Справа № 640/17905/20
Суддя: Іщук І.О.
Дата ухвалення: 2021-08-11 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

11 серпня 2021 року місто Київ № 640/17905/20

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі головуючого судді Іщука І.О., при секретарі судового засідання Лук`янець Д.В., розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження адміністративну справу

за позовомОСОБА_1
до про Державної податкової служби України, Головного управління Державної податкової служби у місті Києві визнання протиравними та скасування наказів від 20.07.2020 №727-о та від 20.07.2020 №2-дс, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу,
На підставі частини третьої статті 243 Кодексу адміністративного судочинства України в судовому засіданні 11 серпня 2021 року проголошено скорочену (вступну та резолютивну) частини рішення. Виготовлення рішення у повному обсязі відкладено, про що повідомлено осіб, які брали участь у розгляді справи, з урахуванням вимог частини шостої статті 250 Кодексу адміністративного судочинства України.

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

ОСОБА_1 звернувся до Окружного адміністративного суду міста Києва з позовною заявою до Державної податкової служби України, Головного управління Державної податкової служби у місті Києві, в якій просить суд:

- визнати протиправним та скасувати наказ Державної податкової служби України від 20.07.2020 № 2-дс "Про накладення дисциплінарного стягнення";

- визнати протиправним та скасувати наказ Державної податкової служби України від 20.07.2020 № 727-0 "Про припинення державної служби ОСОБА_1 ";

- поновити ОСОБА_1 на посаді першого заступника начальника Головного управління ДПС у м. Києві з 20.07.2020;

- cтягнути з Головного управління Державної податкової служби у місті Києві на користь ОСОБА_1 середній заробіток за весь час вимушеного прогулу, починаючи з 20.07.2020 і до моменту фактичного поновлення на роботі.

В обгрунтування позовних вимог позивач зазначив про те, що оскаржувані накази є протиправними, а висновки відповідача про порушення ОСОБА_1 присяги державного службовця України помилковими, оскільки на думку позивача, ним не вчинявся дисциплінарний проступок, що полягає у порушенні присяги державного службовця. Позивач зауважив, що матеріали дисциплінарної справи та наказ від 20.07.2020 № 2-дс "Про накладення дисциплінарного стягнення", крім як посилання на обставини, які інкримінуються позивачу в рамках кримінального провадження №0000362 (затримання ОСОБА_1 за підозрою у скоєнні злочину, передбаченого частиною четвертою статті 369 Кримінального кодексу України), не містять будь-яких посилань на належні та допустимі докази, які доводили б факт вчинення позивачем дисциплінарного проступку, що полягає у порушенні Присяги державного службовця.

Позивач вважає, що до до винесення вироку в рамках кримінального провадження № 0000362, в якому будуть визнаними встановлені факти, докази, зібрані під час розслідування кримінальної справи, протоколи обшуку та будь-яка інформація, озвучена в судовому засіданні Вищого антикорупційного суду України від 15.06.2020 під час розгляду клопотання про обрання ОСОБА_1 запобіжного заходу, не можуть вважатись належними та допустимими доказами стосовно порушення позивачем присяги державного службовця, оскільки відображена в них інформація може не знайти свого підтвердження за результатами судового розгляду відповідної кримінальної справи.

Як наголошено позивачем, сам факт внесення до Єдиного реєстру досудових розслідувань інформації про наявність ознак кримінального правопорушення, передбаченого частиною четвертою статті 369 Кримінального кодексу України та факт затримання позивача співробітниками Національного антикорупційного бюро України у порядку статті 208 Кримінального процесуального кодексу України (як підозрюваного у вчиненні злочину) не можуть бути підставою для висновку про наявність вини позивача у вчиненні зазначеного злочину, та як наслідок, про порушення ним присяги державного службовця.

Позивачем зазначено про те, що, перебуваючи на посаді першого заступника начальника Головного управління Державної податкової служби у місті Києві, останній не порушував етичних (моральних) засад проходження публічної служби, а свої повноваження здійснював належним чином та у суворій відповідності до вимог чинного законодавства України.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 05.08.2020 позовну заяву залишено без руху. Позивач у встановлені судом строки усунув недоліки позовної заяви.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 25.08.2020 відкрито загальне позовне провадження в адміністративній справі №640/17905/20 та призначено підготовче засідання. Також вказаною ухвалою суду витребувано від Державної податкової служби України та Головного управління Державної податкової служби у місті Києві належним чином завірену копію особової справи позивача, належним чином завірені копії матеріалів дисциплінарного провадження, за наслідками якого прийнято оскаржувані накази, довідку про середньомісячний та середньоденний заробіток ОСОБА_1 та всі інші документи, що стали підставою для прийняття оскаржуваних наказів.

