Справа № 640/11869/19
Суддя: Маруліна Л.О.
Дата ухвалення: 2021-08-20 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

20 серпня 2021 року м. Київ № 640/11869/19

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі головуючого судді Маруліної Л.О., вирішивши у порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін адміністративну справу

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Київські телекомунікаційні мережі"

до Центрального Міжрегіонального управління Державної податкової служби по роботі з великими платниками податків

про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення,-

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю «Київські телекомунікаційні мережі» (далі також - позивач) звернулось до Окружного адміністративного суду міста Києва з позовом до Офісу великих платників податків Державної фіскальної служби (далі також - відповідач, Офіс ВПП), в якому просить визнати протиправним ППР № від 12.04.2019 року, прийняте Офісом великих платників податків ДФС України у частині застосування до позивача штрафу у розмірі 47 540,53 грн. та скасувати його.

Адміністративний позов обґрунтовано тим, що за результатами камеральної перевірки посадової особи відповідача щодо своєчасності реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - ЄРПН) за період з 01.11.2017 року по 30.06.2018 року складено Акт перевірки від 18.03.2019 року №848/28-10-44-06/30931228, згідно з висновками якого, позивачем порушено граничні строки реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, визначених статтями 201, 120-1 Податкового кодексу України.

З огляду на встановлені порушення, відповідачем складено та направлено позивачу податкове повідомлення-рішення від 12.04.2019 року № та нараховано загальну суму штрафу у розмірі 67 741 грн. 12 коп.

Позивачем визнано суму штрафу частково у розмірі 20 200,59 грн. та сплачено штраф. Разом з тим, залишок нарахованого грошового зобов`язання у формі штрафної санкції - 47 540,53 грн. позивач не визнає, з огляду на наступне.

Так, ні лист відповідача від 09.04.2019 № 18179/10/28-10-44-06-26 на Заперечення, ні податкове повідомлення-рішення № , а ні рішення ДФС України від 14.06.2019 року №27498/6199-99-11-06-01-25 не містять доводів щодо правомірності рішення контролюючого органу в частині нарахування грошового зобов`язання у формі штрафної санкції - 47 540,53 грн. за порушення в 3 (три) дні граничного строку реєстрації розрахунку коригування № 106 (реєстраційний № від 29.12.2017 року) на суму ПДВ 475 405,28 грн. та визнання своєчасності реєстрації розрахунку коригування № 102 в межах операційного дня датованого часом відправки позивачем до ЄРПН - 16.01.2017 року.

Крім того, на стадії адміністративного оскарження контролюючим органом не взято до уваги пояснення та заперечення позивача, наявну судову практику у аналогічних спірних правовідносинах.

Враховуючи викладене, позивач просить суд позовні вимоги задовольнити.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 08.07.2019 року відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження без виклику сторін.

Через канцелярію суду 07.08.2019 року відповідачем подано відзив на позовну заяву, в якому проти задоволення позову заперечує, оскільки під час проведення контрольного заходу встановлено порушення позивачем граничних строків реєстрації розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, внаслідок чого застосування до позивача штрафних (фінансових) санкцій є цілком правомірним, а спірне податкове повідомлення-рішення скасуванню не підлягає.

Через канцелярію суду 20.08.2019 року позивачем подано відповідь на відзив, в якій зазначено, що відповідачем не доведено правомірності нарахування грошового зобов`язання у формі штрафної санкції у розмірі 47 540, 53 грн., адже позивачем не допущено протиправних дій при складанні та реєстрації у ЄРПН розрахунків коригувань (РК) №№102, 105 106 від 29.12.2017 року.

Щодо процесуального правонаступництва відповідача, суд зазначає наступне.

Відповідно до статті 52 Кодексу адміністративного судочинства України у разі вибуття або заміни сторони чи третьої особи у відносинах, щодо яких виник спір, суд допускає на будь-якій стадії судового процесу заміну відповідної сторони чи третьої особи її правонаступником. Усі дії, вчинені в адміністративному процесі до вступу правонаступника, обов`язкові для нього в такій самій мірі, у якій вони були б обов`язкові для особи, яку він замінив.

Постановою Кабінету Міністрів України від 18.12.2018 року № 1200 утворено Державну податкову службу України та Державну митну службу України, реорганізувавши Державну фіскальну службу шляхом поділу. Установлено, що Державна податкова служба є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра фінансів і який реалізує державну податкову політику, державну політику з адміністрування єдиного внеску на зальнообов`язкове державне соціальне страхування.

