Справа № 234/5978/21
Суддя: Переверзева Л. І.
Дата ухвалення: 2021-08-12 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 234/5978/21
Провадження № 2-а/234/119/21
УХВАЛА

Іменем України

12 серпня 2021 року

Краматорський міський суд Донецької області у складі

головуючого судді Переверзевої Л.І,

секретаря Горбатової Л.І.

за участю позивача ОСОБА_1

розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до поліцейського СРПП відділення поліції № 5 Житомирського РУП НУНП в Житомирської області сержанта поліції Ворошило Олега Васильовича про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення, -

ВСТАНОВИВ:

До Краматорського міського суду Донецької області звернувся ОСОБА_1 з позовом до поліцейського СРПП відділення поліції № 5 Житомирського РУП НУНП в Житомирської області сержанта поліції Ворошило Олега Васильовича, у якому просить скасувати протизаконну постанову серії БАБ № 921878 від 28.04.2021 року, сфальсифіковану поліцейським СРПП відділення поліції № 5 Житомирського РУП НУНП в Житомирської області сержантом поліції Ворошило О. про притягнення його до адміністративної відповідальності та накладення стягнення у вигляді штрафу в сумі 510,,0 гривень; справу проти нього закрити.

17.06.2021 року ухвалою Краматорського міського суду Донецької області прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження по справі.

Відповідно до частини першої статті 2 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Вжитий у цій процесуальній нормі термін «суб`єкт владних повноважень» означає орган державної влади, орган місцевого самоврядування, їх посадову чи службову особу, іншого суб`єкта при здійсненні ними публічно-владних управлінських функцій на підставі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень, або наданні адміністративних послуг (пункт 7 частини першої статті 4 КАС України).

Згідно зі статтею 222 КУпАП органи Національної поліції розглядають справи про адміністративні правопорушення, передбачені зокрема частиною першою, другою, третьою, п`ятою, шостою і восьмою статті 122 КУпАП. Від імені органів Національної поліції розглядати справи про адміністративні правопорушення і накладати адміністративні стягнення мають право працівники органів і підрозділів Національної поліції, які мають спеціальні звання, відповідно до покладених на них повноважень.

Відповідно до ч.ч. 1, 3 ст. 13 Закону України «Про Національну поліцію» систему поліції складають: 1) центральний орган управління поліцією; 2) територіальні органи поліції. У складі поліції, серед іншого, функціонує патрульна поліція.

Згідно з ч. 1 ст. 15 Закону України «Про Національну поліцію» територіальні органи поліції утворюються як юридичні особи публічного права в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві та Севастополі, районах, містах, районах у містах та як міжрегіональні (повноваження яких поширюються на декілька адміністративно-територіальних одиниць) територіальні органи у межах граничної чисельності поліції і коштів, визначених на її утримання.

Частиною третьою статті 288 КУпАП, якою визначено порядок оскарження постанови у справі про адміністративне правопорушення, передбачено, що постанову іншого органу (посадової особи) про накладення адміністративного стягнення, постанову по справі про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксоване в автоматичному режимі можна оскаржити у вищестоящий орган (вищестоящій посадовій особі) або в районний, районний у місті, міський чи міськрайонний суд, у порядку, визначеному Кодексом адміністративного судочинства України, з особливостями, встановленими цим Кодексом.

Аналіз наведених норм права свідчить про те, що при розгляді справ про адміністративні правопорушення, зокрема, передбачених частиною 8 статті 121 КУпАП, працівники органів і підрозділів Національної поліції, які мають спеціальні звання, діють не як самостійний суб`єкт владних повноважень, а від імені органів Національної поліції.

Отже, відповідні працівники не можуть виступати самостійним відповідачем у таких справах, оскільки належним відповідачем є саме відповідний орган, на який, зокрема положеннями статті 222 КУпАП, покладено функціональний обов`язок розглядати справи про адміністративні правопорушення, передбачені статтями частиною першою, другою, третьою, п`ятою, шостою і восьмою статті 122 КУпАП.

Використання у зазначених вище нормах формулювань «від імені органів Національної поліції», «розгляд яких віднесено до відання органів, зазначених у статтях 222-244-20 КУпАП» вказує на те, що відповідачем у таких справах, які розглядаються судом в порядку, визначеному КАС України, є саме орган державної влади - суб`єкт владних повноважень, а не особа, яка перебуває з цим органом у трудових відносинах та від його імені здійснює розгляд справ про адміністративні правопорушення та накладає адміністративні стягнення.

Такий висновок суду відповідає правовій позиції Верховного Суду, викладеній у постанові від 26.12.2019 у справі №724/716/16-а.

Зі змісту позову вбачається, що позов пред`явлено до поліцейського СРПП відділення поліції № 5 Житомирського РУП НУНП в Житомирської області сержанта поліції Ворошило Олега Васильовича, який є неналежним відповідачем у справі щодо скасування протоколу про притягнення особи до адміністративної відповідальності.

Таким чином всупереч вимогам п. 4 ч. 5 ст. 160 КАС України позивачем не сформовано позовні вимоги до поліцейського СРПП відділення поліції № 5 Житомирського РУП НУНП в Житомирської області сержанта поліції Ворошило Олега Васильовича, якого він зазначив в якості відповідача.

Відповідно до ч. 13 ст. 171 КАС України, суддя, встановивши після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 160, 161 цього Кодексу, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали.

Враховуючи вищевикладене, позовну заяву слід залишити без руху із встановленням позивачу строку для усунення вказаних недоліків шляхом уточнення даних щодо відповідача по справі.

Керуючись статтями 160, 161, 169, 171, 243, 248, 256 Кодексу адміністративного судочинства України,-

УХВАЛИВ :

Позовну заяву ОСОБА_1 до поліцейського СРПП відділення поліції № 5 Житомирського РУП НУНП в Житомирської області сержанта поліції Ворошило Олега Васильовича про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення залишити без руху, надавши позивачу термін для усунення недоліків до 27 серпня 2021 року.

Роз`яснити позивачу, що позовна заява буде вважатися неподаною і буде повернута, якщо він у зазначений строк не усуне недоліки відповідно до цієї ухвали.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Краматорського міського суду Л.І.Переверзева