Справа № 160/6119/21
Суддя: Кучма Костянтин Сергійович
Дата ухвалення: 2021-08-02 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
02 серпня 2021 року Справа № 160/6119/21
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі: головуючого судді - Кучми К.С., розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін у письмовому провадженні адміністративну справу за позовною заявою Товариства з обмеженою відповідальністю «НВО Вектор Прогресу» до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області, Державної податкової служби України про визнання протиправними та скасування рішень, зобов`язання вчинити певні дії,-
Позивач звернувся до Дніпропетровського окружного адміністративного суду, та з урахуванням уточненої позовної заяви, просив:
- визнати протиправними та скасувати рішення комісії Головного управління ДПС у Дніпропетровській області, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову у такій реєстрації №2241410/37862381 від 16.12.2020 року, №2241411/37862381 від 16.12.2020 року про відмову в реєстрації податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних та зобов`язати Державну податкову службу України зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних подані позивачем податкові накладні №2 від 16.12.2019 року, №3 від 16.12.2019 року датою їх фактичного направлення для реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних.
В обґрунтування заявлених позовних вимог позивач зазначив, що ним було складено податкові накладні №2 та №3 від 16.12.2019 року та направлено їх на реєстрацію до Єдиного реєстру податкових накладних. Проте податковий орган своїми рішеннями №2241410/37862381 та №2241411/37862381 від 16.12.2020 року протиправно відмовив в реєстрації зазначених накладних. Позивач вважає, що комісією Головного управління ДПС у Дніпропетровській області неправомірно прийняті рішення №2241410/37862381 та №2241411/37862381 від 16.12.2020 року про відмову в реєстрації податкових накладних №2 та №3 від 16.12.2019 року, оскільки надані платником податку пояснення та копії документів є достатніми для прийняття комісією рішення про реєстрацію податкових накладених. Рішення комісії Головного управління ДПС у Дніпропетровській області про відмову в реєстрації податкових накладених ТОВ «НВО Вектор Прогресу» не відповідає критеріям чіткості та зрозумілості акту індивідуальної дії, та породжує його неоднозначне трактування, що, в свою чергу, впливає на можливість реалізації права або виконання обов`язку платником податків виконати юридичне волевиявлення суб`єкта владних повноважень.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 23.04.2021 року позовна заява була залишена без руху через невідповідність ст.161 КАС України.
Ухвалою суду від 29.04.2021 року було відкрито провадження по даній справі в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін.
До суду 29.06.2021 року від відповідача-1 надійшов відзив на позовну заяву, в якому зазначено, що за результатами розгляду комісією Головного управління ДПС у Дніпропетровській області документів, наданих платником прийняті рішення №2241410/37862381 та №2241411/37862381 від 16.12.2020 р. про відмову в реєстрації податкових накладних №2 та №3 від 16.12.2019 року, з причини ненаданням платником податку копій документів. З огляду на викладене, відповідач-1 просив суд у задоволенні позову відмовити повністю.
До суду 29.06.2021 року від відповідача-2 надійшов відзив на позовну заяву, в якому зазначено, що відповідно до норм чинного законодавства повноваження ДПС України щодо реєстрації податкових накладних в ЄРПН є дискреційними повноваженнями та виключною компетенцією уповноваженого органу. Дискреційні повноваження - це сукупність прав та обов`язків органів державної влади та місцевого самоврядування, що надають можливість на власний розсуд визначити повністю або частково вид і зміст управлінського рішення, яке приймається, або можливість вибору на власний розсуд одного з декількох варіантів управлінських рішень, передбачених проектом нормативно-правового акта. Наділивши державні органи та осіб, уповноважених на виконання функцій держави дискреційними повноваженнями, законодавець надав відповідному державному органу та особам уповноваженим на виконання функцій держави певну свободу розсуду при прийнятті управлінського рішення, а отже позовні вимоги ТОВ «НВО Вектор Прогресу» про зобов`язання ДПС України зареєструвати податкові накладні №2 та №3 від 16.12.2019 року є необґрунтованими, оскільки без надання правової оцінки рішенням комісії №2241410/37862381 та №2241411/37862381 від 16.12.2020 р., зобов`язання ДПС України зареєструвати вказані накладні є передчасними. З огляду на викладене, відповідач-2 також просив суд у задоволенні позову відмовити повністю.
Від позивача до суду надійшла відповідь на відзив, в якій зазначено, що в отриманих відзивах на позовну заяву, відповідачі вказали, що вимога про зобов`язання ДПС України зареєструвати спірні податкові накладні є неналежно обраним способам захисту його прав. Натомість належним способом захисту відповідачі вбачають у зобов`язанні відповідача № 2 повторно розглянути пакет документів, який подавав позивач з урахуванням висновків суду, викладених за результатами розгляду даної справи. Проте, із запропонованим відповідачами способом захисту не можна погодитись, зважаючи на те, що по-перше, квитанція про зупинення реєстрації податкових накладних не містить певного підпункту критеріїв ризиковості господарської операції та вичерпного переліку документів відповідно до критерію зупинення реєстрації податкових накладних, достатніх для прийняття рішення про їх реєстрацію. А по-друге, у випадку повторного розгляду ДПС України питання щодо їх реєстрації, вказаний спосіб захисту буде не ефективним, оскільки, у такому разі не виключено, що за результатами проведення перевірки контролюючим органом вдруге буде прийнято протиправне рішення про відмову у реєстрації спірних податкових накладних вже з інших підстав, передбачених п.12 Порядку № 1246, що виключить необхідність у повторному зверненні до суду.
