Справа № 375/551/21
Суддя: Зінкін В. І.
Дата ухвалення: 2021-08-18 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Єдиний унікальний номер: 375/551/21
Провадження № 2-а/379/8/21
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 серпня 2021 року Таращанський районний суд Київської області в складі:

головуючого: судді Зінкіна В.І.,

за участю секретаря судового засідання: Гопкало О.Ю.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Таращі адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до старшого інспектора СРПП відділення поліції № 1 Білоцерківського районного управління поліції ГУНП в Київській області капітана поліції Шаравари Сергія Петровича, Головного управління Національної поліції в Київській області про скасування постанови по справі про адміністративне правопорушення ГАБ № 248459 від 29 квітня 2021 року,

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до суду з даним позовом, просить скасувати постанову про адміністративне правопорушення серії ГАБ № 248459 від 29 квітня 2021 року. Свої вимоги обґрунтовує тим, що 29.04.2021 старшим інспектором СРПП відділення поліції № 1 Білоцерківського РУП ГУНП в Київській області капітаном поліції Шараварою С.П. було винесено постанову серії ГАБ № 248459 про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ст. 183 КУпАП і накладено штраф в сумі 3 400,00 грн. Однак, вважає дану постанову незаконною та такою, що підлягає скасуванню, оскільки розгляд справи був одноосібним, без будь-яких доказів, його не було повідомлено про розгляд справи та не роз`яснено права. Крім того, зазначає, що свідки, які були допитані являються заінтересованими.

У поданому відзиві на позовну заяву представник відповідача - ГУНП в Київській області зазначає, що оскаржувана постанова відповідає вимогам ст.ст. 245, 248, 252, 280 КУпАП, а тому правові підстави для визнання її незаконною - відсутні. В зв`язку з чим, просить відмовити в задоволення позову у повному обсязі.

Позивач у судовому засіданні позовні вимоги підтримав у повному обсязі та просив їх задовольнити. Пояснив, що 29.04.2021 він прийшов на ставок, почав розмовляти з орендарем ставка. Орендар став йому грубити. Документи у орендаря на оренду були не в порядку. Він подзвонив на 102 і повідомив, що ставок захоплений неправомірно. Приїхала слідчо-оперативна група, стали перевіряти документи на оренду ставка. Він побачив, як орендар відізвав слідчого та засунув слідчому у карман кошти. Тому він викликав ще раз одну слідчо-оперативну групу, оскільки бачив, як працівник поліції взяв кошти. Почекав дві години, однак працівники поліції не приїхали. Коли він повернувся додому на АДРЕСА_1 , під`їхав працівник поліції Шаравара додому і повідомив, що буде складати протокол. Шаравара щось за хвірткою писав, казав, що притягує за ст. 183 КУпАП та призначить штраф. Йому не пропонували ознайомитися з протоколом та постановою, а також не роз`яснювали його права. Наступного дня він отримав копії постанови та протоколу у Рокитнянському відділенні поліції. В поліцію він дзвонив від ставку, а в протоколі та постанові невірно вказано, що він дзвонив з дому.

Відповідач - старший інспектор СРПП відділення поліції № 1 Білоцерківського районного управління поліції ГУНП в Київській області капітан поліції Шаравара С.П. у судове засідання не з`явився, про день, час та місце розгляду справи повідомлений належно. Правом подавати відзив на позов та будь-які клопотання, не скористався.

Представник відповідача - ГУНП в Київській області у судове засідання не з`явився, про день, час та місце розгляду справи повідомлений належно. У поданому відзиві просить розглянути справи за відсутністю представника ГУНП в Київській області.

Відповідно до ч. 3 ст. 268 КАС України неприбуття у судове засідання учасника справи, повідомленого відповідно до положень цієї статті, не перешкоджає розгляду справи у судах першої та апеляційної інстанцій.

Згідно з вимогами ч. 3 ст. 205 КАС України, суд вважає за можливе розглядати справу у відсутності осіб, що не з`явились, на підставі наявних в справі доказів.

Суд, заслухавши думку позивача, з`ясувавши обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, оцінивши в сукупності усі докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, дослідивши матеріали справи, дійшов висновку про задоволення позову, виходячи з наступного.