Від Державної податкової служби України (надалі - відповідача-1) 28.09.2020 до суду надійшов відзив на позовну заяву, в якому представник останнього зазначив про відсутність підстав для задоволення позовних вимог, аргументувавши це тим, що підставою для звільнення позивача з державної служби стало подання Дисциплінарної комісії з розгляду дисциплінарних справ Державної податкової служби України від 08.07.2020 №2 за результатами проведеного дисциплінарного провадження на виконання наказу Державної податкової служби України від 13.06.2020 №273 "Про відкриття дисциплінарного провадження стосовно ОСОБА_1 ", за наслідками проведення якого встановлено факт та ознаки вчинення позивачем дисциплінарного проступку, передбаченого підпунктом 1 частини другої статті 65 Закону №889, який полягає у порушенні присяги державного службовця.

Також через канцелярію Окружного адміністративного суду міста Києва 28.09.2020 від Головного управління Державної податкової служби України (надалі - відповідач-2) надійшли належним чином засвідчені копії особової справи позивача та відзив на позовну заяву, відповідно до якого представник відповідача-2 з позовними вимогами не погоджується, вважає їх безпідставними, необгрунтованими та такими, що не підлягають задоволенню з огляду на те, що позивачем було порушено присягу державного службовця, правила етичної поведінки. При цьому, позивач вчинив дії, які стали предметом розслідування НАБУ, що негативно впливає на авторитет державної служби, а тому, представник відповідача-2 вважає, що наказ, яким позивача щвільнено з державної служби, винесено правомірно та в межах чинного законодавства.

Ухвалою Окружного адміністративного суду від 23.11.2020 закрито підготовче провадження та призначено справу 640/17905/20 до судового розгляду по суті.

Під час судового розгляду справи судом оголошувались перерви та розгляд справи відкладався у відповідності із приписами Кодексу адміністративного судочинства України.

У судовому засіданні 11.08.2021 учасники справи підтримали свої доводи та заперечення.

На підставі частини третьої статті 243 Кодексу адміністративного судочинства України у судовому засіданні 11.08.2021 проголошено вступну та резолютивну частини рішення.

Розглянувши подані сторонами документи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, відзив та відповідь на відзив, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд, - ВСТАНОВИВ:

Як вбачається з матеріалів справи, Наказом Державної податкової служби України від 31.10.2019 №253-о ОСОБА_1 призначено на посаду першого заступника начальника Головного управління Державної податкової служби у місті Києві.

Відповідно до наказу від 13.06.2020 №273 стосовно першого заступника начальника Головного управління ДПС у м. Києві ОСОБА_1 відкрито дисциплінарне провадження, з метою визначення наявності вини, характеру і тяжкості вчиненого ним дисциплінарного проступку.

Вказаним наказом, серед іншого, вирішено здійснити дисциплінарне провадження стосовно ОСОБА_1 та за результатами розгляду дисциплінарної справи надати Голові Дежравної податкової служби України подання відповідно до чинного законодавства України.

Наказом від 26.06.2020 №302 продовжено строк здійснення дисциплінарного провадження провадження до 13.07.2020 стосовно першого заступника начальника Головного управління ДПС у м. Києві ОСОБА_1 .

Дисциплінарною комісією ДПС з розгляду дисциплінарної справи Державної податкової служби України про результати розгляду дисциплінарної справи першого заступника Начальника Головного управління ДПС у м. Києві ОСОБА_1 08.07.2020 на підставі наказу від 13.06.2020 №273 та наказу від 26.06.2020 №302 прийнято подання №2, відповідно до якого дисциплінарна комісія дійшла висновку про те, що за результатами розгляду матеріалів дисциплінарної справи (протокол засідання від 08.07.2020 №6) у діях першого заступника начальника ГУ ДПС у м. Києві ОСОБА_1 встановлено факт вчинення дисциплінарного проступку, що полягає у порушенні Присяги державного службовця (шляхом скоєння надзвичайно тяжкого проступку, як за фактом його вчинення, так і за наслідками, до яких він призвів. При цьому, порушуючи Присягу державного службовця, ОСОБА_1 діяв умисно та усвідомлював, що своїми діями завдає шкоду службовій дисципліні, авторитету державного органу та підриває довіру населення до органів державної влади). Комісією вирішено рекомендувати на підставі ст. ст. 65, 66, 77 Закону №889 застосувати до першого заступника Начальника ГУ ДПС у м. Києві ОСОБА_1 дисциплінарне стягнення у виді звільнення з посади державної служби.

