Справа № 320/8559/20
Суддя: Горяйнов Андрій Миколайович
Дата ухвалення: 2021-08-18 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 320/8559/20 Суддя першої інстанції: Балаклицький А. І.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 серпня 2021 року м. Київ

Колегія суддів Шостого апеляційного адміністративного суду у складі:

судді-доповідача - Горяйнова А.М.,

суддів - Степанюка А.Г. та Чаку Є.В.,

розглянувши в порядку письмового провадження у м. Києві апеляційну скаргу Київської митниці Держмитслужби на рішення Київського окружного адміністративного суду від 09 квітня 2021 року, яке ухвалене в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (у порядку письмового провадження), у справі за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Віта-Текс» до Київської митниці Держмитслужби про визнання протиправним та скасування рішення,

ВСТАНОВИЛА:

У січні 2020 року ТОВ «Віта-Текс» звернулося до суду із адміністративним позовом, у якому просило визнати протиправним та скасувати рішення Київської митниці Держмитслужби про коригування митної вартості товарів від 10 квітня 2020 року № UA100300/2020/000062/2.

Постановою Київського окружного адміністративного суду від 09 квітня 2021 року вказаний адміністративний позов було задоволено.

Не погоджуючись із прийнятим судовим рішенням, відповідач подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати оскаржуване рішення та прийняти нову постанову про відмову в задоволенні позову. Свої вимоги обґрунтовує тим, що суд першої інстанції неповно з`ясував обставини справи та неправильно застосував норми матеріального права. Скаржник вказує на те, що до митного оформлення були надані документи, які містять розбіжності та не дають можливості встановити дійсну митну вартість.

ТОВ «Віта-Текс» подало відзив на апеляційну скаргу, в якому зазначило, що суд першої інстанції належним чином перевірив аргументи митного органу, які були покладені в основу рішення про коригування митної вартості товарів від 10 квітня 2020 року № UA100300/2020/000062/2 та прийшов до вірного висновку про наявність підстав для задоволення позовних вимог.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 311 КАС України справа розглядається в порядку письмового провадження за наявними у ній матеріалами.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши матеріали справи, доводи апеляційної скарги та відзиву на неї, колегія суддів вважає необхідним апеляційну скаргу Київської митниці Держмитслужби залишити без задоволення, а рішення Київського окружного адміністративного суду від 09 квітня 2021 року - без змін, виходячи із наступного.

Згідно зі ст. 242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Відповідно до ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Судом першої інстанції встановлено та сторонами справи не заперечується, що між ТОВ «Віта-Текс» та компанією Kausar Processing Industries (Pvt) Ltd. (компанія зареєстрована в Ісламській Республіці Пакистан) був укладений договір купівлі-продажу № KPI/786/1112/19 від 17 вересня 2019 року, відповідно до умов якого позивач придбав тканину вибивну полікотон (52% поліестер та 48% бавовна), сток, 30х30 / 76х68, завширшки 220 см та шматки тканини в кількості 24732 кг, 96498 погонних метрів, за ціною 3,05 долари США за 1 кг.

Загальна вартість товару склала 75432,60 доларів США. Поставка товару здійснювалася на умовах CFR м. Одеса, Україна (Incoterms 2010).

З метою переміщення товару через митний кордон України позивач 06 квітня 2020 року подав попередню митну декларацію ІМ40ЕЕ №UA100000/2020/839733.

Одеська митниця Держмитслужби провела митний огляд товару та склала акт про проведення огляду (переогляду) товарів, транспортних засобів, ручної поклажі та багажу від 09 квітня 2020 року № UA500040/2020/1386.

ТОВ «Віта-Текс» 10 квітня 2020 року подало до Київської митниці Держмитслужби додаткову митну декларацію ІМ40ДЕ №UA100300/2020/4066944. Згідно вказаної декларації позивачем заявлено митну вартість товару за основним методом - за ціною договору (контракту), яка дорівнює 75432,60 доларів США.

Разом із зазначеною митною декларацією ТОВ «Віта-Текс» надало такі документи: пакувальний лист продавця на товар від 08 лютого 2020 року, рахунок-фактура від 08 лютого 2020 року № KPI/786/9375/2020, коносамент від 16 лютого 2020 року № COSU, автотранспортна накладна від 09 квітня 2020 року № 17133, декларація про походження товару від 08 лютого 2020 року № КРІ/786/9375/2020, акт про проведення огляду (переогляду) товарів, транспортних засобів, ручної поклажі та багажу від 09 квітня 2020 року № UA500040/2020/1386, прайс-лист продавця від 08 лютого 2020 року, розрахунок ціни (калькуляція) від 08 лютого 2020 року, договір купівлі-продажу № KPI/786/1112/19 від 17 вересня 2019 року, додаток № KPI/786/1112/19/10 від 07 лютого 2020 року до договору купівлі-продажу № KPI/786/1112/19 від 17 вересня 2019 року.

