Справа № 200/6526/19
Суддя: Чабаненко С.В.
Дата ухвалення: 2021-07-28 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

і м е н е м У к р а ї н и

28 липня 2021 року м. Дніпросправа № 200/6526/19

Третій апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

головуючого - судді Чабаненко С.В.,

суддів: Чумака С.Ю., Юрко І.В.,

розглянувши в порядку письмового провадження в місті Дніпрі апеляційну скаргу Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 11 серпня 2020 року у справі №200/6526/19 за позовом Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради про визнання протиправною та скасування постанови,-

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулась до суду з адміністративним позовом до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради, в якому просила скасувати постанови по справі про адміністративне правопорушення № 18/2901 від 29.01.2019, винесену начальником управління державного архітектурно-будівельного контролю ДМР Ратич Н.М. про притягнення до адміністративної відповідальності фізичну особу-підприємця ОСОБА_1 за пунктом 4 частини другої статті 2 Закону України Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності та накладення на неї адміністративного стягнення у виді штрафу в розмірі 69 156 грн - скасувати та закрити справу про адміністративне правопорушення.

Рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 11 серпня 2020 року адміністративний позов задоволено. Визнано протиправною та скасовано постанову Управління Державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 29.01.2019 № 18/2901, якою Фізичну особу-підприємця ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ) визнано винною у вчиненні правопорушення, передбаченого абзацом другим пункту 4 частини другої статті 2 Закону України Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності та накладено штраф у сумі 69 156 грн.

Не погоджуючись з постановою суду першої інстанції, відповідач подав апеляційну скаргу, в якій просить оскаржуване рішення скасувати та ухвалити нове рішення, яким відмовити в задоволенні позовних вимог.

Справу розглянуто в порядку письмового провадження відповідно до приписів ст. 311 КАС України.

Перевіривши підстави для апеляційного перегляду, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, з огляду на наступне.

Як встановлено судом першої інстанції та підтверджено письмовими доказами, наявними в матеріалах справи, 28.12.2004 року між ОСОБА_2 (продавець) та ОСОБА_1 (покупець) укладено договір купівлі-продажу у підвалі нежитлове приміщення, у нежитловій будівлі літ. А-2, загальною площею 108 кв.м, а сходи у підвал, а приямок, а (4) приямок, що знаходиться в АДРЕСА_1 . Зазначений Договір посвідчено нотаріально та зареєстровано за реєстровим № 4231, бланк ВВО № 58195.

Реєстрація права власності проведена 08.02.2005, згідно витягу від 08.02.2005 № 6443220.

Нежитлове приміщення належало продавцю на підставі свідоцтва про придбання нерухомого майна з прилюдних торгів, виданого приватним нотаріусом ДМНО Вдовіною Л.Л. 30.11.2004 за реєстровим № 3645, зареєстрованого в МБТІ 08.12.2004, реєстраційний номер 8912101.

Також з матеріалів справи вбачається, що ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , місце проживання АДРЕСА_2 , зареєстрована фізичною особою-підприємцем 06.07.2007, номер запису 2 045768.

Відповідно до інформаційної довідки від 17.02.2020 № 200625418 з відомостей з Державного реєстру речових прав на нерухому майно вбачається наступні відомості про об`єкт нерухомого майна:

- реєстраційний номер майна: 8912101;

- тип майна: нежиле приміщення;

- адреса нерухомого майна: АДРЕСА_1 ;

- загальна площа (кв.м): 108;

- технічний опис: у нежитловій будівлі літ. А-2 у підвалі нежитлове приміщення загальною площею 108 кв.м, а сходи у підвал, а приямок, а (4) приямок;

- відомості про права власності:

- дата прийняття рішення про державну реєстрацію: 08.02.2005;

- дата внесення запису: 08.02.2005;

- ПІБ: ОСОБА_1 ;

- форма власності: приватна;

- підстава виникнення права власності: договір купівлі-продажу, ВВО № 858195 реєстровий № 4231, 28.12.2004, посвідчений приватним нотаріусом Дніпропетровського міського нотаріального округу Куліш В.І.