На підставі подання Дисциплінарної комісії з розгляду дисциплінарних справ Державної податкової служби України від 08.07.2020 №2, акта по ненадання пояснень ОСОБА_1 Державної податковою службою України 20.07.2020 прийнято наказ №2-дс про накладення дисциплінарного стягнення, відповідно до якого:

- до ОСОБА_1 першого заступника начальника Голови управління ДПС у м. Києві застосовано дисциплінарне стягнення за вчинення ним дисциплінарного проступку, передбаченого пунктом 1 частини другої статті 65 Закону України "Про державну службу";

- звільнено з посади державної служби ОСОБА_1 першого заступника начальника Головного управління ДПС у м. Києві за вчинення ним дисциплінарного проступку, а саме порушення Присяги державного службовця, згідно пункту 5 частини першої статті 66 Закону України "Про державну службу", 20.07.2020.

Відповідно до наказу від 20.07.2020 №727-о та на підставі наказу Державної податкової служби України від 20.07.2020 №2-дс "Про накладення дисциплінарного стягнення" припинено державну службу ОСОБА_1 - першому заступнику Начальника Головного управління ДПС у м. Києві, 20.07.2020 у зв`язку із вчиненням дисциплінарного проступку, який передбачає звільнення, згідно пункту 4 частини першої статті 87 Закону України "Про державну службу".

Позивач з висновками, викладеними в наказах Державної податкової служби України від 20.07.2020 № 2-дс "Про накладення дисциплінарного стягнення" та від 20.07.2020 № 727-0 "Про припинення державної служби ОСОБА_1 " не погоджується з огляду на відсутність конкретних фактів та доказів про вчинення позивачем дисциплінарного проступку, що полягає у порушенні присяги державного службовця, у зв`язку з чим звернувся до суду з даним позовом.

Досліджуючи надані сторонами докази, аналізуючи наведені міркування та заперечення, оцінюючи їх в сукупності, суд бере до уваги наступне.

Нормативно-правовим актом, який визначає принципи, правові та організаційні засади забезпечення публічної, професійної, політично неупередженої, ефективної, орієнтованої на громадян державної служби, яка функціонує в інтересах держави і суспільства, а також порядок реалізації громадянами України права рівного доступу до державної служби, що базується на їхніх особистих якостях та досягненнях, є Закон України «Про державну службу» від 10.12.2015 №889-VIII (тут і надалі - Закон №889-VIII у редакції, яка діяла станом на момент виникнення спірних правовідносин).

Відповідно до частини першої статті 1 Закону №889-VIII державна служба - це публічна, професійна, політично неупереджена діяльність із практичного виконання завдань і функцій держави, зокрема щодо: 1) аналізу державної політики на загальнодержавному, галузевому і регіональному рівнях та підготовки пропозицій стосовно її формування, у тому числі розроблення та проведення експертизи проектів програм, концепцій, стратегій, проектів законів та інших нормативно-правових актів, проектів міжнародних договорів; 2) забезпечення реалізації державної політики, виконання загальнодержавних, галузевих і регіональних програм, виконання законів та інших нормативно-правових актів; 3) забезпечення надання доступних і якісних адміністративних послуг; 4) здійснення державного нагляду та контролю за дотриманням законодавства; 5) управління державними фінансовими ресурсами, майном та контролю за їх використанням; 6) управління персоналом державних органів; 7) реалізації інших повноважень державного органу, визначених законодавством.

Згідно з частиною другою статті 1 Закону №889-VIII державний службовець - це громадянин України, який займає посаду державної служби в органі державної влади, іншому державному органі, його апараті (секретаріаті) (далі - державний орган), одержує заробітну плату за рахунок коштів державного бюджету та здійснює встановлені для цієї посади повноваження, безпосередньо пов`язані з виконанням завдань і функцій такого державного органу, а також дотримується принципів державної служби.

