної та силової електромережі та зниження її технічних характеристик, яке призводить до виникнення пожежі та впливу небезпечних факторів пожежі (продуктів горіння, чадного газу та підвищених температур) на людей та створить загрозу життю та/або здоров`ю людей; 11) Експлуатація тимчасових електромереж в побутових цілях на постійній основі призведе до перенавантаження й до подальшого короткого замкнення мережі, у разі чого виникнне загоряння горючих елементів та розповсюдження горіння; 12) Здійснення з`єднання, відгалуження та окінцювання жил проводів і кабелів не за допомогою опресування, зварювання, паяння або затискачів призводить до аварійної експлуатації зазначених мереж та зниження її технічних характеристик, яке призводить до виникнення пожежі та впливу небезпечних факторів пожежі (продуктів горіння, чадного газу та підвищених температур), та створює загрозу життю та/або здоров`ю людей; 13) При порушенні виконання монтажу електричних мереж (прокладання кабелів по горючим основам) та їх не відповідність, наприклад розміщення їх на горючих основах, у разі виникнення аварійної експлуатації електричних мереж та зниження її технічних характеристик, може призвести до виникнення пожежі та швидкому її розповсюдженню по горючим поверхням, що створює загрозу життю та/або здоров`ю людей; 14) При порушенні виконання монтажу електричних мереж (прокладання кабелів по горючим основам) та їх не відповідність, наприклад розміщення їх на горючих основах, у разі виникнення аварійної експлуатації електричних мереж та зниження її технічних характеристик, може призвести до виникнення пожежі та швидкому її розповсюдженню по горючим поверхням, що створює загрозу життю та/або здоров`ю людей; 15) При порушенні виконання монтажу електричних мереж (прокладання кабелів по горючим основам) та їх не відповідність, наприклад розміщення їх на горючих основах, у разі виникнення аварійної експлуатації електричних мереж та зниження її технічних характеристик, може призвести до виникнення пожежі та швидкому її розповсюдженню по горючим поверхням, що створює загрозу життю та/або здоров`ю людей; 16) При недотриманні вимог до шляхів евакуації та евакуаційних виходів може призвести до перешкоджання евакуації людей, затору людського потоку та збільшення часу евакуації, що в свою чергу збільшує час впливу небезпечних факторів пожежі на людину та створює загрозу життю та/або здоров`ю людей; 17) Відсутність даних про показники пожежної небезпеки на всі застосовувані в технологічних процесах речовини й матеріали призводить до порушень порядку їх експлуатації в результаті чого можливе їх первинне займання при контакті один з одним, киснем повітря та сторонніми джерелами запалення; 18) Зберігання матеріалів в значній кількості, а саме в такій, що перевищує добову призводить до збільшення пожежного навантаження в приміщеннях будівлі що в свою чергу є причиною стрімкого розвитку пожежі та підвищує вірогідність її виникнення при контакті з сторонніми джерелами запалення; 19) Зберігання не прибраного пилу (стружки) призводить до збільшення пожежного навантаження в приміщеннях будівлі що в свою чергу є причиною стрімкого розвитку пожежі та підвищує вірогідність її виникнення при контакті з сторонніми джерелами запалення; 20) Відсутність належної кількості первинних засобів пожежогасіння унеможливить гасіння пожежі на ранній стадії розвитку, сприяє беззахисності людини перед факторами пожежі та призводить до безперешкодного розповсюдження пожежі по будівельним конструкціям, їх руйнації, що в свою чергу створює загрозу життю та/або здоров`ю людей; 21) Несвоєчасне технічне обслуговування первинних засобів пожежогасіння (вогнегасників) призводить до їх несправності й унеможливлює первинне реагування на надзвичайні ситуації (пожежі), що в свою чергу супроводжує розвиток надзвичайної ситуації й створює загрозу особам котрі знаходяться в приміщеннях будівель, перешкоджає евакуації, призводить до отруєння шкідливими чинниками горіння та травмування (загибелі) в результаті контакту з відкритим вогнем; 22) Відсутність оглядів наявних в експлуатації вогнегасників може призвести до несвоєчасного технічного обслуговування у випадку їх пошкодження або несправності, що унеможливлює використання вогнегасника за своїм призначенням у разі потреби; 23) Відсутність загальної нумерації на вогнегасниках може призвести до порушення умов їх експлуатації та несвоєчасного обслуговування вогнегасників, що в свою чергу унеможливлює їхню експлуатацію за призначенням у разі виникнення надзвичайної ситуації; 24) Виконання цього пункту надає можливість вчасно локалізувати та ліквідувати пожежу до прибуття пожежно-рятувальних підрозділів власними силами. Однією із потрібних умов для цього є наявність в межах швидкої досяжності вогнегасників; 25) Виконання цього пункту надає можливість вчасно локалізувати та ліквідувати пожежу до прибуття пожежно-рятувальних підрозділів власними силами. Однією із потрібних умов для цього є наявність в межах швидкої досяжності