Державна податкова служба та Державна митна служба є правонаступниками майна, прав та обов`язків реорганізованої Державної фіскальної служби у відповідних сферах діяльності.

Державна фіскальна служба продовжує здійснювати повноваження та виконувати функції у сфері реалізації державної податкової політики, державної політики у сфері державної митної справи, державної політики з адміністрування єдиного внеску, державної політики у сфері боротьби з правопорушеннями під час застосування податкового, митного законодавства, а також законодавства з питань сплати єдиного внеску до завершення здійснення заходів з утворення Державної податкової служби та Державної митної служби.

Кабінет Міністрів України розпорядженням від 21.08.2019 року №682-р погодився з пропозицією Міністерства фінансів щодо можливості забезпечення здійснення Державною податковою службою покладених на неї постановою Кабінету Міністрів України від 6 березня 2019 року №227 «Про затвердження положень про Державну податкову службу України та Державну митну службу України» (Офіційний вісник України, 2019 р., № 26, ст. 900) функцій і повноважень Державної фіскальної служби, що припиняється, з реалізації державної податкової політики, державної політики з адміністрування єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, державної політики у сфері боротьби з правопорушеннями під час застосування податкового законодавства, а також законодавства з питань сплати єдиного внеску па загальнообов`язкове державне соціальне страхування та законодавства з інших питань, контроль за дотриманням якого покладено на Державну податкову службу.

Дане розпорядження оприлюднено на офіційному сайті Кабінету Міністрів України 28.08.2019 року.

Таким чином, з 28.08.2019 року функції центрального органу виконавчої влади, який реалізує державну податкову політику, державну політику з адміністрування єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, державну політику у сфері боротьби з правопорушеннями під час застосування податкового законодавства, а також законодавства з питань сплати єдиного внеску та законодавства з інших питань, виконує Державна податкова служба України.

19.06.2019 року Кабінетом Міністрів України прийнято постанову № 537 «Про утворення територіальних органів Державної податкової служби», згідно з якою постановлено утворити, як юридичні особи публічного права, територіальні органи Державної податкової служби за переліком, згідно з додатком 1, зокрема, Офіс великих платників податків ДПС, та постановлено реорганізувати деякі територіальні органи Державної фіскальної служби шляхом їх приєднання до відповідних територіальних органів Державної податкової служби за переліком, згідно з додатком 2, у тому числі, Офіс великих платників податків ДФС реорганізовується шляхом приєднання до Офісу великих платників податків ДПС.

Пунктом 3 постанови Кабінету Міністрів України від 19.06.2019 року № 537 установлено, що територіальні органи Державної фіскальної служби, які реорганізуються, продовжують здійснювати свої повноваження до передачі таких повноважень територіальним органам Державної податкової служби.

Відповідачами в адміністративній справі № 826/17576/18 визначено Державну фіскальну службу України та Офіс великих платників податків ДФС.

Згідно з відомостями Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, Державна фіскальна служба України () з 17.05.2019 року перебуває в стані припинення.

Разом з тим, Державну податкову службу України () створено як юридичну особу, про що 17.05.2019 року внесено запис 1 085321.

Крім того, Офіс великих платників податків Державної фіскальної служби () з 05.08.2019 року перебуває в стані припинення.

Разом з тим, Офіс великих платників податків Державної податкової служби () створено як юридичну особу, про що 30.07.2019 року внесено запис № 0086628.

Наказом ДПС України від 12.07.2019 року №15 затверджено Положення про Офіс великих платників податків ДПС, з якого висновується, що Офіс великих платників податків ДПС є правонаступником усіх прав та обов`язків Офісу великих платників податків ДФС.

Відповідно до наказу Офісу великих платників податків ДПС від 29.08.2019 року № 9 «Про початок діяльності Офісу великих платників податків ДПС», у зв`язку із розпорядженням Кабінету Міністрів України віл 21.08.2019 року № 682-р «Питання Державної податкової служби», керуючись Положенням про Офіс великих платників податків ДПС, затвердженим наказом ДПС від 12.07.2019 року №15 та листом ДПС від 28.08.2019 року № 544/7/99-00-01-01-02, наказано розпочати виконання Офісом великих платників податків ДПС функцій і повноважень Офісу великих платників податків Державної фіскальної служби, що припиняється, з реалізації державної податкової політики, державної політики з адміністрування єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування (далі - єдиний внесок), державної політики у сфері боротьби з правопорушеннями під час застосування податкового законодавства, а також законодавства з питань сплати єдиного внеску та законодавства з інших питань, контроль за дотриманням якого покладено на ДПС.