Відповідно до частини першої статті 8 Закону №889-VIII державний службовець зобов`язаний: 1) дотримуватися Конституції та законів України, діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; 2) дотримуватися принципів державної служби та правил етичної поведінки; 3) поважати гідність людини, не допускати порушення прав і свобод людини та громадянина; 4) з повагою ставитися до державних символів України; 5) обов`язково використовувати державну мову під час виконання своїх посадових обов`язків, не допускати дискримінацію державної мови і протидіяти можливим спробам її дискримінації; 6) забезпечувати в межах наданих повноважень ефективне виконання завдань і функцій державних органів; 7) сумлінно і професійно виконувати свої посадові обов`язки; 8) виконувати рішення державних органів, накази (розпорядження), доручення керівників, надані на підставі та у межах повноважень, передбачених Конституцією та законами України; 9) додержуватися вимог законодавства у сфері запобігання і протидії корупції; 10) запобігати виникненню реального, потенційного конфлікту інтересів під час проходження державної служби; 11) постійно підвищувати рівень своєї професійної компетентності та удосконалювати організацію службової діяльності; 12) зберігати державну таємницю та персональні дані осіб, що стали йому відомі у зв`язку з виконанням посадових обов`язків, а також іншу інформацію, яка відповідно до закону не підлягає розголошенню; 13) надавати публічну інформацію в межах, визначених законом.

Державні службовці виконують також інші обов`язки, визначені у положеннях про структурні підрозділи державних органів та посадових інструкціях, затверджених керівниками державної служби в цих органах.

Відповідно до частини першої статті 36 Закону №889-VIII особа, призначена на посаду державної служби вперше, публічно складає Присягу державного службовця такого змісту:

"Усвідомлюючи свою високу відповідальність, урочисто присягаю, що буду вірно служити Українському народові, дотримуватися Конституції та законів України, втілювати їх у життя, поважати та охороняти права, свободи і законні інтереси людини і громадянина, честь держави, з гідністю нести високе звання державного службовця та сумлінно виконувати свої обов`язки".

З тексту Присяги вбачається, що в основі поведінки державного службовця закладені етичні, правові та службово-дисциплінарні норми поведінки, недодержання яких утворює факт порушення Присяги. Складаючи Присягу, державний службовець покладає на себе не тільки певні службові зобов`язання, але й моральну відповідальність за їх виконання.

Присяга має правову природу одностороннього, індивідуального, публічно-правового характеру, конституційного зобов`язання державного службовця.

Таким чином під порушенням Присяги слід розуміти скоєння державним службовцем проступку (вчинку) проти інтересів служби, який суперечить покладеним на нього обов`язкам, підриває довіру до нього як до носія влади, що призводить до приниження авторитету державного органу та унеможливлює подальше виконання ним своїх обов`язків.

Як встановлено судом, вступаючи вперше на державну службу, а саме, на посаду начальника Державної податкової служби інспекції у Солом`янському райоі м. Києві (з 04.2009 по 03.2010), позивачем 07.04.2009 складено присягу державного службовця України.

Протягом 2010-2020 років позивач обіймав наступні посади:

- з 03.2010 по 01.2012 - начальник ДПІ у Печерському районі м. Києва;

- з 01.2012 по 05.2013 - начальник Бориспільської ОДПІ Київської області ДПС;

- з 05.2013 по 05.2015 - начальник ДПІ у Києво-Святошинському районі ГУ Міндоходів у Київській області;

- з 05.2015 по 09.2015 - начальник ДПІ у Печерському районі ГУ ДФС у м. Києві;

- з 09.2015 до моменту винесення оскаржуваних наказів - перший заступник начальника Головного управління Державної фіскальної/податкової служби у місті Києві.