пожежного інвентарю. Доцільно зберігати всі інструменти для гасіння пожежі в одному місці, щоб забезпечити до них швидкий доступ. Для цих цілей служить пожежний щит - невід`ємний елемент системи пожежної безпеки, що забезпечує зберігання інвентарю, необхідного для здійснення робіт з пожежогасіння в максимально доступному і зручному місці; 26) Відсутність на об`єкті осіб котрі пройшли навчання з питань пожежної безпеки й освідомленні належним порядком проведення та організацією необхідних заходів спрямованих на забезпечення протипожежного режиму унеможливлює впровадження даних заходів на підприємстві. Відповідно працюючий персонал та відвідувачі об`єкту не обізнані з вимогам загальних норм та правил пожежної безпеки на підприємстві, що в свою чергу може стати причиною виникнення пожежі в результаті неправильних дій при роботі на робочому місці. Також при виникненні надзвичайних ситуацій необізнаність працюючого персоналу призведе до паніки та невірним діям, що в свою чергу буде сприяти розвитку пожежі або іншій надзвичайній ситуації, перешкоджати евакуації людей; 27) Відсутність інструкцій з питань пожежної безпеки може призвести до допущення порушень правил пожежної та техногенної безпеки, в результаті чого можливе призвести до надзвичайної ситуації з подальшими її наслідками (травмування, загибель людей, знищення матеріальних цінностей); 28) Відсутність знаків безпеки, може призвести до перешкоджання евакуації людей, затору людського потоку та збільшення часу евакуації, що в свою чергу збільшує час впливу небезпечних факторів пожежі на людину та створює загрозу життю та/або здоров`ю людей; 29) Відсутність визначення категорій щодо вибухопожежної та пожежної небезпеки може призвести до невчасного гасіння та збільшення часу евакуації, що в свою чергу збільшує час впливу небезпечних факторів пожежі на людину та створює загрозу життю та/або здоров`ю людей; 30) Відсутність встановленого протипожежного режиму з питань пожежної безпеки, може призвести до порушення правил пожежної безпеки та виникнення надзвичайної ситуації; 31) Подання декларації відповідності матеріально технічної бази з питань пожежної безпеки є обов`язковою процедурою котру повинен здійснити суб`єкт господарювання перед початком провадження господарської діяльності, тому як в даному документі відображено основні вимоги пожежної безпеки, які повинен виконати (забезпечити) керівник. Не подання даної декларації свідчить про те, що керівник об`єкту проігнорував вимоги чинного законодавства у сфері пожежної безпеки, чим самим поставив під загрозу життя працівників та відвідувачів закладу розпочавши роботу в приміщеннях, які не відповідають вимогам пожежної безпеки; 32) При недотриманні вимог до шляхів евакуації та евакуаційних виходів може призвести до перешкоджання евакуації людей, затору людського потоку та збільшення часу евакуації, що в свою чергу збільшує час впливу небезпечних факторів пожежі на людину та створює загрозу життю та/або здоров`ю людей; 33) Відсутність положень, наказів та інструкцій з питань техногенної безпеки може призвести до паніки та невірним діям персоналу при виникненні надзвичайної ситуації техногенного характеру, що в свою чергу сприяє розвитку аварії або іншій надзвичайній ситуації, перешкоджає евакуації людей в окремих випадках при незнанні небезпечних чинників у технологічному процесі та його порушення може призвести до виникнення пожежі або вибуху; 34) Виконання даних заходів спрямовані на розвиток навичок та знання відповідного регламенту дій при виникненні надзвичайних ситуацій у працюючого персоналу об`єкту. Відсутність певного розуміння дій та навичок, котрі повинен виконувати кожен працівник при виникненні надзвичайної ситуацій призводить до паніки й унеможливлює евакуацію з приміщень об`єкту. Результатом чого є загибель й травмування людей; 35) Відсутність навчання з питань цивільного захисту призведе може призвести до невірних дій персоналу при виникненні надзвичайної ситуації техногенного характеру, що в свою чергу сприяє розвитку надзвичайної ситуації, перешкоджає евакуації людей в окремих випадках при незнанні небезпечних чинників у технологічному процесі та його порушення може призвести до виникнення пожежі або вибуху; 36) Виконання даного заходу спрямоване на виявлення потенційної небезпеки об`єкту шляхом розрахунку порогових мас небезпечних речовин, котрі обертаються на об`єкті й подальшого вжиття всіх необхідних заходів спрямованих на запобігання надзвичайних ситуацій. Не проведення вищевикладеного заходу унеможливлює процес вивчення рівня пожежної та техногенної небезпеки об`єкту й не дозволяє проконтролювати виконання інших протипожежних заходів. Результатом подібної бездіяльності є настання трагічних наслідків (загибелі людей) котрі будуть здійснювати ліквідацію можливих надзвичайних ситуацій (пожеж); 37) Відсутність для працюючого персоналу засобів індивідуального захисту збільшує час впливу небезпечних факторів на органи дихання та створює загрозу життю та/або здоров`ю людей.

