Справа № 640/14363/21
Суддя: Шейко Т.І.
Дата ухвалення: 2021-08-18 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

про залишення позову без розгляду

18 серпня 2021 року м. Київ№640/14363/21
Окружний адміністративний суд міста Києва у складі:

головуючого судді Шейко Т.І.

в адміністративній справі

за позовомОСОБА_1
доДержави України в особі Київської обласної прокуратури
простягнення недоотриманої заробітної плати
встановив:

ОСОБА_1 звернулась до Окружного адміністративного суду міста Києва з позовом до Держави України в особі Київської обласної прокуратури, в якому просила суд:

- визнати протиправною бездіяльність Київської міської прокуратури щодо ненарахування ОСОБА_1 з 26 березня 2020 року заробітної плати відповідно до положень статті 81 Закону України «Про прокуратуру».

- зобов`язати Київську міську прокуратуру нарахувати ОСОБА_1 заробітну плату (включаючи оплату часу відпусток) за період з 26 березня 2020 року до 12 березня 2021 року, виходячи з розміру посадового окладу, розрахованого відповідно до положень статті 81 Закону України «Про прокуратуру», з урахуванням усіх встановлених у цей період надбавок і премій й виплатити різницю між нарахованою таким чином сумою та фактично отриманою сумою виплат за вказаний період.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 28 травня 2021 року відкрито провадження у справі та вирішено здійснювати розгляд справи за правилами загального позовного провадження в судовому засіданні, призначеному на 17 серпня 2021 року.

В підготовче судове засідання 17 серпня 2021 року учасники справи не забезпечили явку уповноважених представників, представник позивача подав клопотання про відкладення розгляду справи.

Дослідивши матеріали справи суд дійшов висновку про залишення позовної заяви без розгляду, з огляду на наступне.

Статтею 19 Конституції України визначено, що правовий порядок в Україні ґрунтується на засадах, відповідно до яких ніхто не може бути примушений робити те, що не передбачено законодавством.

Згідно з частиною першою статті 55 Кодексу адміністративного судочинства України (КАС України) сторона, третя особа в адміністративній справі, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь у судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника.

Відповідно до частини першої статті 57 КАС України представником у суді може бути адвокат або законний представник.

Відповідно до частини четвертої статті 59 КАС України повноваження адвоката як представника підтверджуються довіреністю або ордером, виданим відповідно до Закону України «Про адвокатуру і адвокатську діяльність».

У відповідності до частин першої, третьої статті 26 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» від 5 липня 2012 року № 5076-VI адвокатська діяльність здійснюється на підставі договору про надання правової допомоги. Документами, що посвідчують повноваження адвоката на надання правової допомоги, можуть бути: 1) договір про надання правової допомоги; 2) довіреність; 3) ордер; 4) доручення органу (установи), уповноваженого законом на надання безоплатної правової допомоги.

Ордер - письмовий документ, що у випадках, встановлених цим Законом та іншими законами України, посвідчує повноваження адвоката на надання правової допомоги. Ордер видається адвокатом, адвокатським бюро або адвокатським об`єднанням та повинен містити підпис адвоката (частина друга статті 26 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність»).

Відповідно до пункту 4 частини першої статті 1 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» договір про надання правової допомоги це домовленість, за якою одна сторона (адвокат, адвокатське бюро, адвокатське об`єднання) зобов`язується здійснити захист, представництво або надати інші види правової допомоги другій стороні (клієнту) на умовах і в порядку, що визначені договором, а клієнт зобов`язується оплатити надання правової допомоги та фактичні витрати, необхідні для виконання договору.

Згідно з частиною третьою статті 26 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» повноваження адвоката як захисника або представника в господарському, цивільному, адміністративному судочинстві, кримінальному провадженні, розгляді справ про адміністративні правопорушення, а також як уповноваженого за дорученням у конституційному судочинстві підтверджуються в порядку, встановленому законом.

Частиною четвертою статті 26 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» встановлено, що адвокат зобов`язаний діяти в межах повноважень, наданих йому клієнтом, у тому числі з урахуванням обмежень щодо вчинення окремих процесуальних дій.

Відповідно до пунктів 4, 5, 14, 15 Положення про ордер на надання правової допомоги та порядок ведення реєстру ордерів, затвердженого рішенням Ради адвокатів України від 17 грудня 2012 року №36, ордер видається адвокатом, адвокатським бюро, адвокатським об`єднанням та повинен містити обов`язкові реквізити, передбачені цим Положенням. В Україні встановлюється єдина, обов`язкова для всіх адвокатів, типова форма ордера, яку затверджує Рада адвокатів України.

Ордер встановленої цим Положенням форми є належним та достатнім підтвердженням правомочності адвоката на вчинення дій в інтересах клієнта. Про обмеження правомочності адвоката, встановлені угодою про надання правової допомоги, останній або керівник адвокатського об`єднання (бюро) зобов`язані вказати на звороті ордера.

Аналіз наведених положень законодавства дає підстави для висновку, що, по-перше, повноваження представника позивача, яким є адвокат, повинні бути підтверджені ордером, виданим на ведення справи в суді або довіреністю; по-друге, ордер на відміну від довіреності не вказує обсяг повноважень, наданих адвокату.