Таким чином, Офіс великих платників податків Державної податково служби є правонаступником Офісу великих платників податків Державної фіскальної служби.

Враховуючи викладене, у зв`язку з реорганізацією органів Державної фіскальної служби України, суд дійшов висновку про заміну відповідача у справі - Офіс великих платників податків ДФС його правонаступником Офісом великих платників податків ДПС

Крім того судом встановлено, що постановою Кабінету Міністрів України від 18.12.2018 року №1200 утворено Державну податкову службу України як центральний орган виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра фінансів і який реалізує державну податкову політику, державну політику з адміністрування єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, а також встановлено, що Державна податкова служба України є правонаступником майна, прав та обов`язків Державної фіскальної служби у відповідних сферах діяльності.

Постановою Кабінету Міністрів України від 19.06.2019 року №537 "Про утворення територіальних органів Державної податкової служби" утворено територіальні органи Державної податкової служби, в тому числі Офіс великих платників податків ДПС. Пунктом 4 постанови Кабінету Міністрів України від 19.06.2019 року № 537 визначено, що територіальні органи Державної податкової служби є правонаступниками майна, прав та обов`язків територіальних органів Державної фіскальної служби, що реорганізуються згідно з пунктом 2 цієї постанови, у відповідних сферах діяльності.

30.07.2019 року відбулась державна реєстрація юридичної особи - Офісу великих платників податків ДПС (04119, м. Київ, вул. Дегтярівська, 11г, ), яка є правонаступником Офісу великих платників податків ДФС, як орган виконавчої влади.

Згідно з наказом Офісу великих платників податків ДПС від 29.08.2019 року №9 "Про початок діяльності Офісу великих платників податків ДПС" розпочато виконання Офісом великих платників податків ДПС повноважень Офісу великих платників податків ДФС.

Таким чином, починаючи з 29.08.2019 року Офіс великих платників податків ДПС почав діяльність, як орган виконавчої влади та є правонаступником Офісу великих платників податків ДФС.

У подальшому, постановою Кабінету Міністрів України від 30.09.2020 року №893 "Деякі питання територіальних органів Державної податкової служби" вирішено ліквідувати як юридичні особи публічного права територіальні органи Державної податкової служби згідно визначеного Кабінетом Міністрів переліку, до якого входить і Офіс ВПП ДПС.

На підставі наказу Державної податкової служби України від 30.09.2020 року №529 на базі ліквідованого Офісу ВПП ДПС та його територіальних управлінь утворено як відокремлені підрозділи Державної податкової служби нові управління по роботі з великими платниками податків.

Відповідно до пункту 7 Положення про Державну податкову службу України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 06.03.2019 року №227, ДПС здійснює повноваження безпосередньо та через утворені в установленому порядку її територіальні органи. ДПС та її територіальні органи є контролюючими органами (податковими органами, органами стягнення).

Відповідно до пункту 1 Положення про Центральне Міжрегіональне управління Державної податкової служби по роботі з великими платниками податків, затвердженого наказом Державної податкової служби України від 12.11.2020 року №643, Центральне міжрегіональне управління ДПС по роботі з великими платниками податків є територіальним органом, утвореним на правах відокремленого підрозділу Державної податкової служби України, забезпечує реалізацію повноважень ДПС у взаємовідносинах з великими та іншими платниками, які перебувають на обліку в цьому управлінні, і здійснює їх податкове супроводження, є правонаступником майна, прав та обов`язків Офісу великих платників податків ДПС () у відповідних сферах діяльності.

За даними Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, 30.09.2020 року здійснено державну реєстрацію створення відокремленого підрозділу юридичної особи Центральне Міжрегіональне управління Державної податкової служби по роботі з великими платниками податків (код ЄДРПОУ ВП 44082145, адреса: 04119, місто Київ, вул. Дегтярівська, будинок 11Г), про що міститься відповідний запис №008085321).

Натомість, відповідно до інформації в Єдиному державному реєстрі Офіс ВПП ДПС () з 22.10.2020 року перебуває в стані припинення, про що свідчить запис №013086628.

Так, відповідно до наказу Державної податкової служби України від 24.12.2020 року №755 з 01.01.2021 року розпочато здійснення територіальними органами ДПС, утвореними як її відокремлені підрозділи згідно з наказом ДПС від 30.09.2020 року №529 повноважень та функцій територіальних органів ДПС, що ліквідуються відповідно до пункту 1 постанови №893.