Таким чином, позовна вимога про зобов`язання ДПС України здійснити конкретні дії щодо реєстрації спірних податкових накладних, не суперечить закону і забезпечують ефективний захист прав позивача від порушень з боку суб`єкта владних повноважень та гарантує остаточне вирішення спору між сторонами. Відтак, враховуючи недостатню вагомість наведених відповідачами аргументів, що підтверджували би законність прийнятих податковим органом рішень щодо відмови у реєстрації складених позивачем податкових накладних, позивач наполягає на задоволенні позовних вимог у повному обсязі.
Відповідачі своїм правом щодо надання заперечень на відповідь на відзив на позовну заяву до теперішнього часу не скористались.
В силу ч.1 ст.257 КАС України, за правилами спрощеного позовного провадження розглядаються справи незначної складності.
Частинами 5, 8 ст.262 КАС України передбачено, що суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами. При розгляді справи за правилами спрощеного позовного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи.
За викладених обставин, відповідно до вимог статей 258, 262 КАС України, справу розглянуто за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи у письмовому провадженні.
Дослідивши матеріали справи, враховуючи позицію позивача, викладену у позовній заяві та у відповіді на відзив, позицію відповідачів, викладену у відзивах на позовну заяву, оцінивши докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному та об`єктивному розгляді обставин справи, суд вважає позовні вимоги такими, що підлягають задоволенню, виходячи з наступних підстав.
Так, відповідно до договору підряду № 1782 від 29.08.2019 р., позивач зобов`язався на власний ризик за дорученням замовника - ПАТ «АрселорМіттал Кривий Ріг» виконати ремонтні та/або відновлювальні роботи обладнання, в об`ємах (кількості) та відповідно до строків, зазначених у Специфікаціях, що є невід`ємними частинами даного договору
На виконання умов договору підряду, позивач виконав взяті на себе зобов`язання з ремонту обладнання замовника, що підтверджується копіями актів виконаних робіт №1/11-19 від 16.12.2019 р., № 2/11-19 від 16.12.2019 р. Транспортування обладнання до та з місця виконання робіт згідно з п.3.2 договору здійснювалось перевізником - ФОП ОСОБА_1 на замовлення позивача, що підтверджується доданими товарно-транспортними накладними № 16/12 від 16.12.2019 р. та № 3/12 від 03.12.2019 р.
За змістом п.5.3. договору підряду - підрядник зобов`язаний надати замовнику податкову накладну, складену в електронній формі з дотриманням умов реєстрації електронного цифрового підпису уповноваженої особи підрядника у порядку, встановленому законодавством, зареєстровану в Єдиному реєстрі податкових накладних.
У зв`язку з тим, що сторонами було визначено порядок оплати вартості виконаних робіт після їх фактичного виконання, позивачем було складено податкові накладні №2 та № 3 від 16.12.2019 р., за датою першої події - постачання товарів/робіт (послуг), які відповідно до вимог п.201.10 ст.201 ПК України було направлено позивачем у встановленому законодавством порядку та строки для реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних.
В отриманих позивачем квитанціях про зупинення реєстрації податкових накладних, автоматизована система моніторингу відповідності податкових накладних/розрахунків коригування критеріям оцінки ступеня ризиків ДПС України запропонувала позивачу надати пояснення та/або копії документів, достатніх для прийняття рішення про реєстрацію податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних.
Позивач, на виконання вимог п.201.16 ст.201 ПК України та п.11 «Про затвердження порядків з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних», затвердженого Постановою КМУ № 1165 від 11.12.2019 р., направив відповідачу-1 відповідні пояснення та копії документів, на підставі яких підприємством було складено та направлено для реєстрації вищевказані податкові накладні, реєстрація яких була зупинена, а саме: договори поставки, перевезення, оренди та додані до них рахунки на оплату, видаткові накладні, товарно-транспортні накладні, платіжні доручення, виписки банку, акти виконаних робіт, довіреності на отримання ТМЦ, оборотно-сальдові відомості за рахунком 631 «Розрахунки з постачальниками», таблиці даних платника податку.
Проте, за наслідками розгляду наданих позивачем пояснень та їх документального підтвердження, рішеннями комісії відповідача-1 за №2241410/37862381 та №2241411/37862381 від 16.12.2020 р. було відмовлено позивачу у реєстрації вищезазначених податкових накладних, у зв`язку з ненаданням копій документів щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складські документи (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунки-фактури/інвойси, акти приймання передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявності певних типових форм та галузевої специфіки, накладних.
Як додаткову підставу для відмови у реєстрації складених позивачем податкових накладних, відповідач-1 зазначив про ненадання позивачем копій дозвільних документів на право здійснення діяльності; документи щодо кваліфікації найманих робітників; документи на придбання обладнання та матеріалів; документи щодо офісних та складських приміщень.
30.12.2020 р. позивач оскаржив прийняті відповідачем-1 рішення про відмову у реєстрації податкових накладних в адміністративному порядку до ДПС України.
14.01.2020 р. позивач отримав через електронний сервіс «Електронний кабінет» веб-порталу ДПС України рішення відповідача-2 за результати розгляду скарги щодо рішень про відмову у реєстрації податкових накладних №1268/37862381/2 та №1298/37862381/2 від 14.01.2020 p., якими податковий орган залишив скарги позивача без задоволення, а рішення відповідача-1 про відмову у реєстрації податкових накладних в ЄРПН без змін, у зв`язку із ненаданням товариством копій первинних документів щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складських документів: інвентаризаційні описи), у тому числі рахунки-фактури/інвойси.
Надаючи правову оцінку відносинам, що виникли між сторонами, суд виходить із наступного.