За результатами здійснення аналізу документів, що подані разом з митною декларацією, контролюючий орган встановив, що:

- в інвойсі від 08 лютого 2020 року № KPI/786/9375/2020 зазначено, що імпортований товар є стоковим, тобто залежалим на складі або таким, що не відповідає певним якісним вимогам, що в свою чергу впливає на ціну товару, але в інших документах підтвердження зазначеного відсутнє;

- відповідно до п. 3.2 договору від 17 вересня 2019 року № КРІ/786/1112/19 товар продається за визначеною ціною за умови, що він є стоковим, однак позивачем надано документ, що містить характеристику товару, де зазначено рік виробництва 2019-2020, інвойс та додаток до договору не містять інформації про те, що товар є стоковим;

- в інвойсі від 08 лютого 2020 року № KPI/786/9375/2020 зазначено коносамент № COSU, який був виставлений тільки 18 лютого 2020 року, тобто на дев`ять днів пізніше дати складання інвойсу;

- в п. 3.1 додатку до договору від 07 лютого 2020 року № КРІ/786/1112/19/10 зазначено номер інвойсу, який виданий лише 08 лютого 2020 року;

- товар, заявлений до митного оформлення, містить у своєму складі тканину та зразки тканини у вигляді окремих шматків (зразків), які в свою чергу мають таку ж саму ціну, як основний товар, що є нетиповим для цього типу товару (зазвичай зразки окремих тканин відрізняються за ціною від готової продукції, так як виготовлені із залишків ліквідного матеріалу та не є предметом продажу нарівні з основною частиною тканини).

У зв`язку з цим позивачу 10 квітня 2020 року було направлено запит з пропозицією надати додаткові документи для підтвердження заявленої митної вартості.

Листом від 10 квітня 2020 року № 1004-1 ТОВ «Віта-Текс» повідомило про відсутність документів, які б могли бути додатково надані на підтвердження заявленої митної вартості.

Київська митниця Держмитслужби прийшла до висновку про те, що надані до митного оформлення документи відповідно до ч. 6 ст. 54 та ч. 2 ст. 58 Митного кодексу України не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари. У зв`язку з цим відповідачем були прийняті рішення про коригування митної вартості товарів від 10 квітня 2020 року № UA100300/2020/000062/2 та картка відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску і пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA100300/2020/00092.

Відповідно до вказаного рішення митна вартість товару з 75432,60 доларів США була збільшена до 93006,70 доларів США.

Не погоджуючись із рішенням про коригування митної вартості товарів від 10 квітня 2020 року № UA100300/2020/000062/2, ТОВ «Віта-Текс» звернулося до суду з позовом про визнання його протиправними та скасування.

Приймаючи рішення про задоволення позовних вимог ТОВ «Віта-Текс», суд першої інстанції виходив з того, що під час митного оформлення задекларованого товару позивач надав усі документи, що необхідні для визначення митної вартості за ціною контракту. Такі документи містять повну інформацію про митну вартість та не містять розбіжностей. У зв`язку з цим суд першої інстанції прийшов до висновку про те, що підстав для коригування митної вартості товару не було. Додатково суд першої інстанції зазначив підстави, з яких вважає необґрунтованим застосування шостого методу визначення митної вартості товару.

Колегія суддів погоджується із зазначеними висновками суду першої інстанції, оскільки вони знайшли своє підтвердження під час апеляційного розгляду справи.

У відповідності до ч. 1 ст. 52 Митного кодексу України заявлення митної вартості товарів здійснюється декларантом або уповноваженою ним особою під час декларування товарів у порядку, встановленому розділом VIII цього Кодексу та цією главою.

Згідно з ч. 2 ст. 53 МК України документами, які підтверджують митну вартість товарів, є декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах п`ятій і шостій статті 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості; зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності; рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу); якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; ліцензія на імпорт товару, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню; якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування.

Згідно з ч. 3 ст. 53 Митного кодексу України у разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу органу доходів і зборів зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) додаткові документи згідно з переліком.

Зазначена норма права вказує на те, що митний орган, встановивши, що надані декларантом документи не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, зобов`язаний направити письмову вимогу про надання додаткових документів згідно з переліком протягом 10 календарних днів.