Таким чином, з 01.01.2021 року розпочато виконання Центральним Міжрегіональним управлінням Державної податкової служби по роботі з великими платниками податків функцій і повноважень Офісу ВПП ДПС, що припиняється, з реалізації державної податкової політики.

Публічне правонаступництво органів державної влади є окремим, особливим видом правонаступництва, під таким терміном розуміється перехід в установлених законом випадках прав та обов`язків одного суб`єкта права іншому. При цьому обов`язок по відновленню порушених прав особи покладається на орган, компетентний відновити такі права. Такий підхід щодо переходу до правонаступника обов`язку відновити порушене право відповідає принципу верховенства права, оскільки метою правосуддя є ефективне поновлення порушених прав, свобод і законних інтересів.

Відповідно до сформованої Верховним Судом практики, зокрема: постанова від 10.09.2020 року у справі № 420/5772/18, від 06.10.2020 року у справі № 804/958/17, від 10.10.2020 року у справі №804/958/17, від 03.12.2020 року у справі № 805/2173/16-а, від 30.12.2020 року по справі 805/4361/17-а, у випадку, коли відбувається публічне правонаступництво, вирішальним є встановлення факту переходу повністю чи частково функцій (адміністративної компетенції) від одного суб`єкта владних повноважень до іншого, а не факту державної реєстрації припинення вибувшого з публічних правовідносин суб`єкта владних повноважень як юридичної особи.

Враховуючи викладене, суд дійшов висновку про заміну відповідача - Офіс великих платників податків ДПС () на правонаступника - Центральне Міжрегіональне управління Державної податкової служби по роботі з великими платниками податків (код ЄДРПОУ ВП 44082145, адреса: 04119, місто Київ, вул. Дегтярівська, будинок 11Г).

Дослідивши матеріали справи, судом встановлено наступне.

На підставі пункту 200.10 статті 200 та в порядку підпункту 75.1.1 пункту 75.1 статті 75, статті 76 Податкового кодексу України головним державним ревізором-інспектором відділу податкового супроводження підприємств зв`язку та інформаційно-комунікаційного забезпечення управління податкового супроводження підприємств невиробничої сфери проведено камеральну перевірку діяльності Товариства з обмеженою відповідальністю «Київські Телекомунікаційні Мережі» () (далі - ТОВ «КТМ») щодо своєчасності реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних за період з 01.11.2017 року по 30.06.2018 року.

Перевірку проведено у приміщенні Офісу великих платників податків ДФС, за адресою: м. Київ, вул. Дегтярівська, 11 г.

За результатами камеральної перевірки складено Акт від 18.03.2019 року №848/28-10-44-06/30931228 (далі також - Акт), відповідно до висновків якої Офісом ВПП встановлено порушення товариством пункту 201.10 статті 201 Податкового кодексу України, а саме, граничних термінів реєстрації податкових накладних на загальну суму 525 996,76 грн.

ТОВ «КТМ» 29.03.2019 року направлено Заперечення на Акт перевірки (вх. 22566/10), в яких зазначено, що останнє погоджується з переліком порушених термінів лише частково і заперечує факт порушення терміну реєстрації із кількістю днів затримки у 3 (три) дні розрахунку коригування податкової накладної №106 на суму ПДВ за 475 405,28 грн. з огляду на некоректну роботу системи електронної звітності.

Листом Офісу ВПП від 09.04.2019 року 318179/10/28-10-44-06-26 «Про розгляд заперечень», відповідачем залишено Заперечення на Акт без задоволення, а висновки Акту - без змін.

16.04.2019 року позивачем отримано податкове повідомлення-рішення від 12.04.2019 року №, складене Офісом ВПП застосування до позивача штрафу у розмірі 67 741, 12 грн.

19.04.2019 року ТОВ «КТМ» подано скаргу на податкове повідомлення-рішення від 12.04.2019 року №, в якій Товариство заперечує висновок, наведений в Акті перевірки, про визнання порушенням граничного строку реєстрації розрахунку коригування № 106 від 29.12.2017 року, оскільки фактично, 15.01.2018 року цей РК відправлено в ЄРПН за № 102 від 29.12.2017 року щодо операції коригування на «+» у сумі ПДВ 475 405,28 грн. до податкової накладної № 84 від 26.07.2017 року і відповідно до пункту 201.10 статті 201 ПК України, Порядку ведення Єдиного реєстру податкових накладних, вона вважається зареєстрованою. Вважаючи, що накладення штрафу за несвоєчасну реєстрацію розрахунку коригування № 106 (реєстраційний № від 29.12.2017 року) є неправомірним, ТОВ «КТМ» просить повністю задовольнити скаргу, зменшити нараховану суму грошового зобов`язання та скасувати ППР № на суму 47 540, 53 грн.