Пунктом 192.1 ст.192 ПК України передбачено, що якщо після постачання товарів/послуг здійснюється будь-яка зміна суми компенсації їх вартості, включаючи наступний за постачанням перегляд цін, перерахунок у випадках повернення товарів/послуг особі, яка їх надала, або при поверненні постачальником суми попередньої оплати товарів/послуг, суми податкових зобов`язань та податкового кредиту постачальника та отримувача підлягають відповідному коригуванню на підставі розрахунку коригування до податкової накладної, складеному в порядку, встановленому для податкових накладних, та зареєстрованому в Єдиному реєстрі податкових накладних.
Розрахунок коригування, складений постачальником товарів/послуг до податкової накладної, яка складена на отримувача - платника податку, підлягає реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних:
постачальником (продавцем) товарів/послуг, якщо передбачається збільшення суми компенсації їх вартості на користь такого постачальника або якщо коригування кількісних та вартісних показників у підсумку не змінює суму компенсації;
отримувачем (покупцем) товарів/послуг, якщо передбачається зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг їх постачальнику, для чого постачальник надсилає складений розрахунок коригування отримувачу.
Відповідно до п.201.1 ст.201 ПК України на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.
Згідно з п.201.10 ст.201 ПК України при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою.
Підтвердженням продавцю про прийняття його податкової накладної та/або розрахунку коригування до Єдиного реєстру податкових накладних є квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі, яка надсилається протягом операційного дня.
Датою та часом надання податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронному вигляді до центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову і митну політику, є дата та час, зафіксовані у квитанції.
Якщо надіслані податкові накладні/розрахунки коригування сформовано з порушенням вимог, передбачених п.201.1 цієї статті та/або п.192.1 ст.192 цього Кодексу, а також у разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування відповідно до п.201.16 цієї статті, протягом операційного дня продавцю/покупцю надсилається квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі про неприйняття їх в електронному вигляді або зупинення їх реєстрації із зазначенням причин.
Квитанція про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування надсилається одночасно продавцю та покупцю платнику податку.
Якщо протягом операційного дня не надіслано квитанції про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування, така податкова накладна вважається зареєстрованою в Єдиному реєстрі податкових накладних.
Порядок ведення Єдиного реєстру податкових накладних встановлюється Кабінетом Міністрів України.
Пунктом 201.16 статті 201 ПК України встановлено, що реєстрація податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути зупинена в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України.
Відповідно до пункту 2 Порядку ведення Єдиного реєстру податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 1246 від 29.12.2010 року (далі - Порядок № 1246), податкова накладна - електронний документ, який складається платником податку на додану вартість (далі - платник податку) відповідно до вимог Податкового кодексу України (далі - Кодекс) в електронній формі у затвердженому в установленому порядку форматі (стандарті) та надсилається для реєстрації.
Згідно з пунктом 12 Порядку № 1246 після надходження податкової накладної та/або розрахунку коригування до ДФС в автоматизованому режимі здійснюється їх розшифрування та проводяться перевірки:
відповідності податкової накладної та/або розрахунку коригування затвердженому формату (стандарту);
чинності електронного цифрового підпису, порядку його накладення та наявності права підписання посадовою особою платника податку таких податкової накладної та/або розрахунку коригування;
реєстрації особи, що надіслала на реєстрацію податкову накладну та/або розрахунок коригування, платником податку на момент складення та реєстрації таких податкової накладної та/або розрахунку коригування;
дотримання вимог, установлених пунктом 192.1 статті 192 та пунктом 201.10 статті 201 Кодексу;
наявності помилок під час заповнення обов`язкових реквізитів відповідно до пункту 201.1 статті 201 Кодексу;
наявності суми податку на додану вартість відповідно до пунктів 200-1.3 і 200-1.9 статті 200-1 Кодексу (для податкових накладних та/або розрахунків коригування, що реєструються після 1 липня 2015 р.);
наявності в Реєстрі відомостей, що містяться у податковій накладній, яка коригується;
факту реєстрації/зупинення реєстрації/відмови в реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування з такими ж реквізитами;
наявності підстав для зупинення реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування;
дотримання вимог Закону України "Про електронний цифровий підпис", Закону України "Про електронні документи та електронний документообіг" та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого в установленому порядку.
Відповідно до пункту 13 Порядку № 1246 за результатами перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку, формується квитанція про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування (далі - квитанція).
Постановою Кабінету Міністрів України від 11 грудня 2019 року № 1165 затверджено Порядок зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних та Порядок розгляду скарги щодо рішення про відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - Порядок № 1165 та Порядок розгляду скарги, відповідно).
За положеннями пункту 5 Порядку № 1165 платник податку, яким складено та/або подано для реєстрації в Реєстрі податкову накладну/розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряється щодо відповідності критеріям ризиковості платника податку (додаток 1), показникам, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку (додаток 2).
Податкова накладна/розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряються щодо відповідності відображених у них операцій критеріям ризиковості здійснення операцій (додаток 3).
У разі коли за результатами автоматизованого моніторингу податкової накладної/розрахунку коригування встановлено, що відображена в них операція відповідає хоча б одному критерію ризиковості здійснення операції, крім податкової накладної/розрахунку коригування, складених платником податку, який відповідає хоча б одному показнику, за яким визначається позитивна податкова історія, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється (пункт 7 Порядку № 1165).
За приписами пункту 10 Порядку № 1165 у разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі контролюючий орган протягом операційного дня надсилає (в електронній формі у текстовому форматі) в автоматичному режимі платнику податку квитанцію про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування, яка є підтвердженням зупинення такої реєстрації.
