Справа № 640/16940/21
Суддя: Кармазін О.А.
Дата ухвалення: 2021-08-19 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

про накладення штрафу

19 серпня 2021 року м. Київ № 640/16940/21

Суддя Окружного адміністративного суду міста Києва Кармазін О.А., ознайомившись з матеріалами позову

ОСОБА_1
до Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури
про визнання протиправним та скасування рішення,-
В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 (р.н.о.к.п.п. НОМЕР_1 ) звернувся до суду з позовом до Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури (код ЄДР: 26080214), в якому просить суд скасувати рішення Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури від 20.02.2021 № 11-010/2021, яким відмовлено у задоволенні скарги адвоката та залишено без змін рішення дисциплінарної палати КДКА Київської області від 24.12.2020 № 299/2020 щодо порушення відносно позивача дисциплінарної справи.

Ухвалою судді від 23.06.2021 позовну заяву залишено без руху та позивачу надано строк для усунення недоліків позовної заяви.

Зокрема, запропоновано надати: докази, на які позивач посилається за текстом позовної заяви обґрунтовуючи протиправність оскаржуваного рішення, у тому числі - рішення дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Київської області від 24.12.2020 № 299/2020; належним чином оформлену позовну заяву відповідно до положень статей 160 КАС України (відповідно до кількості учасників справи), виготовлену на папері аркушу А4 із зазначенням тексту позовної заяви шрифтом 12-14; заяви із зазначенням інших поважних причин пропуску строку звернення до суду з даним позовом та доказів поважності причин його пропуску.

Копія ухвали вручена позивачу 09.07.2021.

14.07.2021 зареєстрована заява про відвід судді Кармазіна О.А. (недовіра судді у зв`язку із неспроможністю забезпечити достатні гарантії для виключення будь-якого розумного сумніву з приводу своєї безсторонності - неспроможність судді відреагувати на факти порушення закону та прав людини головою суду та його найближчим оточенням). Позивач, посилаючись на публікації та фільми у мережі Інтернет, зазначає, що голова суду створив мафіозну структуру на базі суду і голова суду здійснює тотальний контроль над усіма суддями, жоден з яких апріорно не може гарантувати свою незалежність та безсторонність. Заявник вважає, що після такого ганебного випадку, особи не можуть називатися суддями і займати посади суддів, а сам суд має бути ліквідований. Заявник зазначає, що у нього відсутні відомості щодо засудження суддею Кармазіним О.А. діяльності голови суду. Заявник вважає суддю залежним від голови суду та, як він зазначає - «його поплічників» та покриває його або входить до організації ОСОБА_3 та навіть є її активним членом.

Крім того, 14.07.2021 зареєстровано ще одну заяву про відвід судді Кармазіна О.А. (недовіра судді у зв`язку із неспроможністю забезпечити достатні гарантії для виключення будь-якого розумного сумніву з приводу своєї безсторонності - наявність світоглядного та ідеологічного конфлікту між позивачем та суддею), оскільки суддя призначений у період режиму ОСОБА_2 , за правління якого, жодне призначення судді не здійснювалось без узгодження з такими одіозними соратниками ОСОБА_2, як ОСОБА_4 та інші посіпаки, що надає підстави недовіряти судді. Як зазначено заявником, такі судді апріорі не викликають довіри. На відміну від таких суддів, як зазначено у заяві, позивач є прихильником Революції Гідності. Тому позивач здійснював захист людей з подібними поглядами, зокрема, колишніх бійців спецроти «Торнадо», які є ідейними антагоністами таких суддів. У цій справі, як зазначає заявник, суддя з ідейних міркувань буде діяти всупереч інтересам позивача, все зробить для того, щоб ухвалити незаконне, необґрунтоване та несправедливе рішення.

14.07.2021 зареєстровано ще одну заяву про відвід судді Кармазіна О.А. (недовіра судді у зв`язку із неспроможністю забезпечити достатні гарантії для виключення будь-якого розумного сумніву з приводу своєї безсторонності - свавільне тлумачення закону, перекручування обставин, демонстрація надмірного формалізму у справі).

Суть зави зводить до незгоди із процесуальним рішення судді - ухвалою про залишення позову без руху.

Крім того, 14.07.2021 зареєстрована ще одна заява про відвід судді Кармазіна О.А. (недовіра судді у зв`язку із неспроможністю забезпечити достатні гарантії для виключення будь-якого розумного сумніву з приводу своєї безсторонності - свавільне тлумачення закону, перекручування обставин, перекручування обставин, покладання на позивача непередбачених законом обов`язків, висловлення суддею наперед своєї позиції у справі № 640/16212/21 (в іншій справі). Суть заяви зводиться до незгоди заявника із процесуальним рішенням судді (ухвалою про залишення позову без руху) в іншій справі. При цьому, цитування суддею в ухвалі в іншій справі норм Закону позивач вважає наперед висловленою позицією судді в іншій справі.