За доводами позивача, всі зазначені в акті перевірки від 12.02.2021 та перелічені вище порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки створюють реальну загрозу життю і здоров`ю людей, які працюють, перебувають на об`єкті, а також особам, які будуть здійснювати гасіння виниклої пожежі.

Крім того, як вбачається із матеріалів справи, 12.02.2021 головним інспектором Білоцерківського РВ ГУ ДСНС України у Київській області капітаном служби цивільного захисту Сюрхою А.С. у відношеннні відповідача складений протокол про адміністративне правопорушення КХ № 019948 відповідно до ст. 1752 КУпАП, та 12 лютого 2021 року заступником начальника Білоцерківського РВ ГУ ДСНС України у Київській області полковником служби цивільного захисту Чехом В.М. винесена постанова КХ № 019853 про накладення адміністративного стягнення на ОСОБА_1

15 лютого 2021 року головним інспектором Білоцерківського РВ ГУ ДСНС України у Київській області капітаном служби цивільного захисту Сюрхою А.С. у відношенні відповідача складений протокол про адміністративне правопорушення КХ № 020430 відповідно до ст. 175 КУпАП та 15 лютого 2021 року заступником начальника Білоцерківського РВ ГУ ДСНС України у Київській області полковником служби цивільного захисту Чехом В.М. винесена постанова КХ № 019852 про накладення адміністративного стягнення на ОСОБА_1 .

Відтак, викладене у сукупності за доводами позивача свідчить про обґрунтованість його звернення до суду у відповідності до положень Кодексу цивільного захисту України у зв`язку з необхідністю застосування заявлених заходів реагування шляхом заборони експлуатації об`єкта відповідача до повного усунення виявлених порушень.

Суд також зазначає, що чинне законодавство не обумовлює імперативно необхідність винесення припису, розпорядження чи постанови з питань пожежної безпеки як передумови звернення до суду із позовом про застосування заходів реагування у вигляді зупинення діяльності об`єкту. Більше того, за змістом частини 7 статті 7 Закону №877-V на підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду. У разі необхідності вжиття інших заходів реагування орган державного нагляду (контролю) протягом п`яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу.

