Справа № 580/5041/20
Суддя: Федотов Ігор В'ячеславович
Дата ухвалення: 2021-08-17 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 580/5041/20 Суддя (судді) першої інстанції: С.О. Кульчицький
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 серпня 2021 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

головуючого - судді Федотова І.В.,

суддів: Єгорової Н.М. та Чаку Є.В.,

за участю секретаря Бринюк Г.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Черкаського окружного адміністративного суду від 13 квітня 2021 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Черкаській області про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на посаді, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 (далі - позивач) звернувся до суду з позовом до Головного управління Національної поліції в Черкаській області (далі - відповідач), в якому просив:

- визнати протиправним та скасувати наказ відповідача від 16.10.2020 № 2670, в частині звільнення зі служби в поліції заступника начальника сектору кримінальної поліції Уманського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Черкаській області ОСОБА_1 ;

- визнати протиправним та скасувати наказ відповідача від 26.10.2020 № 271 о/с в частині звільнення позивача зі служби в поліції за п. 6 (у зв`язку з реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України) ч. 1 ст. 77;

- поновити позивача на службі в поліції на посаді заступника начальника сектору кримінальної поліції Уманського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Черкаській області;

- стягнути з відповідача на користь позивача середній заробіток за час вимушеного прогулу.

Рішенням Черкаського окружного адміністративного суду від 13 квітня 2021 року у задоволенні позову було відмовлено.

Не погоджуючись з рішенням суду першої інстанції позивач подав апеляційну скаргу, в якій просив його скасувати та ухвалити нове, яким позовні вимоги задовольнити в повному обсязі, оскільки вважає, що таке рішення прийняте з порушенням норм матеріального та процесуального права.

Доводи апелянта ґрунтуються на тому, що суд першої інстанції фактично продублював висновки службового розслідування, не надавши їм належної правової оцінки, та не встановив чи дійсно були допущені порушення апелянтом, що слугували підставою для притягнення його до дисциплінарної відповідальності.

Вказує про те, що всі висновки викладені в Висновку дисциплінарної комісії в основному ґрунтуються на припущеннях а не конкретно встановлених фактах.

Відповідно до ч. 1 ст. 308 КАС України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Відповідно до ст. 316 КАС України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Заслухавши суддю-доповідача, пояснення сторін, які з`явились в судове засідання, дослідивши доводи апеляційної скарги та перевіривши матеріали справи, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Як встановлено судом першої інстанції та вбачається з матеріалів справи, наказом Головного управління Національної поліції у Черкаській області від 07.10.2020 № 2587 «Про призначення та проведення службового розслідування, формування дисциплінарної комісії і відсторонення від виконання службових обов`язків (посади)» призначено службове розслідування за рапортом начальника УКЗ ГУНП підполковника поліції ОСОБА_2 від 06.10.2020 № 557рп./12/і/01-2020 щодо вчинення поліцейськими Уманського відділу поліції ГУНП в Черкаській області порушень, що мають ознаки дисциплінарного проступку, про внесення 21.09.2020 Центральним апаратом ДБР відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0000777 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України за фактом прийняття пропозиції, обіцянки або одержання заступником начальника СКП Уманського відділу поліції ГУНП капітаном поліції ОСОБА_1 неправомірної вигоди та відсутності останнього на службі 06.10.2020 без поважних причин.

Наказом Головного управління Національної поліції в Черкаській області від 16.10.2020 №2670 позивача звільнено зі служби в поліції у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення.

Наказом Уманського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Черкаській області від 26.10.2020 №271 о/с позивача звільнено зі служби в поліції у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення на підставі Наказу Головного управління Національної поліції в Черкаській області від 16.10.2020 №2670, довідки УЛМТЗ ГУНП від 26.10.2020 №66/20, подання Уманського ВП.

Не погодившись з наказами відповідача, позивач звернувся до суду з даним адміністративним позовом.

Приймаючи дану постанову колегія суддів виходить з наступного.