Дніпровська міська рада листом № 4/20-1753 від 22.12.2018 року звернулась до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради з клопотанням щодо проведення перевірок фактів самочинного будівництва об`єктів нерухомого майна, у тому числі по АДРЕСА_1 - чотирьох об`єктів, у тому числі за порядком номером 3 вищевказаного об`єкта нерухомості.

08.01.2019 року Управлінням державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради видано наказ № 12п щодо проведення позапланової перевірки на об`єкті містобудування за адресою: АДРЕСА_3 , вирішено з 09.01.2019 року по 22.01.2019 року та на підставі якого видано направлення на проведення позапланового заходу № 0004 від 09.01.2019 року головному спеціалісту-інспектору Василевському А.В.

15.01.2019 року посадовою особою відповідача перевірено дотримання суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил на об`єкті містобудування, за результатами позапланового заходу державного нагляду (контролю) складено акт № , яким встановлено, що перевірено об`єкт: АДРЕСА_3 (літ. А-2 нежитлове приміщення у підвалі, ганки лі. А (4) приямок, а сходи у підвал, а приямок); замовник: фізична особа-підприємець ОСОБА_1 , рнокпп НОМЕР_1 , місце проживання АДРЕСА_2 . Також перевряючим встановлено наступні порушення, які зафіксовано в акті перевірки, зокрема, зазначено, що фізичною особою-підприємцем ОСОБА_1 експлуатується не прийнятий в експлуатацію об`єкт містобудування, який розташований за адресою: АДРЕСА_3 (літ. А-2 нежитлове приміщення у підвалі, ганки лі. А (4) приямок, а сходи у підвал, а приямок), що є порушенням частини восьмої статті 39 Закону України Про регулювання містобудівної діяльності, пункту 12 Порядку прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 року № 461.

Водночас Акт від 15.01.2019 року не містить відомостей про участь у заході контролю (нагляду) ФОП ОСОБА_1 .

Також 15.01.2019 року головним спеціалістом-інспектором УДАБК Дніпровської міської ради Василевським А.В. складено протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності. Протокол, як і Акт не містить відомостей про його складення за участі позивача. Водночас, в протоколі зазначено, що розгляд справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності відбудеться о 14:10 29.01.2019 року у приміщенні Управління.

Згідно відмітки другий примірних протоколу надіслано поштою 16.01.2019 року у списку згрупованих поштових рекомендованих відправлень № 1878.

15.01.2019 року головним спеціалістом-інспектором УДАБК Дніпровської міської ради Василевським А.В. складено припис, якій є предметом оскарження у справі № 160/11263/19.

29.01.2020 року начальником УДАБК Дніпровської міської ради за результатами розгляду матеріалів справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, акту, складеного за результатами проведення планового (позапланового) заходу державного нагляду (контролю), протоколу від 15.01.2019 року, припису від 15.01.2019 року, прийнято постанову № 18/2901, якою встановлено, що ФОП ОСОБА_1 за адресою АДРЕСА_3 (літ. А-2 нежитлове приміщення у підвалі, ганки лі. А (4) приямок, а сходи у підвал, а приямок), експлуатується приміщення без декларації про готовність до експлуатації об`єкта, що за класом наслідків (відповідальності) належить до об`єктів з незначними наслідками (СС1), що забороняється законодавством, чим порушено частину восьму статті 39 Закону України Про регулювання містобудівної діяльності, внаслідок чого ФОП ОСОБА_1 визнано винною у вчиненні правопорушення, передбаченого абзацом другим пункту 4 частини другої статті 2 Закону України Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності та накласти штраф у сумі 69 156 грн.

Згідно відмітки примірник постанови надіслано поштою 02.08.2019 року у списку згрупованих поштових рекомендованих відправлень № 2687.

Вирішуючи спір, суд першої інстанції дійшов висновку, що застосовування штрафу за експлуатацію об`єкта, не введеного в експлуатацію, можливе у відношенні лише тих суб`єктів, які після закінчення будівництва та початку використання, маючи відповідний обов`язок, не ввели об`єкти містобудування в експлуатацію. Водночас, позивач не є замовником будівництва об`єкта і не провадить містобудівну діяльність, відповідно, не виконує функції замовника і підрядника одночасно, а отже позов є обргунтованим та таким, що підлягає задоволенню в повному обсязі.