Згідно з ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

У відповідності до ч. 3 ст. 62 Конституції України, усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Судом встановлено, що 29.04.2021 старшим інспектором СРПП відділення поліції № 1 Білоцерківського РУП ГУНП в Київській області капітаном поліції Шараварою С.П. було винесено постанову ГАБ № 248459 по справі про адміністративне правопорушення, якою позивача притягнуто до адміністративної відповідальності за ст. 183 КУпАП і накладено на нього адміністративне стягнення у виді штрафу у сумі 3 400,00 грн.

З постанови вбачається, що 29.04.2021 близько 12 год 23 хв в с. Житні Гори по вул. Поповича, ОСОБА_1 здійснив завідомо неправдивий виклик поліції, а саме зателефонував на лінію «102», повідомив про те, що слідчо-оперативна група отримала неправомірну вигоду.

Таким чином, оскаржуваною постановою позивача притягнуто до адміністративної відповідальності за ст. 183 КУпАП, яка передбачає відповідальність, зокрема, за завідомо неправдивий виклик поліції.

Згідно ч. 1 ст. 8 Закону України «Про Національну поліцію», поліція діє виключно на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України.

Отже, згідно Конституції та Закону України «Про Національну поліцію», поліцейський, під час виконання своїх службових обов`язків, зобов`язаний діяти виключно на підставі у порядку у межах повноважень та у спосіб визначений Конституцією України, Законами України, зокрема КУпАП, іншими нормативно-правовими актами, що регламентують діяльність поліції.

Згідно зі ст. 7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Відповідно до вимог ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Згідно з ст. 245 КУпАП, завданням провадження у справах про адміністративні правопорушення є своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її у точній відповідності із законом. Орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується не всебічному, повному і об`єктивному дослідженні усіх обставин справи у їх сукупності.

Відповідно до ст. 71 КАС України, в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Стаття 280 КУпАП закріплює обов`язок посадової особи при розгляді справи про адміністративне правопорушення з`ясувати чи було вчинено адміністративне правопорушення та чи винна дана особа в його вчиненні.

Оскаржувана постанова серії ГАБ № 248459 від 29.04.2021 не відповідає вимогам ст. 283 КУпАП, оскільки обставини вчинення адміністративного правопорушення, які викладені у постанові, мають встановлюватись на підставі оцінених органом (посадовою особою) доказів, що є допустимими, тобто зібраними у встановленому цим Кодексом порядку.

Відповідно до статті 251 КУпАП, доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото - і кінозйомки, відеозапису чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Отже, притягнення особи до адміністративної відповідальності, можливе лише за наявності події адміністративного правопорушення та вини особи у його вчиненні, яка підтверджена належними доказами.

В розумінні статті 72 КАС України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до ст. 73 КАС України, належними є докази, які містять інформацію щодо предмету доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмету доказування.

Відповідно до ст. 74 КАС України суд не бере до уваги докази, які одержані з порушенням порядку, встановленого законом. Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

Відповідно до ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.

Докази суду надають учасники справи. Суд може пропонувати сторонам надати докази та збирати докази з власної ініціативи, крім випадків, визначених цим Кодексом.

Якщо учасник справи без поважних причин не надасть докази на пропозицію суду для підтвердження обставин, на які він посилається, суд вирішує справу на підставі наявних доказів.

Оцінка доказів здійснюється судом за правилами статті 90 КАС України, відповідно до приписів якої суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), що міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Згідно зі статтею 31 Закону України «Про Національну поліцію», поліція може застосовувати превентивні заходи, серед яких: перевірка документів особи; опитування особи; зупинення транспортного засобу; застосування технічних приладів і технічних засобів, що мають функції фото - і кінозйомки, відеозапису, засобів фото - і кінозйомки, відеозапису.

Статтею 40 Закону встановлено, що поліція для забезпечення публічної безпеки і порядку може закріплювати на форменому одязі, службових транспортних засобах, монтувати/розміщувати по зовнішньому периметру доріг і будівель автоматичну фото- і відеотехніку, а також використовувати інформацію, отриману із автоматичної фото- і відеотехніки, що знаходиться в чужому володінні, з метою:

1) попередження, виявлення або фіксування правопорушення, охорони громадської безпеки та власності, забезпечення безпеки осіб;

2) забезпечення дотримання правил дорожнього руху.