Приписами частини другої статті 19 Конституції України встановлено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Національна поліція України (поліція) - це центральний орган виконавчої влади, який служить суспільству шляхом забезпечення охорони прав і свобод людини, протидії злочинності, підтримання публічної безпеки і порядку (частина перша статті 1 Закону № 580-VIII).

Відповідно до частини 1 статті 8 Закону України від 02 липня 2015 року № 580-VIII «Про Національну поліцію» поліція діє виключно на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України.

Основні обов`язки поліцейського визначені статтею 18 Закону № 580-VIII.

Зокрема, поліцейський зобов`язаний: неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва; поважати і не порушувати прав і свобод людини; надавати невідкладну, зокрема домедичну і медичну, допомогу особам, які постраждали внаслідок правопорушень, нещасних випадків, а також особам, які опинилися в безпорадному стані або стані, небезпечному для їхнього життя чи здоров`я; зберігати інформацію з обмеженим доступом, яка стала йому відома у зв`язку з виконанням службових обов`язків; інформувати безпосереднього керівника про обставини, що унеможливлюють його подальшу службу в поліції або перебування на займаній посаді.

Поліцейський на всій території України незалежно від посади, яку він займає, місцезнаходження і часу доби в разі звернення до нього будь-якої особи із заявою чи повідомленням про події, що загрожують особистій чи публічній безпеці, або в разі безпосереднього виявлення таких подій зобов`язаний вжити необхідних заходів з метою рятування людей, надання допомоги особам, які її потребують, і повідомити про це найближчий орган поліції.

Згідно з частинами першою та другою статті 19 Закону України «Про Національну поліцію», у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону. Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

Згідно з пунктами 6, 10 статті 77 поліцейський звільняється зі служби в поліції, а служба в поліції припиняється, зокрема, у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України; у разі набрання законної сили рішенням суду щодо притягнення до відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення, пов`язаного з корупцією, або кримінального правопорушення.

Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

Частиною першою статті 1 Статуту визначено, що службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.

Відповідно до положень статті 12 Статуту дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Дисциплінарне стягнення та його види визначенні статтею 13 Статуту.

Аналіз наведених положень є підставою для висновку про те, що службова дисципліна полягає у виконанні (дотриманні) законодавчих та підзаконних актів із питань службової діяльності та бездоганному і неухильному додержанні порядку і правил, що такими нормативними актами передбачені.

Дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.

Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони.

До поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: зауваження; догана; сувора догана; попередження про неповну службову відповідність; пониження у спеціальному званні на один ступінь; звільнення з посади; звільнення із служби в поліції.

Статтею 14 Статуту закріплено, що службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського.

Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків (частина друга статті 14 Статуту).

Згідно із пунктом 3 статті 14 цього Статуту, службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.

Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку (пункт 4 статті 14 Статуту).

Частиною сьомою статті 19 Статуту врегульовано, що у разі встановлення вини поліцейського за результатами проведеного службового розслідування видається письмовий наказ про застосування до поліцейського одного з видів дисциплінарного стягнення, передбаченого статтею 13 цього Статуту, зміст якого оголошується особовому складу органу поліції.

Як вбачається з матеріалів справи, спірні накази прийняті відповідачем за наслідками проведеного службового розслідування за фактом отримання позивачем неправомірної вигоди.

Так, службовим розслідуванням встановлено, що капітан поліції ОСОБА_1 , підбурив гр. ОСОБА_11 до надання йому неправомірної вигоди сумі 3500 дол. США, за уникнення ним кримінальної відповідальності і не накладення арешту на його майно. В подальшому працівниками УСБУ в Черкаській області, Черкаського управління ДВБ НГГУ, спільно з працівниками Центрального апарату ДБР, за сприяння керівництва ГУНП, задокументовано факт передачі частини неправомірної вигоди в розмірі 2500 доларів США капітану поліції ОСОБА_1 та колишньому працівнику поліції.