Рішенням ДФС від 10.05.2019 року 34360/6199-99-11-06-01-25 продовжено термін розгляду скарги.

Рішення ДФС від 14.06.2019 року №27498/6199-99-11-06-01-25 залишено податкове повідомлення-рішення від 12.04.2019 року № без змін, а скаргу без задоволення.

Вважаючи податкове повідомлення-рішення від 12.04.2019 року № в частині нарахування позивачу штрафу у розмірі 47 540, 53 грн., ТОВ «КТМ» звернулося до суду за захистом своїх прав.

Всебічно і повно з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, відзив, відповідь на відзив, заперечення, додаткові пояснення по суті справи, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд дійшов наступних висновків.

Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачений Конституцією та законами України.

Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів регулює Податковий кодекс України від 02.12.2010 року № 2755-VI (із змінами і доповненнями) (далі також - ПК України в редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин), який, зокрема, визначає вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час здійснення податкового контролю, а також відповідальність за порушення податкового законодавства.

Згідно з пунктом 75.1. статті 75 ПК України контролюючі органи мають право проводити камеральні, документальні (планові або позапланові; виїзні або невиїзні) та фактичні перевірки.

Камеральні та документальні перевірки проводяться контролюючими органами в межах їх повноважень виключно у випадках та у порядку, встановлених цим Кодексом, а фактичні перевірки - цим Кодексом та іншими законами України, контроль за дотриманням яких покладено на контролюючі органи.

Відповідно до пункту 201.1 статті 201 ПК України на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.

Згідно пункту 11 Підрозділу 2 Розділу ХХ ПК України з 1 лютого 2015 року реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних підлягають всі податкові накладні та розрахунки коригування до податкових накладних (у тому числі які не надаються покупцю, складені за операціями з постачання товарів/послуг, які звільнені від оподаткування) незалежно від розміру податку на додану вартість в одній податковій накладній/розрахунку коригування.

Відповідно до пункту 201.10 статті 201 ПК України при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою. Податкова накладна, складена та зареєстрована в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту.

Абзацом 11 пункту 201.10 статті 201 ПК України передбачено, що реєстрація податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних повинна здійснюватися з урахуванням граничних строків: для податкових накладних / розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 1 по 15 календарний день (включно) календарного місяця, - до останнього дня (включно) календарного місяця, в якому вони складені; для податкових накладних / розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 16 по останній календарний день (включно) календарного місяця, - до 15 календарного дня (включно) календарного місяця, наступного за місяцем, в якому вони складені. У разі порушення таких строків застосовуються штрафні санкції згідно з цим Кодексом.

Пунктом 120-1.1 статті 120-1 ПК України передбачено, що порушення платниками податку на додану вартість граничних термінів реєстрації податкових накладних, що підлягають наданню покупцям - платникам податку на додану вартість, та розрахунків коригування до таких податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних, встановлених статтею 201 цього Кодексу, тягнуть за собою накладення на платників податку на додану вартість, на яких відповідно до вимог статей 192 та 201 цього Кодексу покладено обов`язок щодо такої реєстрації, штрафу в розмірі:

10 відсотків від суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення терміну реєстрації до 15 календарних днів;

20 відсотків від суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення терміну реєстрації від 16 до 30 календарних днів;

30 відсотків від суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення терміну реєстрації від 31 до 60 календарних днів;

40 відсотків від суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення терміну реєстрації на 61 і більше календарних днів.

У постанові від 23.07.2019 року у справі № 620/3609/18 Верховним Судом зазначено, що в процедурі внесення інформації (відомостей щодо податкових накладних та розрахунків коригування) до ЄРПН є дві окремі стадії: 1) надання платником податку на додану вартість податкової накладної (розрахунку коригування); 2) прийняття/неприйняття податкової накладної (розрахунку коригування) та внесення відомостей щодо неї (нього) безпосередньо до ЄРПН. Перша із цих стадій залежить від платника податку на додану вартість і є результатом його дій, тоді як друга - це результат виконання роботи програмного забезпечення , що контролюється ДФС, та/або безпосередніх дій працівників ДФС, на який платник податку не має впливу.