Ордер видається адвокатом, адвокатським бюро або адвокатським об`єднанням та повинен містити підпис адвоката.

Рада адвокатів України затверджує типову форму ордера.

Рішенням Ради адвокатів України від 12 квітня 2019 р. № 41 затверджено нову редакцію «Положення про ордер на надання правничої (правової) допомоги» (далі - Положення про ордер).

Тобто, ордер - це документ, який посвідчує право адвоката на представництво інтересів особи у відповідному органі.

Судом встановлено, що до адміністративного позову на підтвердження повноважень адвоката Слизченка Володимира Володимировича щодо представництва інтересів ОСОБА_1 додано копію ордеру від 16 березня 2021 року серії КС №480870.

В той же час, з копії ордеру від 16 березня 2021 року серії КС №480870 вбачається, що ОСОБА_1 на підставі договору про надання правової допомоги/доручення органу (установи), уповноваженої законом на надання безоплатної правової допомоги №10/21 від 10.03.2021 уповноважила Слизченка Володимира Володимировича на представництво її інтересів у (назва органу, у якому надається правова допомога) «прокуратурі».

В той же час з позовною заявою представник Слизченко Володимир Володимирович звернувся до Окружного адміністративного суду міста Києва.

З даного приводу суд наголошує на наступному.

В судовій практиці склалося декілька підходів щодо застосування норм права, які регламентують заповнення ордера адвокатом.

Зазначення в ордері органу, в якому надається правова допомога наступним чином: «В органах державної влади та органах місцевого самоврядування, на підприємствах, в установах, організаціях незалежно від форми власності і підпорядкування».

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 05 червня 2019 у справі №9901/847/18, на підставі аналізу Закону № 5076-VI, Положення про ордер та КАС України, викладено висновок про те, що «законодавець чітко відокремив судові органи як такі, що повинні бути окремо зазначені в ордері на надання правової допомоги, зокрема в графі «Назва органу, в якому надається правова допомога. Отже, в ордері на надання правової допомоги має бути зазначено не абстрактний орган державної влади, а конкретна назва такого органу, зокрема суду».

Також, в пункті 19 постанови Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду від 17 серпня 2020 у справі № 911/2636/19 зазначається наступне: «Отже, на сьогодні існує дві постанови, в яких Велика Палата Верховного Суду сформулювала висновок, що в разі надання адвокатом правової допомоги в суді в ордері має бути зазначено не абстрактний орган державної влади, а конкретна назва такого органу, зокрема суду. При цьому, Велика Палата Верховного Суду не визнає ордер документом, що посвідчує повноваження адвоката на надання правової допомоги, якщо в графі «Назва органу, в якому надається правова допомога» зазначено, що адвокат надає правову допомогу: 1) в органах державної влади та органах місцевого самоврядування, на підприємствах, в установах, організаціях незалежно від форми власності і підпорядкування (справа № 990/847/18), 2) у всіх органах, установах, організаціях та підприємствах, а також судах у всіх без винятку справах (справа № 9901/939/18).

Враховуючи вищенаведене в сукупності суд дійшов висновку, що представником ОСОБА_1 , адвокатом Слизченко Володимиром Володимировичем, не надано належно оформленого ордеру в підтвердження права представляти інтереси свого довірителя у судах будь-яких інстанцій, зокрема звертатись з позовною заявою від імені ОСОБА_1 до Окружного адміністративного суду міста Києва.

Крім цього, суд звертає увагу, що при поданні клопотання про відкладення розгляду справи, адвокатом також не було надано ордеру, оформленого відповідного до вимог чинного законодавства.

Отже, позовна заява підписана представником позивача адвокатом Слизченко Володимиром Володимировичем, який не підтвердив своє право на підписання позовної заяви та подачі останньої до суду.

Відтак, з огляду на викладене, на час звернення до суду із позовом ОСОБА_1 до Держави Україна в особі Київської обласної прокуратури про стягнення недоотриманої заробітної плати у адвоката Слизченка Володимира Володимировича було відсутнє право на звернення до суду із позовною заявою в інтересах ОСОБА_1 , у зв`язку із чим позов подано особою, яка не має адміністративної процесуальної дієздатності.

Відповідно до пункту 1 частини першої статті 240 Кодексу адміністративного судочинства України суд залишає позовну заяву без розгляду, якщо позов подано особою, яка не має адміністративної процесуальної дієздатності.

З аналізу викладеного, суд вважає, що позовна заява підлягає залишенню без розгляду.

Керуючись частиною першою статті 240, статтями 243, 248 Кодексу адміністративного судочинства України Окружний адміністративний суд м. Києва -

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Держави Україна в особі Київської обласної прокуратури про стягнення недоотриманої заробітної плати - залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили відповідно до статті 256 Кодексу адміністративного судочинства України.

Ухвала може бути оскаржена до Шостого апеляційного адміністративного суду у порядку та строки, встановлені статтями 295-297 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя Т.І. Шейко