Відповідно до висновку, викладеного в постанові Верховного Суду від 25 лютого 2020 року у справі № 260/718/19, митний орган зобов`язаний довести обґрунтованість сумніву у правильності заявленої позивачем митної вартості товару, оскільки з цією обставиною закон пов`язує можливість витребування додаткових документів у декларанта та надає митниці право вчиняти наступні дії, спрямовані на визначення дійсної митної вартості товарів. Приписи ст.ст. 53, 54 Митного кодексу України зобов`язують митницю зазначити конкретні обставини, які викликали відповідні сумніви, причини неможливості їх перевірки на підставі наданих декларантом документів, а також обґрунтувати необхідність перевірки спірних відомостей та зазначити документи, надання яких може усунути сумніви у їх достовірності.

У постанові від 22 серпня 2019 року у справі № 810/2784/18 Верховний Суд зазначив, що ненадання повного переліку витребуваних документів може бути підставою для визначення митної вартості не за першим методом лише тоді, коли подані документи є недостатніми чи такими, що у своїй сукупності не спростовують сумнів у достовірності наданої інформації.

У відповідності до ч. 5 ст. 242 КАС України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Як раніше зазначалося, згідно з п. 33 рішення від 10 квітня 2020 року № UA100300/2020/000062/2, підставою для витребування у позивача додаткових документів стало виявлення розбіжностей у датах складення документів, недоліків в оформленні прайс-листа та відсутності документів, які б підтверджували, що товар є стоковим.

Посилання на інші підстави для витребування пояснень і додаткових документів у запиті та в п. 33 рішення про коригування митної вартості товарів від 10 квітня 2020 року № UA100300/2020/000062/2 - відсутні.

Надаючи правову оцінку таким доводам контролюючого органу, колегія суддів враховує, що за змістом ч. 3 ст. 54 Митного кодексу України, підставою для витребування додаткових документів можуть бути лише такі розбіжності, які мають вплив на правильність визначення митної вартості.

Натомість контролюючий орган виявив розбіжність у датах складення документів, а не відомостях щодо ціни товару, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Також колегія суддів враховує, що ТОВ «Віта-Текс», з метою усунення сумнівів, які виникли у контролюючого органу, 28 травня 2020 року надало пояснення в порядку ч. 8 ст. 55 Митного кодексу України щодо причин, з яких виникли розбіжності у датах складання окремих документів.

Так, позивач зазначив, що інвойс формується продавцем, який резервує вихідний номер в своїй внутрішній системі бухгалтерського обліку та наперед знає який номер буде присвоєний системою інвойсу в день його видачі у майбутньому. Також на підставі інвойсу продавцем формується коносамент для перевезення товарів у контейнері у відповідній спеціалізованій системі із присвоєнням номеру такому документу, а його дата буде відповідачу дню його видачі (формування).

У зв`язку з цим у додатку до договору від 07 лютого 2020 року № КРІ/786/1112/19/10 міститься посилання на номер інвойсу без зазначення дати його видачі, а інвойс містить посилання на номер коносаменту без зазначення дати його видачі.

Також позивач зазначив що прайс-лист видається саме продавцем, який формує його відповідно до законодавства Ісламської Республіки Пакистан та своєї комерційної політики, а тому невідповідність наданого до митного оформлення прайс-листа певним вимогам відповідача не може бути підставою для винесення рішення про коригування митної вартості товару.

ТОВ «Віта-Текс» також просило врахувати, що в додатку до договору від 07 лютого 2020 року № КРІ/786/1112/19/10 та інвойсі від 08 лютого 2020 року № KPI/786/9375/2020, які є первинними документами бухгалтерського обліку, міститься підтвердження того, що товар є стоковим. Додатково зазначена обставина підтверджується актом Одеської митниці Держмитслужби про проведення огляду (переогляду) товарів, транспортних засобів, ручної поклажі та багажу від 09 квітня 2020 року № UA500040/2020/1386.

Колегія суддів враховує, що у запиті від 10 квітня 2020 року містилася вимога про надання додаткових документів, зокрема, митної декларації країни відправлення, виписки з бухгалтерської документації та інших платіжних та/або бухгалтерських документів, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару, каталогів, специфікацій, прейскурантів (прайс-листів) виробника товару тощо.

ТОВ «Віта-Текс» повідомило відповідача про неможливість надання таких документів через їх відсутність у розпорядженні декларанта.

Разом з тим відсутність вказаних документів не стала підставою для прийняття рішення про коригування митної вартості товару від 10 квітня 2020 року № UA100300/2020/000062/2.

Відповідно до п. 1 ч. 5 ст. 54 Митного кодексу України митний орган з метою здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів має право упевнюватися в достовірності або точності будь-якої заяви, документа чи розрахунку, поданих для цілей визначення митної вартості.

Дослідивши копії документів, які позивач надав відповідачу разом із митною деклараціє ІМ40ДТ № UA125110/2019/413024 у сукупності з додатковими поясненнями, колегія суддів приходить до висновку про те, що вони підтверджують митну вартість товару, задекларовану ТОВ «Віта-Текс».