Згідно з пунктом 11 Порядку № 1165 у квитанції про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування зазначаються:
1) номер та дата складення податкової накладної/розрахунку коригування;
2) критерій (критерії) ризиковості платника податку та/або ризиковості здійснення операцій, на підставі якого (яких) зупинено реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі, з розрахованим показником за кожним критерієм, якому відповідає платник податку;
3) пропозиція щодо надання платником податку пояснень та копій документів, необхідних для розгляду питання прийняття контролюючим органом рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі або відмову в такій реєстрації.
Комісії регіонального рівня приймають рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі або відмову в такій реєстрації, врахування або неврахування таблиці даних платника податку, відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку (пункт 25 Порядку № 1165).
Пунктом 5 додатку 3 Порядку № 1165 "Критерії ризиковості здійснення операцій" є перевищення суми компенсації вартості товару/послуги, зазначеного/зазначеної в розрахунку коригування на зменшення суми податкових зобов`язань, поданому отримувачем такого товару/послуги для реєстрації в Реєстрі, величини залишку, що визначається як різниця обсягу придбання на митній території України з 1 січня 2017 р., зазначеного постачальником у зареєстрованих у Реєстрі податкових накладних/розрахунках коригування, складених на отримувача такого/такої товару/послуги, та обсягу постачання з 1 січня 2017 р., зазначеного отримувачем у зареєстрованих у Реєстрі податкових накладних/розрахунках коригування на постачання такого/такої товару/послуги.
Під час розгляду справи судом встановлено, що позивачем було подано на реєстрацію податкові накладні №2 та №3 від 16.12.2019 року.
Відповідно до п.6 Порядку №1165 у разі коли за результатами автоматизованого моніторингу платник податку яким складено податкову накладну/розрахунок коригування, відповідає хоча б одному критерію ризиковості платника податку, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється.
Питання відповідності/невідповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку розглядається комісією регіонального рівня.
У разі встановлення відповідності платника податку хоча б одному з критеріїв ризиковості платника податку комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.
Включення платника податку до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, здійснюється в день проведення засідання комісії регіонального рівня та прийняття відповідного рішення.
Платник податку отримує рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку через електронний кабінет у день прийняття такого рішення (додаток 4).
У рішенні зазначається підстава, відповідно до якої встановлено відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.
У разі надходження до контролюючого органу відповідного рішення суду, яке набрало законної сили, комісія регіонального рівня виключає платника податку з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.
Водночас, у Додатку №1 до Порядку №1165 встановлені критерії ризиковості платника податку на додану вартість, а саме:
1.Платника податку на додану вартість зареєстровано (перереєстровано) на підставі недійсних (втрачених, загублених) та підроблених документів згідно з інформацією, наявною в контролюючих органах.
2.Платника податку зареєстровано (перереєстровано) в органах державної реєстрації фізичними особами з подальшою передачею (оформленням) у володіння чи управління неіснуючим, померлим, безвісти зниклим особам згідно з інформацією, наявною в контролюючих органах.
3.Платника податку зареєстровано (перереєстровано) в органах державної реєстрації фізичними особами, що не мали наміру провадити фінансово-господарської діяльності або здійснювати повноваження, згідно з інформацією, наданою такими особами.
4.Платника податку зареєстровано (перереєстровано) та ним проваджено фінансово- господарську діяльність без відома і згоди його засновників і призначених у законному порядку керівників згідно з інформацією, наданою такими засновниками та/або керівниками.
5.Платник податку - юридична особа не має відкритих рахунків у банківських установах, крім рахунків в органах Казначейства (крім бюджетних установ).
6.Платником податку не подано контролюючому органу податкової звітності з податку на додану вартість за два останніх звітних (податкових) періоди всупереч нормам підпункту 16.1.3 пункту 16.1 статті 16 та абзацу першого пункту 49.2 і пункту 49.18 статті 49 Податкового кодексу України.
7.Платником податку на прибуток підприємств не подано контролюючому органу фінансової звітності за останній звітний період всупереч нормам підпункту 16.1.3 пункту 16.1 статті 16 та пункту 46.2 статті 46 Податкового кодексу України.
8.У контролюючих органах наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданих для реєстрації податковій накладній/розрахунку коригування.
Відповідно до п.7 Порядку №1165 у разі коли за результатами автоматизованого моніторингу податкової накладної/розрахунку коригування встановлено, що відображена в них операція відповідає хоча б одному критерію ризиковості здійснення операції, крім податкової накладної/розрахунку коригування, складених платником податку, який відповідає хоча б одному показнику, за яким визначається позитивна податкова історія, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється.
Згідно з п.8 Порядку №1165 платник податку отримує інформацію щодо податкових накладних/розрахунків коригування, реєстрація яких зупинена, через електронний кабінет.
За змістом п.10 Порядку №1165 у разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі контролюючий орган протягам операційного дня надсилає (в електронній формі у текстовому форматі) в автоматичному режимі платнику податку квитанцію про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування, яка є підтвердженням зупинення такої реєстрації.
Пунктом 11 Порядку №1165 передбачено, що у квитанції про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування зазначаються:
1) номер та дата складення податкової накладної/розрахунку коригування:
2) критерій (критерії) ризиковості платника податку та/або ризиковості здійснення операцій, на підставі якого (яких) зупинено реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі, з розрахованим показником за кожним критерієм, якому відповідає платник податку;
3) пропозиція щодо надання платником податку пояснень та копій документів, необхідних для розгляду питання прийняття контролюючим органом рішення про реєстрацію податкової накладної/роз рахунку коригування в Реєстрі або відмову в такій реєстрації.
Пунктом 25 Порядку №1165 визначено, що комісія центрального рівня приймає рішення про неврахування таблиці даних платника податку, розглядає скарги на рішення комісій регіонального рівня про відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі.