Під час встановлення місця знаходження гр. ОСОБА_11, капітан поліції ОСОБА_1 експлуатував не закріплений за ним службовий автомобіль Volkswagen Passat р.н. НОМЕР_1 . Аналогічні порушення допустив під час експлуатації службових автомобілів ВАЗ-210740 р.н. ВАЗ-210740 р.н. НОМЕР_2 та ВАЗ-210934 р.н. НОМЕР_3 .

Вказана обставина підтверджується відомостями Журналу виїзду та повернення транспортних засобів Уманського відділу поліції. Крім того, жоден із вказаних службових автомобілів відповідно до наказу Головного управління Національної поліції в Черкаській області Національної поліції України від 30.04.2020 №1086 за позивачем не був закріплений.

Також, в ході проведення службового розслідування відповідачем було встановлено, що в період з 06.10.2020 по 09.10.2020 капітан поліції ОСОБА_1 на службу не виходив, про що було складено відповідні акти №№ 11303, 11324, 11406, 11550.

Разом з тим, позивачем заперечується факт безпідставного невиходу на роботу у вказаний період. Так, позивач зазначає, що він перебував на лікарняному, в підтвердження чого надає листок непрацездатності.

Дослідивши наявні матеріали справи та долучені сторонами докази, колегія суддів звертає увагу на наступне.

Так, відповідно до пояснень позивача наданих останнім в рамках службового розслідування 12.10.2020: «…по закінченню робочого дня я поїхав на адресу проживання своєї матері ОСОБА_3 та попросив термометр для того, щоб заміряти температуру свого тіла. В ході чого я виявив, що маю підвищену температуру, а саме близько 38,5. В подальшому я вирішив піти на самоізоляцію, так як запідозрив, що можливо захворів на Ковід -19. Після чого я поїхав до будинку АДРЕСА_1 , який належить моїй бабусі ОСОБА_4 , де розпочав лікуватись. Наступного дня я у своєї матері попросив відкрити лікарняний в Уманській міській лікарні, але вона мені повідомила, що зі слів лікарів вони не можуть виїхати до мене та зафіксувати даний факт хвороби так як я попередньо не заключив договір з конкретним сімейним лікарем, який би проводив моє лікування дистанційно. У зв`язку з виниклою проблемою я близько 19:00 год 09.10.2020 телефонував на лінію зв`язку 103 та консультувався з диспетчером, яка мені порадила при кращому самопочутті найближчим часом звернутись до будь-якого сімейного лікаря та заключити з ним договір так як швидка на такі факти не виїжджає. Наступного дня, а саме 10.10.2020 в ранковий час я прийшов на другий поверх Уманської міської лікарні та заключив договір з сімейним лікарем, яка приписала мені курс лікування і направила з понеділка 12.10.2020 на ренген грудної клітки та здачу ПЛР тесту на захворювання Ковід-19.»

Так, з наявного в матеріалах справи листка звільнення від службових обов`язків за тимчасовою непрацездатністю №61 вбачаєтся, що позивач був звільнений від службових обов`язків з 10.10.2020 по 16.10.2020. Приступити до роботи з 17.10.2020.

При зверненні до суду з позовною заявою 09.11.2020 останній вказує, що в період часу з 06.10.2020 по 24.10.2020 він знаходився на амбулаторному лікуванні, що підтверджується копіями виписок із амбулаторної картки хворого, та листками непрацездатності.

Також, вказує про те, що 06.10.2020 ним у відповідності до вимог Правил внутрішнього службового (робочого) розпорядку дня апарату ГУ НП та його територіальних (відокремлених) підрозділів, повідомив своє керівництво про перебування на лікарняному по телефону в усному порядку. Так як ним не було укладено договір із сімейним лікарем, він звертався за медичною допомогою до амбулаторії ЗПСМ с. Дмитрушки, яка знаходиться поблизу його місця проживання.

Колегія суддів звертає увагу на розбіжності в поясненнях позивача.