Як вбачається з матеріалів справи, на адресу Державної податкової служби України від начальника Головного управління ДПС у м. Києві надійшло клопотання від 13.06.2020 про відкриття дисциплінарного провадження стосовно ОСОБА_1 про відсторонення останнього від виконання посадових обов`язків за посадою першого заступника начальника Голови управління ДПС у м. Києві. У вказаному клопотанні зазначено про те, що 12.06.2020 об 18 годині працівниками Національного антикорупційного бюро України, в рамках кримінального провадження від 03.06.2020 №0000362 затримано першого заступника начальника Головного управління ДПС у м. Києві ОСОБА_1 за підозрою у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого частиною четвертою статті 369 Кримінального кодексу України. Начальник ГУ ДПС у м. Києві Лагутіна Злата у своєму клопотанні вказала на те, що оскільки ОСОБА_1 порушено Присягу державного службовця та його посада віднесена до номенклатури ДПС України, керуючись статтею 68 Закону необхідно розглянути питання про порушення дисциплінарного провадження стосовно першого заступника начальника Головного управління ДПС у м. Києві ОСОБА_1 .

Цього ж дня Головою Державної податкової служби України прийнято наказ від 13.06.2020 №273 про відкриття дисциплінарного провадження стосовно ОСОБА_1 .

Так, з приводу з`ясування всіх обставин стосовно вказаних подій працівниками Головного управління ДПС у м. Києві були надані письмові пояснення.

У своїх поясненнях від 13.06.2020 начальник Головного управління ДПС у м. Києві Злата Лагутіна повідомила про те, що після затримання ОСОБА_1 працівниками НАБУ розпочато слідчі дії (обшук) у підземному приміщенні, де знаходиться автостоянка службового автотранспорту на території ГУ ДПС у м. Києві, а саме: у його службовому автомобілі Volkswagen Passat, державний номерний знак НОМЕР_1 , відповідно до протоколу обшуку виявлено та вилучено грошові кошти у розмірі 1 млн. доларів США та мобільний телефон. Також проводився обшук в службових приміщеннях Головного управління ДПС у м. Києві, а саме, в кабінеті №302 (приймальня) та №303, які були закріплені за першим заступником начальника ГУ ДПС у м. Києві ОСОБА_1 . Згідно протоколу обшуку виявлено та вилучено три мобільних телефони, блокнот для нотаток та грошові кошти у розмірі 106 400, 00 грн.

Правом щодо надання пояснень під час дисциплінарного провадження відносно ОСОБА_1 також скористалися інші працівники ГУ ДПС у м. Києві ( Грущак М.М. , Борисевич Р.Є. ), які повідомили про обставини проведення обшуку співробітниками НАБУ.

Разом з тим, представником ОСОБА_1 на адресу Державної податкової служби України в особі Дисциплінарної комісії з розгляду дисциплінарних справ були подані пояснення від 30.06.2020 №30-06/2020-01, відповідно до яких останній зазначив про те, що обставини, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження відносно ОСОБА_1 (затримання за підозрою у вчиненні злочину, передбаченого частиною четвертою статті 369 Кримінального кодексу України), не можуть свідчити про не дотримання ним загальноприйнятих норм моралі та поведінки державного службовця, і як наслідок, порушення Присяги, а потребують надання їм належної оцінки при винесенні судом рішення у відповідній кримінальній справі, тобто доведення або недоведення вини ОСОБА_1 у скоєнні ним кримінального проступку.

Суд погоджується з такими доводами представника позивача з приводу того що оцінку вищенаведеним фактам буде надано в рамках кримінального провадження від 03.06.2020 №0000362 стосовно затримання першого заступника начальника Головного управління ДПС у м. Києві ОСОБА_1 за підозрою у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого частиною четвертою статті 369 Кримінального кодексу України, однак звертає увагу на наступному.

Згідно з приписами статті 8 Закону №889-VIII державний службовець зобов`язаний, серед іншого дотримуватись Конституції України та законів України, діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; дотримуватися принципів державної служби та правил етичної поведінки; додержуватися вимог законодавства у сфері запобігання і протидії корупції тощо.

Відповідно до Правил етичної поведінки в органах Державної податкової служби, затверджених Наказом ДПС від 02.09.2019 №52, поведінка працівників має забезпечувати довіру суспільства до ДПС. Працівники мають дбати про авторитет державної служби, а також про позитивну репутацію ДПС. Метою цих Правил є зміцнення авторитету служби в органах ДПС, формування позитивної репутації Працівників, а також забезпечення інформування громадян про норми етичної поведінки Працівників стосовно них.