Колегія суддів погоджується з таким висновком суду першої інстанції з огляду на наступне.

Так, спріні правовідносини врегульовано приписами Закону України Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності від 05.04.2007 № 877-V (далі Закон № 877-V).

Відповідно до ч. 4 ст. 2 Закону № 877-V визначено, що заходи контролю здійснюються органами, зокрема, державного архітектурно-будівельного контролю (нагляду), у встановленому цим Законом порядку з урахуванням особливостей, визначених законами у відповідних сферах та міжнародними договорами.

Згідно до ст. 4 Закону № 877-V державний нагляд (контроль) здійснюється за місцем провадження господарської діяльності суб`єкта господарювання або його відокремлених підрозділів, або у приміщенні органу державного нагляду (контролю) у випадках, передбачених законом.

Водночас, приписами ч.11 ст. 4 Закону № 877-V визначено, що плановий чи позаплановий захід щодо суб`єкта господарювання - юридичної особи має здійснюватися у присутності керівника або особи, уповноваженої керівником. Плановий чи позаплановий захід щодо фізичної особи - підприємця має здійснюватися за його присутності або за присутності уповноваженої ним особи.

Частиною 12 ст. 4 Закону № 877-V передбачено, що перед початком здійснення державного нагляду (контролю) посадова особа органу державного нагляду (контролю) вносить запис до журналу реєстрації заходів державного нагляду (контролю) (за наявності такого журналу у суб`єкта господарювання).

Згідно ч.3 ст. 6 Закону № 877-V визначено, що суб`єкт господарювання повинен ознайомитися з підставою проведення позапланового заходу з наданням йому копії відповідного посвідчення (направлення) на проведення заходу державного нагляду (контролю).

Крім того, відповідно до ст. 10 Закону № 877-V суб`єкт господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) має право:

- бути поінформованим про свої права та обов`язки; вимагати від посадових осіб органу державного нагляду (контролю) додержання вимог законодавства;

- перевіряти наявність у посадових осіб органу державного нагляду (контролю) службового посвідчення та посвідчення (направлення) і одержувати копію посвідчення (направлення) на проведення планового або позапланового заходу;

- не допускати посадових осіб органу державного нагляду (контролю) до здійснення державного нагляду (контролю), у встановлених випадках;

- бути присутнім під час здійснення заходів державного нагляду (контролю), залучати під час здійснення таких заходів третіх осіб;

- вимагати нерозголошення інформації, що становить комерційну таємницю або є конфіденційною інформацією суб`єкта господарювання;

- одержувати та ознайомлюватися з актами державного нагляду (контролю);

- надавати органу державного нагляду (контролю) в письмовій формі свої пояснення, зауваження або заперечення до акта;

- оскаржувати в установленому законом порядку неправомірні дії органів державного нагляду (контролю) та їх посадових осіб;

- отримувати консультативну допомогу від органу державного нагляду (контролю) з метою запобігання порушенням під час здійснення заходів державного нагляду (контролю);

- вести журнал реєстрації заходів державного нагляду (контролю) та вимагати від посадових осіб органів державного нагляду (контролю) внесення до нього записів про здійснення таких заходів до початку їх проведення;

- вимагати припинення здійснення заходу державного нагляду (контролю) у разі: перевищення посадовою особою органу державного нагляду (контролю) визначеного цим Законом максимального строку здійснення такого заходу; використання посадовими особами органу державного нагляду (контролю) неуніфікованих форм актів; з`ясування посадовими особами під час здійснення позапланового заходу державного нагляду (контролю) питань, інших ніж ті, необхідність перевірки яких стала підставою для здійснення такого заходу.

Відповідно до ч.1 ст. 7 Закону № 877-V для здійснення планового або позапланового заходу орган державного нагляду (контролю) видається наказ (рішення, розпорядження), який має містити найменування суб`єкта господарювання, щодо якого буде здійснюватися захід, та предмет перевірки. На підставі наказу (рішення, розпорядження) оформляється посвідчення (направлення) на проведення заходу державного нагляду (контролю), яке підписується керівником органу державного нагляду (контролю) (головою державного колегіального органу) або його заступником (членом державного колегіального органу) із зазначенням прізвища, ім`я та по батькові і засвідчується печаткою (частина друга статті 7 Закону № 877-V).

