Справа № 826/7615/17
Суддя: Кузьмишина Олена Миколаївна
Дата ухвалення: 2021-08-25 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 826/7615/17 Суддя (судді) першої інстанції: Качур І.А.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 серпня 2021 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

Судді-доповідача: Кузьмишиної О.М.,

суддів: Степанюка А.Г., Федотова І.В.,

розглянувши у письмовому провадженні апеляційну скаргу Публічного акціонерного товариства «Українська залізниця» на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 07 квітня 2021 року у справі за адміністративним позовом Публічного акціонерного товариства «Українська залізниця» до Центрального міжрегіонального управління ДПС з великими платниками податків про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення № від 08.12.2016 року,

В С Т А Н О В И В:

До Окружного адміністративного суду міста Києва з адміністративним позовом звернулося Публічне акціонерне товариство «Українська залізниця» (далі - позивач, апелянт, ПАТ «Українська залізниця») до Офісу великих платників податків Державної податкової служби (далі - відповідач, ОВВП ДПС) з вимогами про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення від 08 грудня 2016 року №.

Позовні вимоги позивача обґрунтовано тим, що податковий орган не мав права проводити камеральну перевірку своєчасності реєстрації позивачем податкових накладних в ЄРПН, оскільки відповідно до чинних на момент виникнення спірних правовідносин правових норм при проведенні камеральної перевірки дослідженню підлягають дані податкової звітності.

Позивач стверджує, що в акті за результатами проведення камеральної перевірки могли бути зафіксовані лише встановлені помилки у податковій звітності або неподання (несвоєчаснення подання) податкової звітності. Перевірка позивача проведена з порушенням строків, встановлених Податковим кодексом України для її проведення.

Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 07 квітня 2021 року у задоволенні позову відмовлено повністю.

Не погоджуючись з рішенням суду, позивачем подано апеляційну скаргу, яка обґрунтована тим, що підставою для прийняття оскаржуваного податкового повідомлення-рішення стали висновки Акту камеральної перевірки від 18.11.2016 року №1918/28-10-42-08/40075815, предметом якої є своєчасність реєстрації в ЄРПН податкових накладних за період з 24.12.2015 року по 31.01.2016 року.

Окрім того позивач вважає, що відповідачем порушено строки проведення перевірки, а також звертає увагу, що зміни до Податкового кодексу України в частині визначення предмету камеральної перевірки набрали законної сили лише 01.01.2017, тому відповідно до конституційного принципу незворотності дії в часі нормативно-правових актів до порушення термінів реєстрації податкових накладних за періоди до 01.01.2017 року не застосовуються.

Ухвалами колегії Шостого апеляційного адміністративного суду від 29 червня 2021 року відкрито провадження за апеляційною скаргою Публічного акціонерного товариства «Українська залізниця», призначено справу до розгляду в порядку письмового провадження з 16 липня 2021 року.

ОВПП ДПС подано відзив на апеляційну скаргу, в якому відповідач вказує, що повноваження контролюючого органу проводити камеральні перевірки на підставі даних ЄРПН охоплюють, зокрема, питання дотримання термінів реєстрації податкових накладних у ЄРПН. Також відповідач зазначає, що факт несвоєчасності реєстрації податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних не заперечується.

Крім того, відповідач просить здійснити заміну відповідача - Офіс великих платників Державної фіскальної служби на Центральне міжрегіональне управління ДПС по роботі з великими платниками податків.

Відповідно до наказу Державної податкової служби України «Про утворення територіальних органів Державної податкової служби» від 30.09.2020 № 529 утворені як відокремлені підрозділи Державної податкової служби України територіальні органи згідно з переліком (додаток до цього наказу), серед яких наявне Центральне міжрегіональне управління ДПС по роботі з великими платниками податків.

У свою чергу, Наказом Державної податкової служби України «Про початок забезпечення здійснення територіальними органами ДПС повноважень та функцій» від 24.12.2020 №755 розпочато з 01.01.2021 здійснення територіальними органами ДПС своїх повноважень.

Тобто, на підставі наказу Державної податкової служби України від 30.09.2020 №529 на базі ліквідованого Офісу великих платників Державної податкової служби та його територіальних управлінь утворено як відокремлені підрозділи Державної податкової служби нові управління по роботі з великими платниками податків.

Таким чином, Офіс великих платників Державної податкової служби з 01.01.2021 не здійснює повноваження та функції як контролюючий орган у сфері реалізації державної податкової політики, тому клопотання відповідача підлягає задоволенню, а відповідач - заміні на Центральне міжрегіональне управління ДПС по роботі з великими платниками податків.