При цьому, суд звертає увагу, що згідно із текстом Присяги в основі поведінки державного службовця закладені етичні, правові та службово-дисциплінарні норми поведінки, недодержання яких утворює факт її порушення, а складаючи Присягу, держвний службовець покладає на себе не тільки певні службові зобов`язання, а й моральну відповідальність за їх виконання.

Необхідно також враховувати, що наслідком вчинення дисциплінарного правопорушення можуть бути припинення державної служби за порушення Присяги або звільнення, які є санкціями різних рівнів відповідальності і не можуть застосовуватись як альтернативні.

Верховний Суд України неодноразово, аналізуючи текст Присяги державних службовців, зазначав, що в основі поведінки державного службовця закладені етичні, правові та службово-дисциплінарні норми поведінки, недодержання яких утворює факт порушення Присяги.

Суд наголошує, що як порушення Присяги, так і дисциплінарне правопорушення, можуть бути наслідком недодержання, порушення державним службовцем як правових, так і етичних (моральних) засад проходження публічної служби.

Відповідно до частини першої статті 64 Закону №889-VIII за невиконання або неналежне виконання посадових обов`язків, визначених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами у сфері державної служби, посадовою інструкцією, а також порушення правил етичної поведінки та інше порушення службової дисципліни державний службовець притягається до дисциплінарної відповідальності у порядку, встановленому цим Законом.

Приписами частин першої, другої статті 65 Закону №889-VIII визначено, що підставою для притягнення державного службовця до дисциплінарної відповідальності є вчинення ним дисциплінарного проступку, тобто протиправної винної дії або бездіяльності чи прийняття рішення, що полягає у невиконанні або неналежному виконанні державним службовцем своїх посадових обов`язків та інших вимог, встановлених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами, за яке до нього може бути застосоване дисциплінарне стягнення.

Дисциплінарними проступками є, зокрема, порушення Присяги державного службовця та порушення правил етичної поведінки державних службовців.

Частиною першої статті 66 Закону №889-VIII визначено, що до державних службовців застосовується один із таких видів дисциплінарного стягнення, серед іншого, звільнення з посади державної служби.

У відповідності до частини першої статті 69 Закону №889-VIII для здійснення дисциплінарного провадження з метою визначення ступеня вини, характеру і тяжкості вчиненого дисциплінарного проступку утворюється дисциплінарна комісія з розгляду дисциплінарних справ.

Частиною десятою статті 69 Закону №889-VIII визначено, що результатом розгляду дисциплінарної справи є пропозиція Комісії або подання дисциплінарної комісії, які мають рекомендаційний характер для суб`єкта призначення.

Таким чином, звільненню зі служби за порушення Присяги державного службовця має передувати встановлення обставин, які слугували підставою для висновку щодо порушення Присяги державного службовця і, як наслідок, звільнення у зв`язку з таким порушенням.

Так, за наслідками розгляду дисциплінарної справи Державної податкової служби про результати розгляду дисциплінарної справи першого заступника начальника Головного управління ДПС у м. Києві ОСОБА_1 . Дисциплінарною комісією прийнято подання від 08.07.2020 №2, відповідно до якого за результатами розгляду матеріалів дисциплінарної справи (протокол засідання від 08.07.2020 №6) у діях першого заступника начальника ГУ ДПС у м. Києві ОСОБА_1 встановлено факт вчинення дисциплінарного проступку, що полягає у порушенні Присяги державного службовця (шляхом скоєння надзвичайно тяжкого проступку, як за фактом його вчинення, так і за наслідками, до яких він призвів. При цьому, порушуючи Присягу державного службовця, ОСОБА_1 діяв умисно та усвідомлював, що своїми діями завдає шкоду службовій дисципліні, авторитету державного органу та підриває довіру населення до органів державної влади). Комісією вирішено рекомендувати на підставі ст. ст. 65, 66, 77 Закону №889 застосувати до першого заступника Начальника ГУ ДПС у м. Києві ОСОБА_1 дисциплінарне стягнення у виді звільнення з посади державної служби.

Крім того, з матеріалів службового розслідування відносно позивача вбачається, що 12.06.2020 ОСОБА_1 перший заступник начальника Головного управління ДПС у м. Києві в робочий день, перебуваючи на робочому місці у приміщенні ГУ ДПС у м. Києві, був затриманий працівниками НАБУ за фактом отримання неправомірної вигоди, а з його службового автомобіля вилучено 1 млн доларів США.