Так, вищевказані пояснення, які були надані в ході проведення службового розслідування, підтверджуються зокрема і довідками від 13.10.2020 №1211 виданої КНП «Уманський міський центр первинної медико-санітарної допомоги», від 13.10.2020 №669 виданої КНП «Уманська міська лікарня» та від 15.10.2020 №1475/01-03 виданої КНП «Уманська центральна районна лікарня», згідно з якими капітан поліції ОСОБА_1 у період з 06 по 09 жовтня 2020 року за медичною допомогою не звертався та на лікарняному не перебував.

Разом з тим, всупереч вказаним поясненням та на підтвердження вказаного у своїй позовній заяві позивачем надано до суду першої інстанції довідку про тимчасову непрацездатність №4 видану 09.10.2020 або 29.10.2020 (з огляду на виправлення не можливо достеменно встановити точну дату її видачі), видану амбулаторією загальної практики сімейної медицини с.Дмитрушки.

Так відповідачем, в ході судового розгляду даної справи в суді першої інстанції, було направлено запит стосовно видачі вказаної довідки за результатом розгляду якої 12.04.2021 №309/01-04 КНП «ЦПМСД» Паланської сільської ради було надано наступну інформацію:

« ОСОБА_1 відповідно до записів в електронній системі Доктор Елекс не є пацієнтом КНП «Центр первинної медико-санітарної допомоги» Паланської сільської ради та лікаря ЗПСЛ ОСОБА_5 відповідно з вищевикладеним, повідомляємо, що дана довідка не зафіксована в електронній базі даних закладу та в журналі записів амбулаторії с. Дмитрушки. Тому ми не можемо надати інформацію про дійсність та період перебування ОСОБА_1 з приводу тимчасової непрацездатності. Щодо видачі довідки про тимчасову непрацездатність лікарем амбулаторії с. Дмитрушки ОСОБА_5 до останнього буде проведено службове розслідування».

Всупереч наведеного позивачем згодом було долучено до матеріалів справи відповідь КНП «ЦПМСД» Паланської сільської ради на адвокатський запит разом з копіями відповідних документів, серед яких були пояснення лікаря ОСОБА_5 , який признає, що видав довідку з технічними порушеннями.

Наведене у сукупності, з урахуванням пояснень наданих самим позивачем, під час проведення службового розслідування ще 12.10.2020 року, призводить до виникнення обгрунтованих сумнівів щодо його фактичного перебування на лікарняному в період з 06.10.2020 по 09.10.2020 у зв`язку з чим, вказані доводи позивача колегія суддів вважає сумнівними.

Більше того, суд звертає увагу, що жодних доказів надання позивачем такої довідки відповідачу, про перебування його на лікарняному в період з 06.10.2020 по 09.10.2020, як до початку так і під час проведення службового розслідування, матеріали справи не містять.

Крім того, зі змісту матеріалів службового розслідування за фактом отримання неправомірної вигоди ОСОБА_1 вбачається, що 17.08.2020 близько 08 год 50 хв до відділу служби 102 УОАЗОР ГУНП надійшло повідомлення про те, що в ніч на 17.08.2020, невстановлена особа, біля будинку № 3 по вул. Івана Мазепи в м. Умань, незаконно заволоділа автомобілем ВАЗ-2101 р.н. НОМЕР_4 .

Вказане повідомлення Уманським відділом поліції зареєстровано в ITC ШНП за №8278.

Цього ж дня, за вказаним фактом слідчим відділом Уманського відділу поліції розпочато кримінальне провадження № 0000786, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 289 КК України.

Проведення досудового розслідування у вказаному кримінальному провадженні доручено слідчому відділення розслідування злочинів, скоєних проти життя та здоров`я особи слідчого відділу Уманського відділу поліції майору поліції Шкіндеру О.В., який 27.08.2020 в рамках проведення досудового розслідування у вказаному кримінальному провадженні надав доручення № 617, в порядку ст. 40 КПК України щодо проведення слідчих (розшукових) дій.

Безпосереднє виконання вказаного доручення покладено на оперуповноваженого СКП Уманського відділу поліції старшого лейтенанта поліції ОСОБА_6 , який встановив, що до вчинення вищевказаного правопорушення причетний гр. Л, який користується автомобілем ЗАЗ FORZA р.н. НОМЕР_5 .