Відповідно до частини першої статті 308 Кодексу адміністративного судочинства України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Розглянувши матеріали апеляційної скарги, колегія суддів приходить до наступних висновків.

Відмовляючи у задоволенні позовних вимог ПАТ «Українська залізниця», суд першої інстанції виходив з тих обставин, що головним державним ревізором-інспектором відділу податкового супроводження підприємств транспортної інфраструктури управління податкового супроводження підприємств невиробничої сфери на підставі пункту 200.10 статті 200 розділу Податкового кодексу України в порядку статті 76 глави 8 розділу ІІ Податкового кодексу України проведено камеральну перевірку своєчасності реєстрації ПАТ «Українська залізниця» в Єдиному реєстрі податкових накладних за період з 24.12.2015 року по 31.01.2016 року, за результатами якої складено відповідний акт від 18.11.2016 року №1918/28-10-42-08/40085815.

Камеральною перевіркою встановлені порушення ПАТ «Українська залізниця» пункту 201.10 статті 201 Податкового кодексу України, а саме - ПАТ «Українська залізниця» оформлено податкові накладні для контрагентів-покупців, які зареєстровані в ЄРПН з порушенням законодавчо встановлених термінів, а саме граничних термінів, передбачених п.201.10 статті 201 Податкового кодексу України.

На підставі вказаного акту перевірки податковим органом видано податкове повідомлення-рішення № від 08.12.2016, яким до ПАТ «Українська залізниця» за затримку реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних на 15 і менше календарних днів на суму ПДВ 423 819, 80 грн. застосовано штраф в розмірі 10 % у сумі 42 381, 98 грн.; від 16 до 30 календарних днів на суму ПДВ 1 687, 40 грн. застосовано штраф в розмірі 20 % у сумі 337, 48 грн; від 31 до 60 календарних днів на суму ПДВ 52, 19 грн. застосовано штраф в розмірі 30 % у сумі 15, 66 грн.

Такі обставини стали передумовою для звернення позивача до суду з даним адміністративним позовом.

Аналізуючи підстави, згідно яких суд першої інстанції дійшов висновку про відмову у задоволенні позовних вимог, колегія суддів враховує положення пункту 75.1 статті 75 Податкового кодексу України, відповідно до якого контролюючі органи мають право проводити камеральні, документальні (планові або позапланові; виїзні або невиїзні) та фактичні перевірки. Камеральні та документальні перевірки проводяться контролюючими органами в межах їх повноважень виключно у випадках та у порядку, встановлених цим Кодексом, а фактичні перевірки - цим Кодексом та іншими законами України, контроль за дотриманням яких покладено на контролюючі органи.

Приймаючи рішення про відмову в задоволенні позову, суд першої інстанції дійшов висновку про обґрунтованість прийняття податкового повідомлення - рішення, з посиланням на встановлене право контролюючого органу на проведення камеральної перевірки, що передбачено статтею 75 ПК України, під час якої, у межах повноважень та відповідно до чинного законодавства, виявлено порушення позивачем граничного строку реєстрації податкових накладних у ЄРПН, що передбачено статтею 201 ПК України та є підставою для накладення на платника податку штрафу відповідно до пункту 120-1.1 статті 120-1 ПК України.

Колегія суддів погоджується з даним висновком, виходячи з наступного.

Підпункт 20.1.4 пункту 20.1 статті 20 Податкового кодексу України (тут і далі - в редакції, чинній на момент проведення перевірки) встановлює, що контролюючі органи мають право проводити відповідно до законодавства перевірки і звірки платників податків (крім Національного банку України), у тому числі після проведення процедур митного контролю та/або митного оформлення.

Відповідно до пункту 75.1 статті 75 Податкового кодексу України контролюючі органи мають право проводити камеральні, документальні (планові або позапланові; виїзні або невиїзні) та фактичні перевірки.

Камеральні та документальні перевірки проводяться контролюючими органами в межах їх повноважень виключно у випадках та у порядку, встановлених цим Кодексом, а фактичні перевірки - цим Кодексом та іншими законами України, контроль за дотриманням яких покладено на контролюючі органи.