Факт вилучення грошових коштів підтверджується копією протоколу обшуку. Який долучено до клопотання про порушення дисциплінарного провадження.

Із відеозапису трансляції засідання Вищого антикорупційного суду України від 15.06.2020 («Розгляд клопотання про обрання запобіжного заходу особі» https://www.youtube.com/watch?v=UUEao46764g) встановлено, що ОСОБА_1 підозрюється в пособництві у наданні службовій особі, яка займає особливо відповідальне становище, неправомірної вигоди за вчинення нею в інтересах третьої особи дії з використанням наданої їй влади, за попередньою змовою групою осіб, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною п`ятою статті 27, частиною четвертою статті 369 Кримінального кодексу України. Відповідно до оголошеної у судовому засіданні інформації ОСОБА_1 , грубо порушуючи обов`язки державного службовця, у період з 01.06.2020 по 09.06.2020 неодноразово, шляхом телефонних розмов, а також безпосередніх зустрічей із посередником - громадянином ОСОБА_6 реалізовував свій злочинний умисел на сприяння невстановленим особам у наданні неправомірної вигоди співробітникам правоохоронних органів за прийняття процесуальних рішень у кримінальному провадженні. Такі дії ОСОБА_1 свідчать про порушення ним основних принципів державної служби, закріплених в Законі №889, зокрема, доброчесності, законності та верховенства права, а також правил етичної поведінки та присяги державного службовця.

Отже, з аналізу наведеного, ОСОБА_1 , перебуваючи на посаді першого заступника начальника ГУ ДПС у м. Києві, як державного службовця, на якого розповсюджується Закон №889-VIII, своїми діями в порушення Присяги державного службовця, вчинив проступок проти інтересів служби, який суперечить покладеним на нього обов`язкам, підриває довіру до нього як до носія влади, що призвело до приниження авторитету державного органу та унеможливлює подальше виконання ним своїх обов`язків.

Стосовно посилань представника позивача на відсутність вироку в рамках кримінального провадження №0000362 суд зазначає, що наведене ніяким чином не спростовує факту порушення Присяги державним службовем, а саме, позивачем.

Суд наголошує на тому, що в даному випадку особою були вчинені діяння, несумісні із займаною на час його вчинення посадою та які виходять за межі дисциплінарної відповідальності, оскільки позивачем було скоєно проступки проти інтересів служби, які суперечать покладеним на нього обов`язкам, підривають довіру до нього як до носія влади, що призводять до приниження державного органу та унеможливлює подальше виконання ним своїх обов`язків.

Аналогічний висновок міститься в постанові Верховного Суду від 16 лютого 2018 року у справі № 821/4900/14.

На думку суду, встановлені у ході проведення службового розслідування порушення позивачем Присяги державного службовця, що виразилося у поєднанні з вищенаведеним, є вчинком, який дискредитує систему органів влади, відтак, є підставою для звільнення.

За таких обставин, суд приходить до висновку про правомірність наказів відповідача від 20.07.2020 № 2-дс "Про накладення дисциплінарного стягнення" та від 20.07.2020 № 727-0 "Про припинення державної служби ОСОБА_1 ".

За приписами вимог пункту 4 частини першої статті 5 Кодексу адміністративного судочинства України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії.

Відповідно до положень статті 9 Кодексу адміністративного судочинства України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Відповідно до частини першої статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Згідно з частиною другою статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Перевіривши юридичну та фактичну обґрунтованість доводів сторін, оцінивши докази суб`єкта владних повноважень на підтвердження правомірності своїх дій та докази, надані позивачем, суд приходить до висновку про відсутність правових підстав для задоволення даного адміністративного позову.

З урахуванням вимог статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України понесені позивачем судові витрати йому не присуджуються.

Керуючись статтями 241 - 246, 255 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ВИРІШИВ:

В задоволенні адміністративного позову ОСОБА_1 відмовити повністю.

Рішення суду набирає законної сили в порядку, визначеному статтею 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржено до суду апеляційної інстанції за правилами, встановленими статями 292-297 Кодексу адміністративного судочинства України, із урахуванням положень пункту 15.5 Перехідних положень (Розділу VII) Кодексу адміністративного судочинства України.

Повний текст рішення виготовлений 19.08.2021.

Суддя Іщук І.О.