Надалі, 15.07.2021, вказані матеріали надійшли електронною пошту.

Листом від 16.07.2021 заявника проінформовано про перебування судді у відпустці.

10.08.2021 суддею Кармазіним О.А. розглянуто вказані заяви та ухвалою від 10.08.2021 заявлені відводи визнані необґрунтованими. Матеріали передані на автоматичний розподіл для визначення судді у порядку, встановленому ч. 1 ст. 31 КАС України, для вирішення питання про відвід.

Ухвалою судді Васильченко І.П. від 12.08.2021 у задоволенні заяв про відвід - відмовлено. Звернута увага на те, що незгода з процесуальними рішеннями судді не може бути підставою для відводу. Також звернута увага на те, що в силу ч. 3 ст. 39 КАС України відвід може бути заявлений протягом десяти днів з дня отримання учасником справи ухвали про відкриття провадження у справі (у даному випадку провадження станом на час подання заяв про відвід не було відкрито).

19.08.2021 матеріали передані судді Кармазіну О.А.

В контексті заяв позивача, слід, однак, зазначити наступне.

Згідно з п. 9 ч. 3 ст. 2 КАС України неприпустимість зловживання процесуальними правами є однією із основних засад (принципів) адміністративного судочинства.

Відповідно до ст. 45 КАС України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами.

Зловживання процесуальними правами не допускається.

З урахуванням конкретних обставин справи суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню адміністративного судочинства, зокрема: заявлення завідомо безпідставного відводу або вчинення інших аналогічних дій, які спрямовані на безпідставне затягування чи перешкоджання розгляду справи.

Суд зобов`язаний вживати заходів для запобігання зловживанню процесуальними правами.

У випадку зловживання учасником судового процесу його процесуальними правами, суд застосовує до нього заходи, визначені цим Кодексом.

Під зловживанням процесуальними правами розуміється форма умисних, несумлінних дій учасників процесу, що знаходить своє вираження, зокрема, у вчиненні дій, неспівмірних із наслідками, до яких вони можуть призвести, використанні наданих прав всупереч їх призначенню з метою обмеження можливості реалізації чи обмеження прав інших учасників провадження, перешкоджання діяльності суду з правильного та своєчасного розгляду і вирішення справ, необґрунтованого перевантаження роботи суду.

Варте уваги те, що механізм зловживання процесуальними правами зводиться до того, що особа, яка прагне до досягнення певних правових наслідків, здійснення процесуальних дій (бездіяльності) зовні "схожі" на юридичні факти, з якими закон пов`язує настання певних наслідків. Незважаючи на те, що такі дії мають повністю штучний характер, тобто не підкріплюються фактами об`єктивної дійсності, певні правові наслідки, які вигідні особі, все ж таки можуть існувати.

Слід враховувати, що наведений у частині другій статті 45 КАС України перелік дій, що можуть бути визнані судом зловживанням процесуальними правами, не є вичерпним, суд може визнати таким зловживанням також інші дії, які мають відповідну спрямованість і характер.

При цьому вирішення питання про наявність чи відсутність факту зловживання віднесене на розсуд суду.

Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду від 07 травня 2020 року у справі №826/12191/18.

Статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, гарантовано кожному право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Згідно з практикою Європейського Суду з прав людини особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного.

Право на подання заяви про відвід судді є однією з гарантій законності здійснення правосуддя і об`єктивності та неупередженості розгляду справи, оскільки статтею 6 Конвенції про захист прав і основних свобод людини закріплено основні процесуальні гарантії, якими може скористатися особа при розгляді її позову в національному суді і до яких належить розгляд справи незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

При цьому, не можуть бути підставами для відводу суддів заяви, які містять лише припущення про існування відповідних обставин, не підтверджених належними і допустимими доказами.

Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду від 07 травня 2020 року у справі №826/12191/18.

Як вбачається з наявних матеріалів, позивачем заявлено чотири відводи судді (подано чотири заяви про відвід) і такі відводи (заяви) за висновком судді є зловживанням процесуальними правами, оскільки, як вже зазначалося, незгода з процесуальними діями судді, що має місце у даному випадку із постановленням ухвали про залишення позову без руху, не може бути підставою для відводу судді. Більш того, як вже була звернута увага, відвід може бути заявлений після відкриття провадження у справі.