У цьому контексті встановлена нормою пункту 120-1.1 статті 120-1 ПК України відповідальність платника податку на додану вартість за порушення граничного строку, передбаченого статтею 201 цього Кодексу для реєстрації податкової накладної та /або розрахунку коригування до такої податкової накладної в ЄРПН, у вигляді накладення штрафу може застосовуватися в разі якщо платник податку не надав (не надіслав) податкову накладну (розрахунок коригування) ДФС в строк, встановлений цією статтею.

Постановою Кабінету Міністрів України від 29.12.2010 року № 1246 затверджено Порядок ведення Єдиною реєстру податкових накладних (далі також - Порядок №1246 в редакції, чинній а день виникнення спірних правовідносин).

Згідно з пунктом 12 після надходження податкової накладної та/або розрахунку коригування до ДФС в автоматизованому режимі здійснюється їх розшифрування та проводяться перевірки: відповідності податкової накладної та/або розрахунку коригування затвердженому формату (стандарту); чинності електронного цифрового підпису, порядку його накладення та наявності права підписання посадовою особою платника податку таких податкової накладної та/або розрахунку коригування; реєстрації особи, що надіслала на реєстрацію податкову накладну та/або розрахунок коригування, платником податку на момент складення та реєстрації таких податкової накладної та/або розрахунку коригування; дотримання вимог, установлених пунктом 192.1 статті 192 та пунктом 201.10 статті 201 Кодексу; наявності помилок під час заповнення обов`язкових реквізитів відповідно до пункту 201.1 статті 201 Кодексу; наявності суми податку на додану вартість відповідно до пунктів 200-1.3 і 200-1.9 статті 200-1 Кодексу (для податкових накладних та/або розрахунків коригування, що реєструються після 1 липня 2015 р.); наявності в Реєстрі відомостей, що містяться у податковій накладній, яка коригується; факту реєстрації/зупинення реєстрації/відмови в реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування з такими ж реквізитами; наявності підстав для зупинення реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування; дотримання вимог Законів України "Про електронний цифровий підпис", "Про електронні документи та електронний документообіг" та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого в установленому порядку.

З матеріалів справи судом встановлено, що згідно з умовами Контракту «Угода щодо модернізації» від 04.04.2017 року, укладеному ТОВ «КТМ» з постачальником послуг (продавець) - «Мінерва Нетворк Інк.» (юридична особа, зареєстрована в штаті Каліфорнія, США за реєстраційним номером С1847879), передбачено два етапи модернізації. Щодо кожного етапу передбачалось складання окремого Акту та передоплата за кожний етап: 1) перший етап з 01.05.2017 року по 31.12.2017 року (91 976,94 USD); 2) другий етап з 01.01.2018 року по 30.04.2018 року (45 988,61 USD).

Відповідно, 26.07.2017 року здійснено передоплату 100% за перший етап 91 976,94 USD та зареєстровано ПН № 84 від 26.07.2017 року з зазначенням кількості « 1» у графі 6 «Кількість» (об`єм, обсяг). ПН не передбачена для надання постачальнику (продавцю) у зв`язку з тим, що операція - імпорт послуг.

Позивачем відправлено на реєстрацію в ЄРПН податкову накладну № 84 від 26.07.2017 року на суму з ПДВ 2 852 431,66 грн. за допомогою платного програмного забезпечення «M.e.doc.», використовуючи ІТЄ «Єдине вікно подання електронної звітності». Згідно з даними, відображеними в системі надсилання та реєстрації ПН. 10.08.2017 року ПН № 84 від 26.07.2017 року прийнято та зареєстровано.

01.12.2017 року оформлено Додаткову угоду № 1 до Контракту «Угода щодо модернізації № М-КТМ-04/04/17 від 04.04.2017 року» (далі також - Додаткова угода № 1), де сторони погодились усі роботи виконати одним етапом та прийняти Актом про виконання договірних зобов`язань до Угоди щодо модернізації № М-КТМ-04/04/17 від 04.04.2017р» на загальну суму 137 965.55 USD у термін не пізніше 29.12.2017 року.

29.12.2017 року відповідно до умов Додаткової угоди № 1, всі роботи виконані вчасно та прийняті позивачем відповідним Актом про виконання договірних зобов`язань до Угоди щодо модернізації № М-КТМ-04/04/17 від 04.04.2017 р.» від 29.12.2017 року (далі також - Акт).

З огляду на те, що ПН № 84 від 26.07.2017 року потребувала розрахунку коригування, позивачем складено останній на суму передоплати першого етапу (91 976,94 USD) та показника об`єму послуги з « 1» (графа 6 «Кількість (об`єм, обсяг)») на « 0,648» (графа 6 «Кількість (об`єм, обсяг») та направлено на реєстрацію в ЄРПН у формі РК № 102 від 29.12.2017 року 15.01.2018 року о 16:15 год.