04.09.2020 до майора поліції ОСОБА_7 надійшов лист № 617 про виконання старшим лейтенантом поліції ОСОБА_6 доручення слідчого.

11.09.2020 заступник начальника СКП Уманського відділу поліції капітан поліції ОСОБА_1 , старший оперуповноважений СКП капітан поліції ОСОБА_8 , оперуповноважені СКП старші лейтенанти поліції ОСОБА_9 та ОСОБА_10 з власної ініціативи встановили місце знаходження гр. ОСОБА_11.

Капітан поліції ОСОБА_1 , підбурив гр. ОСОБА_11 до надання йому неправомірної вигоди сумі 3500 дол. США, за уникнення ним кримінальної відповідальності і не накладення арешту на його майно, на що останній погодився.

21.09.2020 за фактом вимагання неправомірної вигоди Державним бюро розслідування розпочато кримінальне провадження № 0000777, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України.

05.10.2020 близько 21.30 год. працівниками УСБУ в Черкаській області, Черкаського управління ДВБ НГГУ, спільно з працівниками Центрального апарату ДБР, за сприяння керівництва ГУНП, задокументовано факт передачі другої частини неправомірної вигоди в розмірі 2500 доларів США капітану поліції ОСОБА_1 та колишньому працівнику поліції.

Відтак, в ході службового розслідування відповідачем встановлено порушення позивачем службової дисципліни, що стало підставою для накладення дисциплінарного стягнення.

Таким чином, у висновку службового розслідування від 16.10.2020, затвердженого начальником Головного управління Національної поліції в Черкаській області полковником поліції М. Куратченком, з яким погоджується і колегія суддів, позивача визнано винним у вчиненні дисциплінарного проступку та застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції.

Колегією суддів враховано, що підставою для дисциплінарної відповідальності є дисциплінарний проступок, сутність якого полягає у невиконанні чи неналежному виконанні особою службової дисципліни. Такими обставинами є виключно фактичні дані, що свідчать про реальну наявність у діях особи ознак дисциплінарного проступку, зокрема, протиправної поведінки, шкідливих наслідків та причинного зв`язку між ним і дією (бездіяльністю) порушника дисципліни.

Так, зазначена поведінка позивача, яка мала місце, що встановлено під час службового розслідування, безумовно призвела до підриву авторитету органів внутрішніх справ, формування негативної думки у населення про поліцію та дискредитації звання працівника поліції, що, відповідно, свідчить про особисту недисциплінованість позивача та недотримання ним вимог законодавства, присяги працівника поліції та посадових обов`язків.

Колегія суддів звертає увагу що реалізація дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби за порушення службової дисципліни є окремою підставою для звільнення, яка не пов`язана із порушенням кримінальної справи та набранням чинності вироком суду.

З огляду на викладене, посилання апелянта на відсутність обвинувального вироку щодо нього колегія суддів вважає необгрунтованим.

Враховуючи встановлені обставини у даній справі, колегія суддів підтримує позицію суду першої інстанції про відсутність підстав для задоволення позову та поновлення позивача на посаді.

Таким чином, судова колегія дійшла висновку, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального та процесуального права, а викладені в апеляційній скарзі обставини позицію суду першої інстанції не спростовують.

Оскільки судове рішення ухвалене судом першої інстанції з додержанням норм матеріального і процесуального права, на підставі правильно встановлених обставин справи, а доводи апеляційної скарги висновків суду не спростовують, то суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а оскаржуване судове рішення - без змін.

Керуючись ст.ст. 242, 250, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 328, 329 КАС України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення, а рішення Черкаського окружного адміністративного суду від 13 квітня 2021 року - без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду у порядку та строки, визначені ст.ст. 329-331 КАС України.

Головуючий суддя: І.В. Федотов

Судді: Н.М. Єгорова

Є.В. Чаку

Повний текст постанови виготовлено 19.08.2021 року.