Згідно підпункту 75.1.1 пункту 75.1 статті 75 Податкового кодексу України (в редакції, що діяла у період який перевірявся - липень 2016 року) камеральною вважається перевірка, яка проводиться у приміщенні контролюючого органу виключно на підставі даних, зазначених у податкових деклараціях (розрахунках) платника податків та даних системи електронного адміністрування податку на додану вартість (даних органу, що здійснює казначейське обслуговування бюджетних коштів, в якому відкриваються рахунки платників у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, даних Єдиного реєстру податкових накладних та даних митних декларацій), а також даних Єдиного реєстру акцизних накладних та даних системи електронного адміністрування реалізації пального. Колегія суддів зазначає також,

За правилами пункту 76.1 статті 76 Податкового кодексу України камеральна перевірка проводиться посадовими особами контролюючого органу без будь-якого спеціального рішення керівника такого органу або направлення на її проведення.

Камеральній перевірці підлягає вся податкова звітність суцільним порядком.

Згода платника податків на перевірку та його присутність під час проведення камеральної перевірки не обов`язкова.

Пунктом 86.2 статті 86 ПК України встановлено, що за результатами камеральної перевірки у разі встановлення порушень складається акт у двох примірниках, який підписується посадовими особами такого органу, які проводили перевірку, і після реєстрації у контролюючому органі вручається або надсилається для підписання протягом трьох робочих днів платнику податків у порядку, визначеному статтею 42 цього Кодексу.

Відповідно до пункту 86.8 статті 86 ПК України податкове повідомлення-рішення приймається керівником (його заступником або уповноваженою особою) контролюючого органу протягом десяти робочих днів з дня, наступного за днем вручення платнику податків, його представнику або особі, яка здійснювала розрахункові операції, акта перевірки у порядку, передбаченому статтею 58 цього Кодексу, для надсилання (вручення) податкових повідомлень-рішень, а за наявності заперечень посадових осіб платника податків до акта перевірки та/або додаткових документів, поданих у порядку, визначеному пунктом 44.7 статті 44 цього Кодексу, приймається з урахуванням висновку про результати розгляду заперечень до акта перевірки та/або додаткових документів - протягом трьох робочих днів, наступних за днем розгляду заперечень та/або додаткових документів і надання (надсилання) письмової відповіді платнику податків.

Отже, з наведених норм законодавства вбачається, що предметом камеральної перевірки у даному випадку може бути лише податкова звітність, тобто правильність відомостей, зазначених у відповідній податковій звітності.

Разом з тим, у зв`язку з внесенням змін до Податкового кодексу України, починаючи з 01 січня 2017 року підпункт 75.1.1 пункту 75.1 статті 75 цього Кодексу викладено у новій редакції, яка передбачає, що предметом камеральної перевірки також може бути своєчасність подання податкових декларацій (розрахунків) та/або своєчасність реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних, акцизних накладних та/або розрахунків коригування до акцизних накладних у Єдиному реєстрі акцизних накладних, виправлення помилок у податкових накладних та/або своєчасність сплати узгодженої суми податкового (грошового) зобов`язання виключно на підставі даних, що зберігаються (опрацьовуються) у відповідних інформаційних базах.Таким чином, з 01 січня 2017 року контролюючий орган набув право проведення перевірки своєчасності реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних в межах камеральної перевірки.

Як встановлено матеріалами справи, відповідачем було проведено камеральну перевірку позивача з питань своєчасності реєстрації податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних, за результатами якої складено Акт № 1918/28-10-42-08/40075815 від 18 листопада 2016 року, у якому зазначено про порушення граничних термінів реєстрації податкових накладних.

Верховний суд у Постанові від 04.09.2020 року у справі №805/4480/16-а зазначив, що предметом камеральної перевірки, навіть у розумінні підпункту 75.1.1 пункту 75.1 статті 75 Податкового кодексу України в редакції, що діяла до 01 січня 2017 року, охоплюються питання своєчасності реєстрації податкових накладних. Виявлення контролюючим органом цього порушення не потребує наявності будь-яких документів платника податку або необхідності витребувати такі в останнього, достатніми є дані Єдиного реєстру податкових накладних, дані податкових декларацій та дані системи електронного адміністрування податку на додану вартість.

На користь такого висновку свідчить також змістовне уточнення законодавцем правового регулювання цього питання шляхом доповнення з 01 січня 2017 року підпункту 75.1.1 абзацом другим, яким визначено, що предметом камеральної перевірки також може бути своєчасність подання податкових декларацій (розрахунків) та/або своєчасність реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних, акцизних накладних та/або розрахунків коригування до акцизних накладних у Єдиному реєстрі акцизних накладних, виправлення помилок у податкових накладних та/або своєчасність сплати узгодженої суми податкового (грошового) зобов`язання виключно на підставі даних, що зберігаються (опрацьовуються) у відповідних інформаційних базах.