Комісії регіонального рівня приймають рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі або відмову в такій реєстрації, врахування або неврахування таблиці даних платника податку, відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.
Відповідно до п.26 Порядку №1165 Комісія регіонального рівня діє в межах повноважень, визначених цим Порядком та Порядком прийняття рішень про реєстрацію/відмову в реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженим Мінфіном.
Судом встановлено, що в квитанції про зупинення накладних №2 та №3 від 16.12.2019 року, ТОВ «НВО Вектор Прогресу» міститься лише загальне посилання контролюючого органу щодо відповідності господарської операції п.1 Критеріїв ризиковості здійснення операцій та пропозицію надання пояснень та копій документів щодо підтвердження інформації, зазначеної в ПН/РК для розгляду питання про прийняття рішення про реєстрацію/відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, без визначення конкретного переліку документів.
При цьому, законодавець встановлює перелік обов`язкової для фіксації в рамках квитанції про зупинення реєстрації податкової накладної інформації, без деталізації такого роду інформації відповідна квитанція не може вважатися належним чином оформленою. Так, квитанція про зупинення реєстрації податкової накладної повинна фіксувати: 1) порядковий номер та дату складення податкової накладної; 2) конкретний критерій або ж критерії, на підставі яких було здійснено зупинення реєстрації податкової накладної; 3) пропозицію про надання платникам податків пояснень та/або перелік конкретних документів, що є достатніми для прийняття контролюючим органам рішення про реєстрацію податкової накладної.
Дотримання вимоги ясності і недвозначності щодо інформації, яка зазначена в квитанції про зупинення реєстрації податкової накладної, є особливо важливим з огляду на специфіку податкового законодавства та наслідки недотримання платником податків вимог щодо подання неповного переліку документів.
Недотримання податковим органом вимог законодавства на етапі зупинення реєстрації податкової накладної щодо оформлення квитанції прямо вказує на те, що рішення, яке прийняте на наступному етапі, тобто рішення Комісії про відмову у реєстрації податкових накладних, теж не є законним.
З огляду па викладене, рішення суб`єкта владних повноважень повинно ґрунтуватися на оцінці усіх фактів та обставин, що мають значення для його прийняття. У разі ж відхилення певних обставин висновки повинні бути мотивованими, особливо, коли має місце несприятливе для особи рішення.
Зазначена правова позиція викладена у Постановах Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду від 22 липня 2019 р. по справі №815/2985/18, від 10 квітня 2020 р. по справі №819/330/18.
Форма такого рішення передбачає, що у разі відмови в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в ЄРПН через ненадання платником податку копій документів, документи, які не надано, повинні бути підкресленими, тобто конкретно вказані.
Зі змісту квитанцій про зупинення реєстрації податкових накладних видно, що контролюючий орган вказав на те, що платник податку відповідає п.1 Критеріїв ризиковості здійснення операцій та надіслані позивачу квитанції містить вимогу щодо надання пояснень та копій документів щодо підтвердження інформації, зазначеної в ПН/РК для розгляду питання прийняття рішення про реєстрацію/відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних.
При цьому відповідачем-2 у квитанціях не зазначено конкретної пропозиції щодо переліку документів, необхідних та достатніх для прийняття рішення про реєстрацію ПН/РК в ЄРПН.
Отже, позиція відповідача щодо ненадання платником податку копій документів, згідно з пунктом 201.16 статті 201 ПК України, Порядком зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11 грудня 2019 року № 1165, Порядком прийняття рішень про реєстрацію / відмову в реєстрації податкових накладних / розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 12 грудня 2019 року № 520, є необґрунтованою, а у спірних рішеннях не наведено обґрунтувань причин відмови у реєстрації податкових накладних, складених позивачем.
При цьому невиконання податковим органом законодавчо встановлених вимог щодо змісту, форми, обґрунтованості та вмотивованості акта індивідуальної дії призводить до його протиправності.
Аналогічний правовий висновок викладено Верховним Судом у постанові від 04.12.2018 року у справі № 821/1173/17.
Загальними вимогами, які висуваються до актів індивідуальної дії, як акта правозастосування, є його обґрунтованість та вмотивованість, тобто наведення податковим органом конкретних підстав його прийняття (фактичних і юридичних), а також переконливих і зрозумілих мотивів його прийняття.
Відтак, невиконання податковим органом законодавчо встановлених вимог щодо змісту, форми, обґрунтованості та вмотивованості акта індивідуальної дії призводить до його протиправності.
На підставі викладеного судом встановлено протиправність рішень про відмову у реєстрації податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних.
Про дотримання податковим органом вимог обґрунтованості під час прийняття відповідного акта індивідуальної дії свідчитиме належна мотивація його висновку, зокрема зі встановленням обставин, що мають значення для реєстрації податкових накладних, а також за умови посилання на докази, якими такі обставини обґрунтовані, із зазначенням причин їх прийняття чи відхилення.
І навпаки, не наведення мотивів прийнятих рішень «суб`єктивізує» акт державного органу і не дає змоги суду встановити дійсні підстави та причини, за яких цей орган дійшов саме таких висновків, надати їм правову оцінку, та встановити законність, обґрунтованість, пропорційність прийнятих рішень.
Оскільки відповідач-1 у спірному рішенні зазначив загальну, неконкретизовану та неоднозначну причину відмови у реєстрації податкових накладних, він прийняв невмотивовані рішення, оскільки їх зміст не дає чіткого розуміння обставин, за яких було прийняте негативне для платника податків рішень. Прийняття негативних для платника податків рішень без зазначення конкретних мотивів дає підстави для висновку про необхідність відновлення порушеного права позивача шляхом скасування рішень про відмову в реєстрації податкових накладних.