Також суд враховує висновки Європейського суду з прав людини, викладені зокрема в рішенні від 09.09.2011 року у справі «Лучанінова проти України», від 15.05.2018 року у справі «Надточій проти України», який неодноразово зазначав, що до провадження в справах про адміністративні правопорушення застосовується кримінальний аспект та відповідні гарантії ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, зокрема згідно яких кожен, кого обвинувачено у вчиненні кримінального правопорушення, вважається невинуватим доти, доки його вину не буде доведено в законному порядку.

Відповідно до ст. 252 КУпАП поліцейський оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Крім того, поліцейським порушено процесуальні права позивача при розгляді справи про адміністративне правопорушення, зокрема, не роз`яснено особі, яка бере участь у справі її права і обов`язки.

Оскільки обов`язок доказування в даних справах покладається на відповідача, суд вважає, що саме відповідачем не надано суду безспірних та допустимих доказів, які б свідчили про те, що під час провадження у справі про адміністративне правопорушення стосовно позивача ним виконані вимоги ст.ст. 268, 279, 280 КУпАП, сам факт правопорушення належними та допустимими доказами не підтверджено, у зв`язку з чим приходить до висновку, що оскаржувана постанова відповідачем прийнята не у спосіб, який передбачений нормами КУпАП, без урахування усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення, що є підставою для її скасування.

В силу п. 3 ч. 3 ст. 286 КАС України за наслідками розгляду справи з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності місцевий загальний суд як адміністративний має право скасувати рішення суб`єкта владних повноважень і закрити справу про адміністративне правопорушення.

Таким чином, оскаржувана постанова серії ГАБ № 248459 від 29.04.2021 про накладення на ОСОБА_1 адміністративного стягнення підлягає скасуванню, а справа про адміністративне правопорушення закриттю.

Розподіл судових витрат

Частиною 1 ст. 132 КАС України встановлено, що судові витрати складаються із судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи.

Згідно з ч.1 ст.139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

В зв`язку з чим, судовий збір у розмірі 454,00 грн підлягає стягненню на користь держави за рахунок бюджетних асигнувань ГУНП в Київській області.

Керуючись статтями 19, 62 Конституції України, статтями 71-74, 77, 90, 205, 242, 244 - 246, 268, 286, 272, 293, 295 КАС України, статтями 7, 9, 245, 251, 252, 280, 283 КУпАП, суд,

ВИРІШИВ:

Позов задовольнити у повному обсязі.

Постанову старшого інспектора СРПП відділення поліції № 1 Білоцерківського РУП ГУНП в Київській області капітана поліції Шаравари С.П. від 29.04.2021 по справі про адміністративне правопорушення серії ГАБ № 248459, якою на ОСОБА_1 накладено адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі 3 400,00 грн за адміністративне правопорушення, передбачене ст. 183 КУпАП - скасувати.

Справу про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 про притягнення до адміністративної відповідальності за ст. 183 КУпАП - закрити.

Стягнути на користь держави за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління Національної поліції в Київській області, ідентифікаційний код юридичної особи 40108616, місцезнаходження: 01601, м. Київ, вул. Володимирська, 15, судовий збір у розмірі 454,00 грн (чотириста п`ятдесят чотири гривні 00 коп.).

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку апеляційного оскарження, а у разі його апеляційного оскарження - з моменту проголошення судового рішення суду апеляційної інстанції.

Рішення суду може бути оскаржено в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги протягом десяти днів з дня його проголошення безпосередньо до Шостого апеляційного адміністративного суду.

Відповідно до п. 3 розділу VI «Прикінцеві положення» Кодексу адміністративного судочинства України під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), суд за заявою учасників справи та осіб, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цим Кодексом), поновлює процесуальні строки, встановлені нормами цього Кодексу, якщо визнає причини їх пропуску поважними і такими, що зумовлені обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином. Суд може поновити відповідний строк як до, так і після його закінчення.

Суд за заявою особи продовжує процесуальний строк, встановлений судом, якщо неможливість вчинення відповідної процесуальної дії у визначений строк зумовлена обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином.

У відповідності до п.п. 15.5) п. 15 розділу VІІ «Перехідні положення» КАС України в редакції, яка набрала чинності з 15.12.2017, до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційна скарга подається до Шостого апеляційного адміністративного суду через Таращанський районний суд Київської області.

ГоловуючийВ. І. Зінкін