З моменту доставлення документу до центрального рівня Державної податкової служби України (15.01.2018 року в 16:16:19 год., про що свідчить квитанція, яка отримана позивачем наступного операційного дня) і до 20:00 год., вбачається, що позивачем через електронний кабінет неодноразово робився запит на отримання інформації щодо реєстрації РК з метою перевірки наявності відповідної квитанції. Разом з цим, така квитанція фактично отримана позивачем тільки наступного операційного дня, а саме 16.01.2018 року о 08:34 год.

Згідно з пунктами 2, 3 Порядку № 1246 (зі змінами та доповненнями), операційний день триває в робочі дні з 8-ї до 20-ї години і є частиною дня впродовж якої здійснюється прийняття від платника податків ПН та/або розрахунків коригування та реєстрація або зупинка реєстрації.

Технічне обслуговування та регламентні роботи, що потребують зупинки ЄРПН, не проводяться протягом операційного дня, крім аварійних випадків. Якщо 15 число або останній день місяця припадають на вихідний, святковий або неробочий день, такий день вважається операційним днем.

Зокрема, у постанові Верховного Суду від 26.08.2018 року у справі №806/2219/16 зазначено, що: а) якщо відсутні підстави для неприйняття накладних, Державна фіскальна служба зобов`язана протягом операційного дня надіслати платнику квитанцію про підтвердження реєстрації накладних в ЄРПН. І, відповідно, зареєструвати таку ПН/РК в цьому Реєстрі. Оскільки підстав для відмови платникові немає; б) навіть якщо ПН/РК сформовані з порушенням вимог ПКУ, ДФС зобов`язана протягом операційного дня надіслати платникові квитанцію про неприйняття такої податкової накладної.

Отже, РК № 102 від 29.12.2017 року, в силу вище наведених положень податкового законодавства України, вважається зареєстрованим в ЄРПН, а подальші дії позивача щодо реєстрації РК у формі РК №№ 105 (отримано автоматизованою системою ДФС України 17.01.2018 року о 12:37:59), 106 (отримано автоматизованою системою ДФС України 18.01.2018 року в 10:47:25) від 29.12.2017 року на цю ж господарську операцію на суму 475 405, 28 грн., які Системою ЄРПН прийнято з пропущенням граничного терміну реєстрації, є повторними, та здійснені щодо операції коригування «+» у сумі ПДВ 475 405,28 грн. до податкової накладної №84 від 26.07.2017 року, яка є зареєстрованою у строк, встановлений ПК України.

Суд зауважує, що позивачем дотримано вимоги законодавства при складанні та відправці до ЄРПН розрахунків коригувань, при цьому, Автоматизована система «Єдине вікно подання електронних документів», яку використовує і адмініструє ДФС Україна: версія 2.2.16.35. (при реєстрації РК № 102) та версія 2.2.16.36 (при реєстрації РК №№ 105,106) - виявляла помилки.

Вказані помилки не ідентифікуються у Порядку заповнення податкової накладної, затвердженому наказом Міністерства фінансів України від 31.12.2015 року № 1307, зареєстрованому у Міністерстві юстиції України 26.01.2016 року за №137/28267 (із змінами на час виникнення спірних правовідносин, а саме у редакції наказу від 23.02.2017 року № 276), що, зокрема, підтверджується змістом Податкової консультації Державної фіскальної служби від 19.07.2019 року № 3358/6/99-99-15-03-02-15/іпк, отриманою у відповідь на звернення ТОВ «Київські телекомунікаційні мережі» від 16.05.2019 року № КТМ128/ГО щодо реєстрації ПН/РК.

Крім того, відповідно до правового висновку, викладеного у постанові Верховного Суду від 26.03.2019 року у справі №821/826/16 суд касаційної інстанції погодився з висновками судів першої та апеляційної інстанції, що, оскільки позивачем (самостійно виявивши недоліки раніше зареєстрованих податкових накладних) були виписані відповідні розрахунки коригування до своєчасно зареєстрованих податкових накладних з умовним податковим номером покупців і на таку ж саме дату податкові накладні з їх індивідуальним податковим номером та зареєстровано зазначені документи в Єдиному реєстрі податкових накладних з метою виправлення раніше допущеної помилки, то зазначені дії не можуть бути розцінені як несвоєчасна реєстрація накладної з вини платника податку-продавця. Касаційний суд дійшов висновку, що зі змісту касаційної скарги та оскаржуваних судових рішень не вбачається допущеного судами невірного правозастосування, висновки судів, покладені в основу прийняття оскаржуваних рішень, ґрунтуються на правильному тлумаченні та застосуванні правових норм, а доводи касаційної скарги не викликають необхідності перевірки матеріалів справи. Аналогічного змісту правовий висновок міститься у постанові Верховного Суду від 30.11.2018 року у справі 810/222/18.