Правові та організаційні основи містобудівної діяльності і спрямований на забезпечення сталого розвитку територій з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів встановлені Законом України Про регулювання містобудівної діяльності від 17.02.2011 № 3038-VI (далі Закон № 3038-VI).

Відповідно до частини першої статті 1 Закону № 3038-VI визначено, що будівництво - це нове будівництво, реконструкція, реставрація, капітальний ремонт об`єкта будівництва (пункт 1); замовник - фізична або юридична особа, яка має намір щодо забудови території (однієї чи декількох земельних ділянок) і подала в установленому законодавством порядку відповідну заяву (пункт 4).

Згідно із частиною восьмою статті 39 Закону № 3038-VI експлуатація закінчених будівництвом об`єктів, не прийнятих (якщо таке прийняття передбачено законодавством) в експлуатацію, забороняється.

Відповідно до ч. 1 ст. 41 Закону № 3038-VI державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю відповідно до Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності". Державний архітектурно-будівельний контроль замовників будівництва, які є фізичними особами, здійснюється відповідно до Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" з урахуванням особливостей правового статусу таких осіб. Порядок здійснення архітектурно-будівельного контролю визначається Кабінетом Міністрів України.

Підставами для проведення позапланової перевірки є: подання суб`єктом містобудування письмової заяви про проведення перевірки об`єкта будівництва або будівельної продукції за його бажанням; необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об`єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів; виявлення факту самочинного будівництва об`єкта; перевірка виконання суб`єктом містобудування вимог приписів органів державного архітектурно-будівельного контролю; вимога головного інспектора будівельного нагляду центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, про проведення перевірки за наявності підстав, передбачених законом; звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності; вимога правоохоронних органів про проведення перевірки.

Відповідно до ч.2 ст. 41 Закону № 3038-VI орган державного архітектурно-будівельного контролю розглядає відповідно до закону справи про адміністративні правопорушення та справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Згідно з ч. 3 ст. 41 Закону № 3038-VI посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право: 1) безперешкодного доступу до місць будівництва об`єктів та до об`єктів, що підлягають обов`язковому обстеженню; 2) складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону; 3) у разі виявлення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, містобудівних умов та обмежень, затвердженого проекту або будівельного паспорта забудови земельної ділянки видавати обов`язкові для виконання приписи щодо: а) усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил; б) зупинення підготовчих та будівельних робіт; 4) проводити перевірку відповідності виконання підготовчих та будівельних робіт вимогам будівельних норм, стандартів і правил, затвердженим проектним вимогам, рішенням, технічним умовам, своєчасності та якості проведення передбачених нормативно-технічною і проектною документацією зйомки, замірів, випробувань, а також ведення журналів робіт, наявності у передбачених законодавством випадках паспортів, актів та протоколів випробувань, сертифікатів та іншої документації; 5) проводити перевірку відповідності будівельних матеріалів, виробів і конструкцій, що використовуються під час будівництва об`єктів, вимогам стандартів, норм і правил згідно із законодавством; 6) залучати до проведення перевірок представників центральних і місцевих органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування, експертних та громадських організацій (за погодженням з їх керівниками), фахівців галузевих науково-дослідних та науково-технічних організацій; 7) одержувати в установленому законодавством порядку від органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій, фізичних осіб інформацію та документи, необхідні для здійснення державного архітектурно-будівельного контролю. Забороняється витребовувати у суб`єктів містобудування інформацію та документи податкової, фінансової звітності, щодо оплати праці, руху коштів та інші, не пов`язані із здійсненням державного архітектурно-будівельного контролю; 8) вимагати у випадках, визначених законодавством, вибіркового розкриття окремих конструктивних елементів будинків і споруд, проведення зйомки і замірів, додаткових лабораторних та інших випробувань будівельних матеріалів, виробів і конструкцій; 9) забороняти за вмотивованим письмовим рішенням експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, не прийнятих в експлуатацію; 10) здійснювати фіксування процесу проведення перевірки з використанням фото-, аудіо- та відеотехніки; 11) здійснювати контроль за дотриманням порядку обстеження та паспортизації об`єктів, а також за реалізацією заходів щодо забезпечення надійності та безпеки під час їх експлуатації.

