Справа № 626/2419/21
Суддя: Рибальченко І. Г.
Дата ухвалення: 2021-08-30 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 626/2419/21
Провадження № 2-а/626/28/2021
УХВАЛА

30.08.2021 року м. Красноград

Суддя Красноградського районного суду Харківської області Рибальченко І.Г., розглянувши матеріали адміністративної справи за позовом ОСОБА_1 до суб`єкта владних повноважень інспектора 4 роти 2 батальйону УПП в Харківській області лейтенанта поліції Лісового Олександра Олександровича про оскарження дій суб`єкта владних повноважень у справі про притягнення до адміністративної відповідальності,-

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до суду з вищевказаним позовом. Дослідивши позовну заяву та додані до неї документи, суд дійшов висновку, що позовна заява підлягає залишенню без руху.

Згідно із п. 2 ч.5 ст. 160 КАС України, в позовній заяві зазначаються: повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб); поштовий індекс; ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України); реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості відомі позивачу), відомі номери засобів зв`язку, офіційна електронна адреса або адреса електронної пошти.

Позивач зазначив відповідачем інспектора 4 роти 2 батальйону УПП в Харківській області лейтенанта поліції Лісового О.О.

Згідно п. 7 ч. 1 ст. 4 КАС України, суб`єкт владних повноважень - це орган державної влади (у тому числі без статусу юридичної особи), орган місцевого самоврядування, їх посадова чи службова особа, інший суб`єкт при здійсненні ними публічно-владних управлінських функцій на підставі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень, або наданні адміністративних послуг.

Положенням п. 5 ч. 1 ст. 213 КУпАП визначено, що справи про адміністративні правопорушення розглядаються органами Національної поліції, органами державних інспекцій та іншими органами (посадовими особами), уповноваженими на те цим Кодексом.

Згідно ч. ч 1, 2 ст. 222 КУпАП, органи Національної поліції розглядають справи про адміністративні правопорушення, зокрема передбаченими ч.1 ст. 121 КУпАП. Від імені органів Національної поліції розглядати справи про адміністративні правопорушення і накладати адміністративні стягнення мають право працівники органів і підрозділів Національної поліції, які мають спеціальні звання, відповідно до покладених на них повноважень.

Аналіз наведених норм права свідчить про те, що при розгляді справ про адміністративні правопорушення, зокрема, передбачених ч. 1 ст. 121 КУпАП, працівники органів і підрозділів Національної поліції діють не як самостійні суб`єкти владних повноважень, а від імені органу Національної поліції. Отже, відповідні посадові особи не можуть виступати самостійним відповідачем у таких справах, оскільки належним відповідачем є саме відповідний орган, на який, зокрема положеннями статті 222 КУпАП покладено функціональний обов`язок розглядати справи про адміністративні правопорушення, передбачені ч. 1 ст. 121 КУпАП, - як суб`єкт владних повноважень, а не особа, яка перебуває з цим органом у трудових відносинах та від його імені здійснює розгляд справ про адміністративні правопорушення і накладає адміністративні стягнення.

На підставі викладеного вважаю, що УПП в Харківській області повинно брати участь в даній справі , оскільки відповідач дійсно є службовою особою УПП в Харківській області, та прийняте рішення може вплинути на права та обов`язки останнього як органу поліції, який здійснює контроль за дотриманням законодавства у сфері забезпечення дорожнього руху, та забезпечує виконання рішень прийнятих за наслідками розгляду адміністративних справ працівниками поліції.

Відповідно до ч. 3ст. 161 Кодексу адміністративного судочинства Українидо позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 18.03.2020 у справі № 543/775/17 (провадження №11-1287апп18), відійшла від попередній висновків ВСУ викладених у постанові 13 грудня 2016 року (провадження №21-1410а16) та зробила висновок відповідно до якого, у справах щодо оскарження постанов про адміністративне правопорушення у розумінні положень статей 287, 288 КУпАП, як і в інших справах, які розглядаються судом у порядку позовного провадження, слід застосовувати статті 2-5судовий збір; нормативно-правовий акт № 3674-VI від 08.07.2011" Закон України"Про судовий збір"№3674-VI, які пільг за подання позовної заяви, відповідних скарг у цих правовідносинах не передбачають.

З огляду на необхідність однакового підходу у визначенні розміру судового збору, який підлягає застосуванню у справах щодо накладення адміністративного стягнення та справляння судового збору, він складає за подання позовної заяви 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (454,00 грн.).

Спеціальним законом, що визначає правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору, є Закон України "Про судовий збір" №3674-VI.

Частиною 2 ст. 4 вказаного закону передбачено сплату судового збору за подання адміністративного позову немайнового характеру фізичною особою в розмірі 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тобто 454,00 грн.

Крім того , згідно долучених документів до адміністративної відповідальності притягнуто ОСОБА_1 , а в позові зазначено позивача як ОСОБА_1 , що потребує уточнення. Таким чином, суд приходить до висновку про наявність недоліків позовної заяви, а саме не надання позивачем документу про оплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документів, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до Закон України "Про судовий збір", а також уточнення анкетних даних.

Наведені обставини вказують на невідповідність позовної заяви вимогам процесуального законодавства.

Згідно з частинами 1 та 2 статті 169 Кодексу адміністративного судочинства Українисуддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Керуючись статтями 160,161,169,171,243,248 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,-

УХВАЛИВ :

Позовну заяву ОСОБА_1 до суб`єкта владних повноважень інспектора 4 роти 2 батальйону УПП в Харківській області лейтенанта поліції Лісового Олександра Олександровича про оскарження дій суб`єкта владних повноважень у справі про притягнення до адміністративної відповідальності - залишити без руху.

Позивачеві у десятиденний строк з дня одержання ухвали усунути наведені у ній недоліки у вказаний у ній спосіб.

Роз`яснити позивачеві, що якщо недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, не будуть усунуті у встановлений судом строк, позовна заява буде повернута відповідно до пункту 1 частини 4статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України.

Копію ухвали про залишення позовної заяви без руху надіслати позивачеві за адресою, зазначеною у позовній заяві.

Ухвала про набирає законної сили з моменту її підписання суддею та не підлягає оскарженню. Заперечення на ухвалу можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя І.Г.Рибальченко