Таким чином, суд вважає протиправним застосування штрафних санкцій за несвоєчасну реєстрацію вищевказаних податкових накладних.

З огляду на зазначене, у суду відсутні підстави вважати порушеними позивачем вимоги податкового законодавства України, з підстав повторної реєстрації позивачем розрахунків коригувань до своєчасно зареєстрованої податкової накладної, зокрема, поданих повторно у зв`язку з тим, що квитанція про прийняття розрахунку коригувань №102 не надійшла в день її подання до реєстрації - 15.01.2018 року.

Враховуючи наведене, суд дійшов висновку про здійснення реєстрації податкових накладних у строк, встановлений податковим законодавством України та наявність підстав для задоволення позову в повному обсязі з огляду на безпідставність винесеного податкового повідомлення - рішення від 12.04.2019 року № в частині застосування до позивача штрафу у розмірі 47 540,53 грн..

Відповідно до абзацу 1 частини другої статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Суд при вирішенні даної справи також враховує правову позицію, висловлену у рішенні Європейського суду з прав людини від 23.07.2002 року у справі «Компанія «Вестберґа таксі Актіеболаґ» та Вуліч проти Швеції», яке згідно із Законом України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» є джерелом права.

Так, у пункті 110 вказаного рішення Європейський суд з прав людини дійшов висновку про те, що «…адміністративні суди, які розглядають скарги заявників стосовно рішень податкового управління, мають повну юрисдикцію у цих справах та повноваження скасувати оскаржені рішення. Справи мають бути розглянуті на підставі поданих доказів, а довести наявність підстав, передбачених відповідними законами, для призначення податкових штрафів має саме податкове управління.».

Враховуючи вищевикладене, суд дійшов висновку про задоволення позовних вимог в повному обсязі.

Відповідно до абзацу 1 частини першої статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

У матеріалах справи міститься платіжне доручення від 20.06.2019 року №7334, яким підтверджується сплата позивачем судового збору у розмірі 1921, 00 грн.

З огляду на задоволення позовних вимог позивача в повному обсязі, суд дійшов висновку про стягнення сплаченої суми судового збору за рахунок бюджетних асигнувань Центрального Міжрегіонального управління Державної податкової служби по роботі з великими платниками податків на користь ТОВ «Київські телекомунікаційні мережі».

Керуючись статтями 6, 9, 12, 73-80, 241, 245, 246, 250, 255, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, Окружний адміністративний суд міста Києва, -

В И Р І Ш И В:

1. Адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю «Київські телекомунікаційні мережі» задовольнити.

2. Визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення № від 12.04.2019 року, прийняте Офісом великих платників податків ДФС України у частині застосування до позивача штрафу у розмірі 47 540,53 грн.

3. Стягнути на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Київські телекомунікаційні мережі» (, адреса: 02094, м. Київ, вул. вул. Магнітогорська, 1, поверх 3) суму сплаченого судового збору у розмірі 1 921,00 грн. за рахунок бюджетних асигнувань Центрального Міжрегіонального управління Державної податкової служби по роботі з великими платниками податків (код ЄДРПОУ ВП 44082145, адреса: 04119, місто Київ, вул. Дегтярівська, будинок 11Г).

Рішення набирає законної сили відповідно до статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене до суду апеляційної інстанції за правилами, встановленими статтями 293, 295-297 Кодексу адміністративного судочинства України.

Відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 розділу VII "Перехідні положення" Кодексу адміністративного судочинства України до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Відповідно до пункту 4 частини п`ятої статті 246 Кодексу адміністративного судочинства України:

Позивач: Товариство з обмеженою відповідальністю «Київські телекомунікаційні мережі» (, адреса: 02094, м. Київ, вул. вул. Магнітогорська, 1, поверх 3);

Відповідач: Центральне Міжрегіонального управління Державної податкової служби по роботі з великими платниками податків (код ЄДРПОУ ВП 44082145, адреса: 04119, місто Київ, вул. Дегтярівська, будинок 11Г).

Повне судове рішення складено 20.08.2021 року.

Суддя Л.О. Маруліна