Процедура здійснення заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями (далі - суб`єкти містобудування) вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт визначена постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 № 533 (далі Порядок № 553).

Згідно із пунктом 7 Порядку № 553 позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Підставами для проведення позапланової перевірки узгоджуються з приписами ч.1 ст. 41 Закону № 3038-VI.

Відповідно до абз.11 п.7 Порядку № 553 під час проведення позапланової перевірки посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язана пред`явити службове посвідчення та надати копію направлення для проведення позапланової перевірки.

Приписами п.9 Порядку № 533 визначено, що Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб`єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об`єкт будівництва.

Відповідно до ст. 4 Закону України Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 14.10.1994 № 208/94-ВР (далі Закон № 208/94-ВР) визначено порядок накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності визначається Кабінетом Міністрів України.

Так, ч. 11 ст. 2 Закону № 208/94-ВР встановлено, що штраф може бути накладено на суб`єктів містобудування протягом шести місяців з дня виявлення правопорушення, але не пізніш як через три роки з дня його вчинення.

Відповідно до п. 3 Порядку накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 06.04.1995 № 244 (далі Порядок № 244), штрафи накладаються на суб`єктів містобудування - юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців (далі - суб`єкти містобудування) за правопорушення у сфері містобудівної діяльності. У разі відмови суб`єкта містобудування в отриманні документів (протокол, постанова та документи, які підтверджують факт правопорушення), які є підставою для притягнення його до відповідальності, документи надсилаються суб`єкту містобудування рекомендованим листом з повідомленням. Належним підтвердженням факту надіслання документів є розрахунковий документ відділення поштового зв`язку щодо оплати послуг з доставки рекомендованої поштової кореспонденції.

Надіслання рекомендованим листом з повідомленням документів, які є підставою для притягнення до відповідальності, за адресою місцезнаходження (місця проживання) суб`єкта містобудування, що зазначена в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців, вважається належним врученням зазначених документів незалежно від факту їх отримання суб`єктом містобудування.

Нормами п.8 Порядку № 244 визначено, що провадження у справі про правопорушення у сфері містобудівної діяльності не може бути розпочате, а розпочате провадження підлягає закриттю в разі: 1) відсутності події і складу правопорушення у сфері містобудівної діяльності; 2) втрати чинності відповідним положенням Закону, яке передбачає відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності; 3) закінчення на момент розгляду справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності строків, передбачених Законом; 4) наявності за тим самим фактом вчиненого правопорушення щодо суб`єкта містобудування, який притягається до відповідальності, постанови компетентного органу (посадової особи) про накладення штрафу або нескасованої постанови про закриття справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності;

Відповідно до п. 6 Порядку № 244 про вчинення правопорушення у сфері містобудівної діяльності посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю, які згідно з функціональними обов`язками здійснюють державний архітектурно-будівельний контроль (далі - уповноважена посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю), складають протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Уповноважена посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю складає протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності у двох примірниках, один з яких надається під підпис суб`єкту містобудування, що притягається до відповідальності за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, не пізніше трьох робочих днів з дня складення акта перевірки такого суб`єкта містобудування (пункт 10 Порядку № 244).

Протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності підписується особою, яка його склала, суб`єктом містобудування, який притягається до відповідальності за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, а також свідками (у разі наявності) (пункт 13 Порядку № 244).

До протоколу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності можуть додаватися оригінали або копії документів, фотоматеріали, які підтверджують факт вчинення правопорушення у сфері містобудівної діяльності, винність суб`єкта містобудування в його вчиненні та інші обставини, які мають значення для вирішення справи.

Відповідно до п. 16 Порядку № 244 справа про правопорушення у сфері містобудівної діяльності (далі - справа) розглядається посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, до повноважень якої належить розгляд таких справ, протягом 15 днів з дня одержання зазначеною особою протоколу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності та інших матеріалів справи.