Додаткові пояснення і документи, які позивач надав митному органу, повністю усувають сумніви у правильності визначення митної вартості, зміст яких був викладений у запиті від 10 квітня 2020 року та п. 33 рішення від 10 квітня 2020 року № UA100300/2020/000062/2.

Натомість Київська митниця Держмитслужби не довела наявності підстав для невизнання митної вартості, визначеної за ціною договору та для визначення митної вартості саме за резервним методом.

В апеляційній скарзі відповідач повторно наголошує на тому, що в наданому ТОВ «Віта-Текс» інвойсі від 08 лютого 2020 року № KPI/786/9375/2020 міститься посилання на коносамент № COSU, що виданий 16 лютого 2020 року. Також у додатку до договору від 07 лютого 2020 року № КРІ/786/1112/19/10 міститься посилання на інвойс від 08 лютого 2020 року № KPI/786/9375/2020.

Разом з тим, як раніше зазначалося, позивач надав пояснення щодо особливостей оформлення продавцем документів, що видаються покупцю та документів, що формуються морським перевізником. За змістом наданих позивачем пояснень, реєстраційний номер коносаменту формується у спеціалізованій системі при бронюванні місця для перевезення товарів у контейнері, у зв`язку з чим продавець наперед знає який номер буде присвоєний коносаменту у майбутньому - в день його видачі (формування).

Також колегія суддів враховує, що в п. 3.1 додатку до договору від 07 лютого 2020 року № КРІ/786/1112/19/10 міститься посилання лише на номер інвойсу № KPI/786/9375/2020 (який відомо заздалегідь, адже він бронюється після надходження замовлення покупця) без зазначення дати його фактичної видачі.

У свою чергу п. 5.2 додатку до договору від 07 лютого 2020 року № КРІ/786/1112/19/10 передбачає, що сторони мають право скоригувати загальну вартість товару і виставити новий скоригований інвойс вже після підписання такого додатку.

Відтак, та обставина, що інвойс був складений вже після підписання сторонами додатку до договору від 07 лютого 2020 року № КРІ/786/1112/19/10 не свідчить про наявність розбіжностей, які ставлять під сумнів достовірність інформації, зазначеної в наданих позивачем документах.

Київська митниця Держмитслужби в апеляційній скарзі також вказувала на наявність сумнівів у тому, що придбаний ТОВ «Віта-Текс» товар був саме стоковим.

Разом з тим, такі сумніви митного органу є необґрунтованими, адже в п. 1 додатку до договору від 07 лютого 2020 року № КРІ/786/1112/19/10 зазначено, що предметом поставки є тканина вибивна полікотон (52% поліестер та 48% бавовна), сток та шматки тканини. Така ж інформація про товар була зазначена в інвойсі від 08 лютого 2020 року № KPI/786/9375/2020.

Посилання митного органу на те, що заявлений до митного оформлення товар має однакову ціну, проте містить у своєму складі тканину та зразки тканини у вигляді окремих шматків (зразків), колегія суддів вважає не у достатній мірі обґрунтованими і такими, що можуть поставити під сумнів заявлену митну вартість товару.

Згідно з п. 1 додатку до договору від 07 лютого 2020 року № КРІ/786/1112/19/10 для тканини вибивної полікотону та шматків тканини було встановлено єдину ціну - 3,05 долари США за 1 кг. Разом з тим предметом поставки був стоковий товар, у зв`язку з чим встановлення однакової ціни на тканину вибивну полікотон (52% поліестер та 48% бавовна) та на шматки тканини не є свідченням укладення договору на нетипових для цього типу товару умовах.

Наведені обставини у своїй сукупності вказують на те, що суд першої інстанції прийняв законне і обґрунтоване рішення про задоволення адміністративного позову ТОВ «Віта-Текс».

Доводи апеляційної скарги Київської митниці Держмитслужби не спростовують висновки суду першої інстанції, викладені в рішенні від 09 квітня 2021 року, та не можуть бути підставами для його скасування.

З огляду на викладене колегія суддів дійшла висновку, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права. У зв`язку з цим колегія суддів вважає необхідним апеляційну скаргу Київської митниці Держмитслужби залишити без задоволення, а рішення Київського окружного адміністративного суду від 09 квітня 2021 року - без змін.

Керуючись ст.ст. 242, 308, 311, 316, 321, 322, 325, 328, 329 КАС України, колегія суддів, -

ПОСТАНОВИЛА:

Апеляційну скаргу Київської митниці Держмитслужби - залишити без задоволення, а рішення Київського окружного адміністративного суду від 09 квітня 2021 року - без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена у випадках, передбачених п. 2 ч. 5 ст. 328 КАС України, шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Суддя-доповідач А.М. Горяйнов

Судді А.Г. Степанюк

Є.В. Чаку