До того ж, обґрунтування відводів зводяться до принизливих та образливих тверджень як відносно судді, так і всього колективу суду, використання яких неприпустиме, а тому у підсумку вказане розцінюється як зловживання процесуальними правами.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 14 березня 2019 року (справа №9901/34/19) зазначено, що нецензурна лексика, образливі та лайливі слова, символи, зокрема, для надання особистих характеристик учасникам справи, іншим учасникам судового процесу, їх представникам і суду не можуть використовуватися ні у заявах по суті справи, заявах із процесуальних питань, інших процесуальних документах, ні у виступах учасників судового процесу та їхніх представників.

Використання учасниками судового процесу та їхніми представниками нецензурної лексики, образливих і лайливих слів, символів у поданих до суду документах і у спілкуванні з судом, з іншими учасниками процесу, їхніми представниками, а також вчинення інших аналогічних дій свідчать про очевидну неповагу до честі, гідності цих осіб з боку осіб, які такі дії вчиняють. Ці дії суперечать основним засадами (принципами) адміністративного судочинства, а також його завданню.

З огляду на це вчинення таких дій визнається зловживанням процесуальними правами.

Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду від 14 серпня 2020 року у справі №314/1526/19(2-адр/214/1/2020) та у постанові Верховного Суду від 30.11.2020 у справі № 806/1943/18.

Відповідно до частини 4 статті 45 КАС України суд зобов`язаний вживати заходів для запобігання зловживанню процесуальними правами. У випадку зловживання учасником судового процесу його процесуальними правами, суд застосовує до нього заходи, визначені цим Кодексом.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 144 КАС України, заходами процесуального примусу є процесуальні дії, що вчиняються судом у визначених цим Кодексом випадках з метою спонукання відповідних осіб до виконання встановлених в суді правил, добросовісного виконання процесуальних обов`язків, припинення зловживання правами та запобігання створенню протиправних перешкод у здійсненні судочинства. Заходи процесуального примусу застосовуються судом, як правило, негайно після вчинення порушення.

Одним із заходів процесуального примусу є штраф (п. 5 ч.1 ст. 145 КАС України).

Згідно п. 2 ч. 2 ст.149 КАС України суд може постановити ухвалу про стягнення в дохід Державного бюджету України з відповідної особи штрафу у сумі від одного до десяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб у випадках, зокрема: неодноразового зловживання процесуальними правами. Розмір прожиткового мінімуму застосовується у 2021 у розмірі - 2270,00 грн. (розрахункова величина).

Штраф може складати від 2 270,00 грн. до 22 700,00 грн.

Оскільки судом встановлено неодноразове зловживання позивача процесуальними правами, наданими йому Конституцією України, КАС України, що полягає у поданні чотирьох заяв про відвід судді, які зводяться до принизливих та образливих тверджень на як судді, так і всього колективу суду, надання особистих характеристик судді, які, крім того, заявлені з підстав незгоди з процесуальним рішенням судді та до відкриття провадження у справі, керуючись п. 2 ч. 2 ст. 149 КАС України, а також враховуючи характер вчинених дій та те, що заявник є адвокатом, який має дотримуватись високих стандартів юридичної та людської культури, суддя дійшов до висновку, що співмірним вчиненим (допущеним) порушенням з боку позивача є штраф у розмірі 10 000 (десять тисяч) гривень, який за висновком судді відповідає принципу розумної достатності.

Керуючись статтями 45, 149, 241-243, 248 КАС України, суддя, -

У Х В А Л И В:

Накласти на ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , р.н.о.к.п.п. НОМЕР_1 ) штраф у розмірі 10 000,00 (десять тисяч) гривень за зловживання процесуальними правами, стягнувши штраф в дохід Державного бюджету України у встановленому законодавством порядку.

Стягувач: Державна судова адміністрацію України (адреса: м. Київ, вул. Липська, 18/5, код ЄДР: 26255795).

Боржник: ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , р.н.о.к.п.п. НОМЕР_1 ).

Строк пред`явлення даної ухвали суду до виконання становить три місяці з дня набрання нею законної сили, а саме до 19.11.2021.

Копію ухвали невідкладно надіслати особі, що звернулась із позовною заявою, а примірник даної ухвали - Державній судовій адміністрації України для організації виконання в частині стягнення штрафу.

Дана ухвала є виконавчим документом.

В силу ч. 2 ст. 256 КАС України ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Відповідно до п. 24 ч. 1 ст. 294 КАС України ухвала про стягнення штрафу оскаржується в порядку, визначеному ст. ст. 295 - 297 КАС України з урахуванням положень п/п. 15.5 п. 15 Розділу VII "Перехідні положення" КАС України..

Суддя О.А. Кармазін