Як вже було встановлено судом, позивачем за результатами перевірки об`єкта відповідача - нежитлового приміщення №2 в нежитловій будівлі літ «К», нежитлових будівель літерами: «Л», «М», «Н» за адресою: АДРЕСА_2, щодо додержання (виконання) вимог законодавства у сферах пожежної та техногенної безпеки, цивільного захисту виявлено 37 порушень в частині недотримання вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, та згідно обґрунтувань у позовній заяві вказано, які порушення та їх можливі наслідки - створюють загрозу життю та здоров`ю людей.

Суд звертає увагу, що у відповідному розділі акта від 12.02.2021 №100, в частині пояснень, зауважень або заперечень щодо проведеного заходу державного нагляду (контролю) та складеного акта перевірки (арк. 17) міститься запис суб`єкта перевірки - відповідача, ОСОБА_1 про те, що останній згоден та що порушення будуть усунені при наявності коштів.

Отже, вказане є свідченням того, що жодних зауважень чи заперечень як станом на час проведення відповідної перевірки, так і станом на час розгляду даної адміністративної справи - відповідачем заявлено не було, а отже останній погоджується із фактом виявлених позивачем порушень на його об`єкті.

Суд зазначає, що існування (не усунення відповідачем) хоча б одного з порушень, встановлених позивачем, які загрожують життю та здоров`ю людей, вже є самостійною достатньою правовою підставою для застосування до нього заходів реагування у вигляді, зокрема, повного зупинення експлуатації (роботи) будівель та приміщень.

Такого ж правового висновку дійшов Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду в постанові від 11.12.2019 у справі №320/7019/18.

Щодо необхідності застосування принципу співмірності, при застосуванні такого виключного заходу реагування як заявлений позивачем в межах даної адміністративної справи, суд зазначає наступне.

Так, при обранні заходу реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи об`єкта, суб`єктом владних повноважень, і судом, відповідно, мають враховуватися принцип співмірності обраного заходу реагування тим порушенням, які виникли та тим, які залишилися не усунутими на час розгляду справи, а також дотримання справедливого балансу між інтересами суб`єкта господарювання і публічними інтересами.

При цьому, згідно частини першої статті 6 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" підтвердженням факту усунення виявлених позивачем порушень на об`єкті відповідача може слугувати позапланова перевірка цих об`єктів уповноваженим на те органом.

Суд також зазначає, що згідно з пунктом 26 частини 1 статті 2 Кодексу цивільного захисту України, небезпечний чинник - складова частина небезпечного явища (пожежа, вибух, викидання, загроза викидання небезпечних хімічних, радіоактивних і біологічно небезпечних речовин) або процесу, що характеризується фізичною, хімічною, біологічною чи іншою дією (впливом), перевищенням нормативних показників і створює загрозу життю та/або здоров`ю людини.

Отже, законодавець пов`язує настання реальної загрози життю та здоров`ю людей від пожежі з обставинами, які можуть призвести до займання та розповсюдження вогню.

Враховуючи характер порушень, виявлених під час проведення перевірки відповідача, які зокрема станом на час звернення позивача до суду мали місце та згідно акта перевірки - не заперечувались відповідачем, суд дійшов висновку, що вони безумовно пов`язанні з ризиком настання реальної загрози життю та здоров`ю людей від пожежі, а життя та здоров`я людини має бути найвищою цінністю у суспільстві.

Разом з цим, суд звертає увагу на висновки Верховного Суду, викладені зокрема у постанові від 23.06.2021 по справі №640/16673/19, а саме що захід реагування має тимчасовий характер, період дії якого залежить безпосередньо від факту усунення відповідачем виявлених порушень. Захід реагування має також спонукаючий характер, направлений на забезпечення вимог законодавства у сфері охорони праці.

Водночас поняття "загроза життю та/або здоров`ю людини" є оціночним поняттям, яке лежить у сфері захисту населення, територій, навколишнього природного середовища та майна, функція контролю (нагляду) за чим, зокрема, покладена на позивача, посадові особи якого володіють спеціальними знаннями у цій сфері.

Суд не може перебирати на себе повноваження органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, які в свою чергу, є дискреційними.