Аналогічний правовий висновок викладено Верховним Судом у постанові від 10.04.2020 року у справі №819/330/18.
Як було зазначено вище, основним видом діяльності позивача є «Ремонт і технічне обслуговування машин і устаткування промислового призначення», проте разом з тим, відповідно до статуту, позивач також здійснює неспеціалізовану оптову торгівлю (код УКТ ЗЕД 33.12.).
Позивач має відповідні дозволи Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області: №1088.17.12 від 27.09.2017 р. на виконання монтажних, демонтажних, налагоджувальних, ремонтних та зварювальних робіт; №1057.16.12 від 10.08.2016 р. на застосування гірничошахтного устаткування; №1087.17.12 від 27.09.2017 р. на експлуатацію посудин, що працюють під тиском понад 0,05 МПа; №3146.19.32 від 24.09.2019 р. на зведення, монтаж і демонтаж будинків, споруд, зміцнення їх аварійних частин; №1415.20.32 від 05.06.2020 р. виконувати підземні та відкриті гірничі роботи.
Так, на підтвердження реальності здійснених операцій, позивачем було надано податковому органу пояснення, з яких встановлено, що для виконання зобов`язань за договором підряду №1782 від 29.08.2019 р. з ремонтних та/або відновлювальних робіт обладнання ПАТ «АрселорМіттал Кривий Ріг», позивачем були укладені договори на поставку матеріалів з наступними підприємствами. Відповідно до укладеного ТОВ «НВО Вектор Прогресу» з ТОВ «НВП ВЕЛДТЕК» договору поставки №9 від 01.10.2018 р. позивач придбав порошковий дріт МУР-49-0-2.6 у кількості 0,605 т на загальну суму 39 748,50 грн., що підтверджується доданими видатковими накладними №60 від 07.10.2019 р. та № 3 від 21.10.2019 р. Транспортування придбаного товару здійснювалось на замовлення позивача автомобільним перевізником - ТОВ «Нова Пошта», що підтверджується доданою товарно-транспортною накладною № 60 від 07.10.2019 р. та № 73 від 21.10.2019 р. Розрахунки за придбаний товар здійснювалися позивачем у безготівковій формі, шляхом перерахування ним грошових коштів на поточний рахунок продавця, що підтверджується доданими до платіжними дорученнями №672 від 14.01.2020 р., №781 від 20.05.2020 р. та №1221 від 28.12.2019 р. Кредиторська та дебіторська заборгованість за договором поставки №9 від 01.10.2018 р. між сторонами відсутня, що підтверджується доданою до поборотно-сальдовою відомістю по рахунку 361.
В порядку та на умовах укладеного ТОВ «НВО Вектор Прогресу» з ТОВ «МЕТИЗ БРОВАРИ» договору поставки №UA190923/01 від 23.09.2019 р. позивач придбав дріт Св-08Г2С-О; ф.1,6 К-300 у кількості 1,155 тон на загальну суму 38 692,50 грн., що підтверджується доданими до видатковими накладними № РН-0001029 від 24.09.2019 р. та № РН-0001235 від 15.11.2019 р. Транспортування придбаного товару здійснювалось на замовлення позивача автомобільним перевізником - ТОВ «Нова Пошта», що підтверджується доданими до товарно-транспортними накладними №1235 від 15.11.2019 р. та №1029 від 24.09.2019 р. Розрахунки за придбаний товар здійснювалися позивачем у безготівковій формі, шляхом перерахування ним грошових коштів на поточний рахунок продавця, що підтверджується доданими платіжними дорученнями №515 від 24.09.2019 р. та №1124 від 26.11.2019 р. Кредиторська та дебіторська заборгованість за договором поставки № UA190923/01 від 23.09.2019 р. між сторонами відсутня, що підтверджується доданою до позову оборотно-сальдовою відомістю по рахунку 361.
Відповідно до укладеного ТОВ «НВО Вектор Прогресу» з ПП «НІГМА» договору поставки №118 від 24.01.2017 р. позивач придбав трубу профільну 30x30x2,0мм (6,0м) у кількості 1,500 тон, трубу профільну 40x40x2,0мм (6,0м) у кількості 1,500 тон, трубу профільну 60x60x3,0мм (6,0м) у кількості 0,340 тон та арматуру А240С ф 6,5 мм міра у кількості 360,000 м на загальну суму 13 006,07 грн., що підтверджується доданою видатковою накладною №5016 від 21.09.2017 р. Транспортування придбаного товару здійснювалось власним транспортом позивача, що підтверджується доданою товарно-транспортною накладною №3261 від 21.09.2017 р. Розрахунки за придбаний товар здійснювалися позивачем у безготівковій формі, шляхом перерахування ним грошових коштів на поточний рахунок продавця, що підтверджується доданим платіжним дорученням № 1392 від 21.09.2017 р. Кредиторська та дебіторська заборгованість за договором поставки №118 від 24.01.2017 р. між сторонами відсутня, що підтверджується доданою оборотно-сальдовою відомістю по рахунку 361