Приписами п. 17 Порядку № 244 визначено, що справа може розглядатися за участю суб`єкта містобудування, який притягається до відповідальності, або його уповноваженого представника, експертів, інших осіб. Відомості про час і місце розгляду справи повідомляються суб`єкту містобудування, який притягається до відповідальності, та іншим особам, які беруть участь у розгляді справи, не пізніше як за три доби до дня розгляду справи. Неприбуття суб`єкта містобудування у визначений час і місце не перешкоджає розгляду справи.

Пунктом 20 Порядку № 244 встановлено, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю, до повноважень якої належить розгляд справ, під час підготовки справи до розгляду з`ясовує:

1) чи належить до її компетенції розгляд цієї справи;

2) чи правильно складено протокол та інші матеріали справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності;

3) чи сповіщено суб`єкта містобудування, щодо якого складено протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, про час і місце розгляду справи;

4) чи витребувані необхідні додаткові матеріали;

5) чи підлягають задоволенню клопотання (за наявності) суб`єкта містобудування, який притягається до відповідальності, або інших осіб, що беруть участь у справі.

Посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю, до повноважень якої належить розгляд справ, під час розгляду справи зобов`язана з`ясувати, чи було вчинено правопорушення у сфері містобудівної діяльності, чи винний відповідний суб`єкт містобудування в його вчиненні, чи підлягає він притягненню до відповідальності, а також інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи (пункт 21 Порядку № 244).

Відповідно до п. 22 Порядку № 244 визначено, що за результатами розгляду справи посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю, до повноважень якої належить розгляд справ, приймає одну з таких постанов: 1) постанову про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності; 2) постанову про закриття справи щодо накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Питання прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів було вперше врегульовано постановою Кабінету Міністрів України від 05.08.1992 № 449, однак ця постанова стосувалась лише об`єктів державного замовлення.

З дня набрання чинності Закону України Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності № 208/94-ВР, стаття 1 вказаного Закону встановлювала відповідальність за правопорушення у сфері містобудування, однак, Закон не передбачав відповідальності за експлуатацію або використання об`єктів містобудування, не прийнятих в експлуатацію. Вперше таке положення закріплено у цьому Законі 24.10.2000 шляхом доповнення частини першої зазначеної статті абзацом, що встановлював відповідальність за експлуатацію або використання будинків чи споруд після закінчення будівництва без прийняття їх державними приймальними (технічними) комісіями (Закон України від 21.09.2000 № 1988-III).

Законом України Про планування і забудову територій від 20.04.2000 № 1699-III, який втратив чинність із набранням чинності Законом № 3038-VI, в редакції Закону від 12.12.2006 № 434-V, було передбачено прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів.

Статтею 30-1 Закону № 1699-III з 15.10.2009 було встановлено, що датою прийняття в експлуатацію закінченого будівництвом об`єкта є дата видачі зареєстрованого сертифіката відповідності. Експлуатація не прийнятих у встановленому законодавством порядку об`єктів будівництва забороняється.

Отже, з урахуванням викладеного в даному випадку необхідно з`ясувати чи є у позивача обов`язок введення нерухомого майна в експлуатацію та чи додержана процедура винесення оскаржуваної постанови.

В даному випадку підставою для притягнення позивача до відповідальності є висновок посадової особи відповідача про те, що фізичною особою-підприємцем здійснюється експлуатація об`єкту будівництва, неприйнятого в експлуатацію.

Водночас, відповідачем не підтверджено використання позивачем, як суб`єкта господарювання, майна у господарській діяльності.

Відповідно до статті 376 ЦК України самочинним вважається будівництво житлового будинку, будівлі, споруди, іншого нерухомого майна, якщо вони збудовані (будуються) на земельній ділянці, що не була відведена особі, яка здійснює будівництво; або відведена не для цієї мети; або без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи, чи належно затвердженого проекту; або з істотним порушенням будівельних норм і правил.

Водночас з матеріалів справи вбачається, що позивач набула право власності на об`єкт нерухомого майна 08.02.2005 року, попередній власник майна (продавець) набув право власності на майно, придбавши його з прилюдних торгів, отже доводи відповідача стосовно того, що об`єкт самочинно збудований, не знайшли свого підтвердження.

Частиною восьмою статті 39 Закону № 3038-VI визначено, що експлуатація закінчених будівництвом об`єктів, неприйнятих (якщо таке прийняття передбачено законодавством) в експлуатацію, забороняється.