Таким чином, суд першої інстанції правильно застосував норми матеріального права, обґрунтовано зазначив, що камеральна перевірка проведена Офісом ВПП ДПС правомірно, внаслідок чого виявлено порушення термінів реєстрації податкових накладних.

Щодо доводів скаржника про порушення відповідачем принципу недопустимості зворотної дії в часі нормативних актів, колегія суддів зазначає наступне.

Відповідно до пункту 200.10 статті 200 Податкового кодексу України (в редакції, що має бути застосована на думку позивача) контролюючий орган проводить камеральну перевірку заявлених у декларації даних протягом 30 календарних днів, що настають за граничним терміном отримання податкової декларації.

Згідно пункту 76.3 статті 76 цього Кодексу камеральна перевірка податкової декларації або уточнюючого розрахунку може бути проведена лише протягом 30 календарних днів, що настають за останнім днем граничного строку їх подання, а якщо такі документи були надані пізніше, - за днем їх фактичного подання. Камеральна перевірка з інших питань проводиться з урахуванням строків давності, визначених статтею 102 цього Кодексу.

Починаючи з 01 лютого 2015 року, реєстрації в ЄРПН підлягають усі податкові накладні та розрахунки коригування до податкових накладних (в тому числі податкові накладні, які не надаються покупцю, а також податкові накладні, складені за операціями з постачання товарів/послуг, які звільненні від оподаткування, підлягають реєстрації в ЄРПН. Реєстрація податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у ЄРПН здійснюється не пізніше п`ятнадцяти календарних днів, наступних за датою їх складання).

Відповідно до пункту 102.1. статті 102 ПК України контролюючий орган, крім випадків, визначених пунктом 102.2 цієї статті, має право провести перевірку та самостійно визначити суму грошових зобов`язань платника податків у випадках, визначених цим Кодексом, не пізніше закінчення 1095 дня, що настає за останнім днем граничного строку подання податкової декларації, звіту про використання доходів (прибутків) неприбуткової організації, визначеної пунктом 133.4 статті 133 цього Кодексу, та/або граничного строку сплати грошових зобов`язань, нарахованих контролюючим органом, а якщо така податкова декларація була надана пізніше, - за днем її фактичного подання. Якщо протягом зазначеного строку контролюючий орган не визначає суму грошових зобов`язань, платник податків вважається вільним від такого грошового зобов`язання (в тому числі від нарахованої пені), а спір стосовно такої декларації та/або податкового повідомлення не підлягає розгляду в адміністративному або судовому порядку.

Отже, судом першої інстанції вірно визначено, що контролюючий орган має право на проведення камеральних перевірок протягом 1095 днів, що випливає з положень статті 102 Податкового кодексу України. Відповідно, контролюючим органом не порушено порядку проведення камеральної перевірки.

Вказана позиція узгоджується з висновками Верховного Суду, викладеними в постанові від 19 квітня 2019 року по справі № 804/558/17 та від 23 травня 2019 року по справі №803/1791/16.

Враховуючи вищезазначене, застосування відповідачем санкцій, передбачених пунктом 120-1.1 статті 120-1 Податкового кодексу України є обґрунтованим, а податкове повідомлення-рішення № - правомірним.

Посилання позивача на те, що перевірку проведено з порушенням 30-денного строку, визначеного пунктом 200.10 статті 200 Податкового кодексу України, судом до уваги не приймається, оскільки в даному випадку контролюючим органом проведено перевірку термінів реєстрації податкових накладних.

Відтак, під час розгляду зазначеної справи в суді апеляційної інстанції апелянтом не доведено, що при постановленні оскаржуваного судового рішення суд першої інстанції здійснив порушення норм матеріального чи процесуального права, або неповною мірою з`ясував обставини, що мають значення для її вирішення.

Таким чином вірним є висновок суду першої інстанції про відмову в задоволенні даного адміністративного позову.

Отже при винесенні оскаржуваного рішення судом першої інстанції дотримано вимог законодавства, а тому відсутні підстави для його скасування.

За правилами статті 316 Кодексу адміністративного судочинства України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись статтями 243, 246, 308, 315, 316, 321, 325, 329, 331 Кодексу адміністративного судочинства України, Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу Публічного акціонерного товариства «Українська залізниця» залишити без задоволення.

Рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 07 квітня 2021 року у справі №826/7615/17 залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Суддя-доповідач О.М. Кузьмишина

Судді Степанюк А.Г.,

Федотов І.В.