Відповідно до укладеного ТОВ «НВО Вектор Прогресу» з ТОВ «Інженерно-виробнича фірма «РЕМТЕХГАЗ» договору поставки № 60/16 від 15.01.2016 р. позивач придбав кисень газоподібний ДСТУ ГОСТ 5583:2009 та вуглекислоту вищого ґатунку ДСТУ 4817:2007 у кількості та асортименті, визначеному у видаткових накладних №РН-0001068 від 10.04.2019 р., №РН-0003076 від 15.10.2019 р., №РН-0003227 від 25.10.2019 р., №РН-0003354 від 07.10.2019 р., №РН-0003392 від 11.10.2019 р., №РН-0003432 від 14.10.2019 р., № РН-0003489 від 19.10.2019 р. №РН-0003627 від 03.12.2019 р., №РН-0003712 від 12.12.2019 р. Транспортування придбаного товару здійснювалось продавцем ТОВ «Інженерно-виробнича фірма «РЕМТЕХГАЗ», що підтверджується доданими товарно-транспортними накладними №ТТН-001001 від 10.04.2019 р., №ТТН-002889 від 14.11.2019 р., №ТТН-002944 від 19.11.2019 р. та на замовлення позивача автомобільним перевізником - ФОП ОСОБА_2 , що підтверджується доданими товарно-транспортними накладними №3076 від 15.10.2019 р., №3227 від 25.10.2019 р., №3354 від 07.11.2019 р., №3392 від 11.11.2019 р., №3627 від 03.12.2019 р., №3712 від 12.12.2019 р. Розрахунки за придбаний товар здійснювалися позивачем у безготівковій формі, шляхом перерахування ним грошових коштів на поточний рахунок продавця, що підтверджується доданими платіжними дорученнями №621 від 16.12.2019 р., №621 від 16.12.2019 р., №602 від 23.05.2019 р. №564 від 23.10.2019 р., №1121 від 26.11.2019 р., №1127 від 26.11.2019 p., №1115 від 26.11.2019 p., №1059 від 29.10.2019 p., №1117 від 26.11.2019 p. Кредиторська та дебіторська заборгованість за договором поставки №60/16 від 15.01.2016 р. між сторонами відсутня, що підтверджується доданою оборотно-сальдовою відомістю по рахунку 361. Якість товару підтверджується доданими відповідним паспортами якості №320-1 від 15.10.2019 p., №520-2 від 15.10.2019 p., №526 від 25.10.2019 p., №526-1 від 25.10.2019 p., №553-1 від 07.11.2019 p., №553 від 07.11.2019 p., №583-2 від 14.11.2019 p., 583-1 від 14.11.2019 p., №585-2 від 19.11.2019 p., №585-1 від 19.11.2019 p., №241-1 від 10.04.2019 p., №241-2 від 10.04.2019 p., №595 від 03.12.2019 p., №579 від 11.11.2019 p., №599-2 від 12.12.2019 р. №599-1 від 12.12.2019 р.
Надходження матеріалів (послуг) та розрахунки з постачальниками (виконавцями) своєчасно та у повному обсязі відображено в бухгалтерському обліку позивача, що підтверджується доданими до позову оборотно-сальдовими відомостями по рахункам 631 «Розрахунки з постачальниками».
Наявність та подання зазначених документів до реєстрації спірних податкових накладних відповідачами у відзивах на позов не спростовувалась.
В оскаржуваних рішеннях не зазначено, які саме документи складені з порушенням та які документи необхідно надати позивачу з метою можливості реєстрації податкових накладних.
Згідно з правовою позицією колегії суддів Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду, сформованій та викладеній у постанові від 25.10.2019 р. по справі №0340/1834/18 (провадження № К/9901/8458/19), з метою забезпечення визначеності у податковому правозастосуванні та зважаючи на необхідність застосування принципу належного урядування при здійсненні суб`єктами владних повноважень своїх функцій, контролюючий орган в квитанції про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування повинен здійснювати не лише загальне посилання на пункт Критеріїв оцінки, а конкретно зазначати відповідний підпункт, в межах якого й закріплений конкретний критерій, на основі якого було зупинено реєстрацію податкової накладної.
Така вимога є цілком обґрунтованою, оскільки від розуміння конкретного критерію, на підставі якого було зупинено реєстрацію податкової накладної, залежить послідовність надання платником податків пояснень, достатніх для прийняття контролюючим органом рішення про реєстрацію такої податкової накладної. При цьому, тільки визначивши критерій, на підставі якого було зупинено реєстрацію податкової накладної, контролюючий орган може чітко визначити вичерпний перелік конкретних документів, які платник податків повинен надати контролюючому органу.
Здійснення моніторингу відповідності податкових накладних/розрахунків коригування критеріям оцінки ступеня ризиків є превентивним заходом, спрямованим на убезпечення від безпідставного формування податкового кредиту за операціями, що не підтверджені первинними документами або підтверджені платником податку копіями документів, які складені з порушенням законодавства. Здійснення моніторингу не повинно підміняти за своїм змістом проведення податкових перевірок як способу реалізації владних управлінських функцій податкового органу.
Аналогічні за змістом висновки неодноразово викладалась Верховним Судом при розгляді подібних спорів (зокрема у постанові від 23 жовтня 2018 року по справі №822/1817/18 та від 21 травня 2019 року по справі №0940/1240/18), що вказує про формування сталої судової практики з даного питання.
Відтак можливість надання платником податків вичерпного переліку документів на підтвердження правомірності, формування та подання податкової накладної прямо залежить від чіткого визначення фіскальним органом конкретного виду критерію оцінки ступеня ризиків. Вживання податковим органом загального посилання на Критерії ризиковості є неконкретизованим та призводить до необґрунтованого обмеження права платника податків бути повідомленим про необхідність надання документів за вичерпним переліком, відповідно до критерію зупинення реєстрації податкової накладної, а не будь-яких на власний розсуд.
Судом встановлено, що оскаржувані рішення не відповідають критеріям чіткості та зрозумілості актів індивідуальної дії, та породжує їх неоднозначне трактування, що має наслідком неможливість реєстрації платником податку ПН/РК в ЄРПН.