При цьому, враховуючи, що акт перевірки та викладені в ньому факти та висновки є носієм доказової інформації про виявлені контролюючим органом під час проведення перевірки порушення, обов`язковим документом, на підставі якого приймається відповідне рішення контролюючого органу, відповідач у разі усунення недоліків у повному обсязі, виявлених управлінням ДСНС, які створюють загрозу життю та здоров`ю людей, не позбавлений можливості звернутися до органу державного нагляду (контролю), який ініціював призупинення господарської діяльності відповідних об`єктів позивача.

Такий висновок узгоджується із правовою позицією суду касаційної інстанції у вищезазначеній постанові від 23.06.2021 по справі №640/16673/19.

Суд зазначає, що станом на час розгляду справи суду не надано належних та допустимих доказів, які б могли підтверджувати факт усунення виявлених порушень на об`єкті відповідача.

Враховуючи відсутність подання відзиву відповідачем, та зокрема будь-яких інших пояснень чи доказів на користь усунення виявлених позивачем порушень на об`єкті відповідача, суд виходить із наявних у справі матеріалів та зокрема зауважує на тому, що відповідно до ч. 1 ст. 51 та ч. 3 ст. 55 Кодексу цивільного захисту України забезпечення пожежної та техногенної безпеки суб`єкта господарювання покладається на власників та керівників таких суб`єктів господарювання.

У той же час, оскільки саме посадові особи позивача володіють спеціальними знаннями у сфері захисту населення, територій, навколишнього природного середовища та майна, та саме до компетенційних повноважень позивача віднесена функція контролю (нагляду) за останніми, суд зважає на змістовне обґрунтування заявлених позовних вимог, у тому числі щодо висновків про те, що всі виявлені порушення на об`єкті відповідача створюють реальну загрозу життю і здоров`ю людей, які працюють, перебувають на об`єкті, а також особам, які будуть здійснювати гасіння виниклої пожежі.

Як зазначила колегія суддів Касаційного адміністративного суду у вищезгаданій постанові від 23.06.2021 по справі №640/16673/19 - повне зупинення експлуатації об`єкту - є обґрунтованим, оскільки забезпечення державою конституційних прав громадян на захист життя, здоров`я та власності від невиправданого ризику виникнення надзвичайних ситуацій має пріоритетне значення у порівняні з інтересом скаржника у використанні об`єкту.

Як передбачає частина 1 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

З огляду на зазначене та оцінюючи у сукупності встановлені обставини і перевіривши наявні в матеріалах справи докази, суд дійшов висновку про наявність підстав для задоволення позову.

Відповідно до частини 2 статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України, при задоволенні позову суб`єкта владних повноважень з відповідача стягуються виключно судові витрати суб`єкта владних повноважень, пов`язані із залученням свідків та проведенням експертиз.

Оскільки спір вирішено на користь суб`єкта владних повноважень, а також за відсутності витрат позивача - суб`єкта владних повноважень, пов`язаних із залученням свідків та проведенням судових експертиз, судові витрати (судовий збір) стягненню з відповідача не підлягають.

Керуючись статтями 9, 14, 73, 74, 75, 76, 77, 78, 90, 143, 242- 246, 250, 255 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ВИРІШИВ:

Адміністративний позов задовольнити.

Застосувати заходи реагування у вигляді повного зупинення експлуатації (роботи) об`єкта, а саме: експлуатації нежитлового приміщення №2 в нежитловій будівлі літ «К», нежитлових будівель літерами: «Л», «М», «Н» за адресою: АДРЕСА_2, шляхом зобов`язання Фізичної особи - підприємця ОСОБА_1 (код: НОМЕР_1 , адреса: АДРЕСА_1 , обслуговуюючий кооператив, сліьрада Фурсівська, Білоцерківський р-н, Київська обл., 09150) повністю зупинити експлуатацію вказаного об`єкта до повного усунення порушень, зазначених в акті від 12.02.2021 №100.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

У разі оголошення судом лише вступної та резолютивної частини рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Відповідно до підпункту 15.5 пункту 1 Розділу VII "Перехідні положення" Кодексу адміністративного судочинства України до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи до або через Київський окружний адміністративний суд.

Повний текст рішення складено та підписано: 30.08.2021.

Суддя Панченко Н.Д.