Так, з оскаржуваної постанови вбачається, що вона прийнята у зв`язку із встановленням факту експлуатації об`єкта будівництва не прийнятого в експлуатацію.

При цьому обов`язок введення об`єктів будівництва в експлуатацію, відповідальність за експлуатацію об`єктів, не введених в експлуатацію, можуть стосуватися лише тих суб`єктів, які після закінчення будівництва та початку використання, маючи відповідний обов`язок, не ввели об`єкти містобудування в експлуатацію, за що встановлена відповідна відповідальність.

Постанова про накладення штрафу за експлуатацію об`єкта не введеного в експлуатацію може бути видана лише особі, на яку законом покладений обов`язок ввести об`єкт в експлуатацію, а виникнення обов`язків по введенню в експлуатацію та відповідальність за експлуатацію об`єктів, не введених в експлуатацію, можуть нести лише ті суб`єкти, які після закінчення будівництва та до початку використання, маючи відповідний обов`язок, не ввели об`єкти містобудування в експлуатацію, за що встановлена відповідна відповідальність.

Такими особами є суб`єкти містобудування - замовники будівництва об`єктів (у разі провадження містобудівної діяльності), або суб`єкти, що виконують функції замовника і підрядника одночасно.

Суб`єктами містобудування є органи виконавчої влади, Верховна Рада Автономної Республіки Крим, Рада міністрів Автономної Республіки Крим, органи місцевого самоврядування, фізичні та юридичні особи (частина друга статті 4 Закону № 3038-VI).

Відповідно до пункту 4 частини першої статті 2 Закону № 3038-VI замовник це - фізична або юридична особа, яка має намір щодо забудови території (однієї чи декількох земельних ділянок) і подала в установленому законодавством порядку відповідну заяву.

При цьому відповідач, при встановлені відповідних порушень дійшов висновку, що позивач в даному випадку є замовником об`єкта містобудування.

Водночас, з матеріалів справи не вбачається, що позивач є замовником будівництва або особою, що виконувала функції замовника та підрядника одночасно при будівництві такого об`єкта, а тому проведену перевірку неможливо вважати такою, яка здійснювалась в рамках державного архітектурно-будівельного контролю, оскільки в даному випадку не є суб`єктом містобудування - замовником, проектувальником або тим, хто здійснює підготовчі або будівельні роботи, або створює об`єкт будівництва.

Крім того, нормами ч.3 ст. 6 Закону № 877-V визначено, що відповідач зобов`язаний забезпечити згідно частини п`ятої статті 2 вказаного Закону, імперативно встановлено, що суб`єкт господарювання повинен ознайомитися з підставою проведення позапланового заходу з наданням йому копії відповідного посвідчення (направлення) на проведення заходу державного нагляду (контролю). Наведені норми також узгоджуються з вимогами Порядку № 553.

Проте, з матеріалів справи вбачається, що відповідачем не дотримано встановлених вище вимог щодо порядку проведення перевірки, зокрема, щодо ознайомлення з підставами проведення перевірки, з наказом, направленням, тощо.

Таким чином, враховуючи вищевикладені норми права та обставини справи, колегія суддів вважає, що судом першої інстанції в повному обсязі встановлено всі обставини справи та прийнято законне і обґрунтоване судове рішення про задоволення позову.

Доводи апеляційної скарги не спростовують правового обґрунтування, покладеного в основу судового рішення, тому не можуть бути підставою для скасування рішення суду першої інстанції.

З урахуванням приведеного, колегія суддів дійшла висновку, що рішення суду першої інстанції ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні в судовому засідання усіх обставин справи в їх сукупності.

Статтею 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись ст.ст. 311, 315, 316, 321, 322, 327, 329 КАС України, суд,-

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради залишити без задоволення.

Рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 11 серпня 2020 року у справі №200/6526/19 залишити без змін.

Постанова Третього апеляційного адміністративного суду набирає законної сили з моменту її проголошення та оскарженню не підлягає, крім випадків, передбачених ст.ст.328-329 КАС України.

Головуючий - суддя С.В. Чабаненко

суддя С.Ю. Чумак

суддя І.В. Юрко