З огляду на зазначене, недотримання контролюючим органом принципу правової визначеності під час зупинення реєстрації податкових накладних та не конкретизації переліку документів у квитанціях про зупинення їх реєстрації призвело до правової невизначеності позивача, що позбавило його можливості надати контролюючому органу необхідний в розумінні суб`єкта владних повноважень пакет документів, а для контролюючого органу, відповідно, створило передумови для можливого прояву негативної дискреції - прийняття рішень про відмову у реєстрації податкових накладених.
Тому, суд приходить до висновку про задоволення позовної вимоги щодо визнання протиправними та скасування рішень комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних відповідача-1 №2241410/37862381 та №2241411/37862381 від 16.12.2020 року, про відмову у реєстрації податкових накладних №2 та №3 від 16.12.2019 року в Єдиному реєстрі податкових накладних.
Щодо позовних вимог про зобов`язання ДПС України зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних податкові накладні №2 та №3 від 16.12.2019 року, що складені ТОВ «НВО Вектор Прогресу», варто звернути увагу на таке.
Правосуддя за своєю суттю визнається таким лише за умови, що воно відповідає вимогам справедливості і забезпечує ефективне поновлення в правах (абзац 10 пункту 9 Рішення Конституційного Суду України від 30 січня 2003 року № 3-рп/2003).
Статтею 13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (право на ефективний засіб юридичного захисту) передбачено, що кожен, чиї права та свободи, визнані в цій Конвенції, було порушено, має право на ефективний засіб юридичного захисту в національному органі, навіть якщо таке порушення було вчинене особами, які здійснювали свої офіційні повноваження.
При цьому, під ефективним засобом (способом) слід розуміти такий, що призводить до потрібних результатів, наслідків, дає найбільший ефект.
Таким чином, ефективний спосіб захисту повинен забезпечити поновлення порушеного права, бути адекватним наявним обставинам.
Як зазначив Вищий адміністративний суд України в Інформаційному листі від 24.10.2013 р. №1486/12/13-13, відповідно до пункту 201.10. статті 201 ПК України, реєстрація податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних є обов`язком постачальника товарів чи послуг.
Цьому обов`язку кореспондує обов`язок центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику, прийняти та зареєструвати надану платником податку-продавцем податкову накладну в Єдиному реєстрі податкових накладних.
При розв`язанні спорів, пов`язаних з оскарженням неприйняття податкових накладних для їх реєстрації в Єдиному державному реєстрі податкових накладних, суди повинні враховувати, що Податковим кодексом України визначено правові наслідки відсутності факту реєстрації податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних. Така податкова накладна не дає права покупцю на включення сум податку на додану вартість до податкового кредиту та не звільняє продавця від обов`язку включення суми податку на додану вартість, вказаної в податковій накладній, до суми податкових зобов`язань за відповідний звітний період.
Відповідно до ч.3 ст.245 КАС України, у разі скасування нормативно-правового або індивідуального акта суд може зобов`язати суб`єкта владних повноважень вчинити необхідні дії з метою відновлення прав, свобод чи інтересів позивача, за захистом яких він звернувся до суду.
Таким чином, з метою відновлення прав та інтересів позивача, за захистом яких він звернувся до суду, та з метою дотримання судом гарантій щодо остаточного вирішення спору між сторонами, суд дійшов висновку про необхідність зобов`язання ДПС України зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних податкові накладні №2 та №3 від 16.12.2019 року, що складені ТОВ «НВО Вектор Прогресу».
Суд також зауважує, що рішення суду має бути не тільки законним та обґрунтованим, воно повинно бути ще й ефективним у захисті порушених прав, свобод та інтересів. А тому вважає, що покладання на ДПС України обов`язку зареєструвати податкових накладних не вважатиметься втручанням у його дискреційні повноваження.
Суд також застосовує позицію ЄСПЛ, сформовану в пункті 58 рішення у справі Серявін та інші проти України (№ 4909/04): згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі Руїс Торіха проти Іспанії (Ruiz Torija v. Spain) № 303-A, пункт 29).
В силу ч.2 ст.2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.
Відповідно до ч.1 ст.9 КАС України визначено, розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.
Згідно з частинами 1, 2 статті 77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
В силу ч.3 ст.90 КАС України, суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.
З огляду на вищевикладене, суд дійшов висновку, що дана позовна заява підлягає задоволенню, з викладених вище підстав.
Вирішуючи питання щодо розподілу судових витрат, суд виходить з наступного.
Згідно ч.1 ст.139 КАС України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.
Враховуючи, що позовну заяву задоволено, сплачений позивачем судовий збір за її подачу до суду в розмірі 4 540 грн. підлягає поверненню.
У зв`язку із знаходженням судді - Кучми К.С. у щорічній відпустці з 22.06.2021 року по 30.07.2021 року (включно), текст рішення складений 02.08.2021 року.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст.8, 9, 72, 77, 132, 139, 241-246, 250, 262 КАС України, суд, -
Позовну заяву - задовольнити.
Визнати протиправними та скасувати рішення комісії Головного управління ДПС у Дніпропетровській області, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову у такій реєстрації №2241410/37862381 від 16.12.2020 року, №2241411/37862381 від 16.12.2020 року про відмову в реєстрації податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних.
Зобов`язати Державну податкову службу України зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних, подані Товариством з обмеженою відповідальністю «НВО Вектор Прогресу», податкові накладні №2 від 16.12.2019 року, №3 від 16.12.2019 року датою їх фактичного направлення для реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних.
Рішення суду набирає законної сили відповідно до ст.255 КАС України та може бути оскаржене в порядку та у строки, встановлені ст.ст.295, 297 КАС України.

Суддя К.С. Кучма