Справа № 442/3324/21
Суддя: Хомик А. П.
Дата ухвалення: 2021-08-11 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа №442/3324/21
Провадження №2-а/442/39/2021
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

11 серпня 2021 року Дрогобицький міськрайонний суд Львівської області в складі:

головуючого - судді Хомика А.П.

з участю секретаря судового засідання Лужецької С.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м.Дрогобич адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Відділу державного архітектурно-будівельного контролю Виконкому Дрогобицької міської ради про визнання протиправними та скасування постанов про накладення адміністративного стягнення,-

в с т а н о в и в :

Позивач звернувся в суд із вказаним вище позовом до відповідача про скасування постанови начальника відділу державного архітектурно-будівельного контролю виконавчого комітету Дрогобицької міської ради Гритчак Андрія Марковича № 3/81 по справі про адміністративне правопорушення від 29 березня 2021, якою ОСОБА_1 притягнуто до адміністративної відповідальності за ч.1 ст.96 КУпАП накладено адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі 1700 грн. та скасування постанови начальника відділу державного архітектурно-будівельного контролю виконавчого комітету Дрогобицької міської ради Гритчак Андрія Марковича № 6/95 по справі про адміністративне правопорушення від 08 квітня 2021, якою ОСОБА_1 притягнуто до адміністративної відповідальності за ч.1 ст.188 (42) КУпАП накладено адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі 6800 грн.

Вважає, що притягнення його до адміністративної відповідальності є незаконним, необгрунтованим та недоведеним, а постанова про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення № 3/81 від 29 березня 2021 року та постанова № 6/95 від 08 квітня 2021 року підлягають скасуванню.

Представник позивача в судовому засіданні позовні вимоги підтримав з підстав викладених в позовній заяві, просить їх задоволити.

Представник відповідача заперечила щодо задоволення позову з підстав викладених у відзиві. Зокрема у відзиві зазначає, що оскаржувані постанови в цілому узгоджуються з вимогами чинного законодавства і прийняті відповідно до обставин справи, що склались тобто є вірними по суті. Просить в задоволенні позову відмовити.

Вислухавши доводи представників сторін, дослідивши письмові докази, суд приходить до наступного.

Згідно ч.1 ст.5 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист.

Згідно ст. 7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу у зв`язку з адміністративним правопорушенням, інакше як на підставі і в порядку, встановлених законом.

Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюються на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу проводиться в межах їх компетенції, у точній відповідності із законом.

Відповідно до ст.9 КпАП України, адміністративним правопорушенням визнається протиправна, винна /умисна або необережна/ дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Відповідно до ст.ст.151, 247 КпАП України провадження у справі про адміністративне правопорушення може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю у разі відсутності події і складу адміністративного правопорушення. Доказами у справі є будь-які фактичні дані, на підставі яких у визначеному законом порядку орган /посадова особа/ встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно ст. 280 КпАП України орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративні правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, які використовуються при нагляді за виконанням правил, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, а також іншими документами.

Матеріалами справи встановлено, що:

- постановою № 3/83 начальника відділу ДАБК виконавчого комітету Дрогобицької міської ради Гритчак А.М. по справі про адміністративне правопорушення від 29.03.2021, позивача ОСОБА_1 притягнуто до адміністративної відповідальності за ч.1 ст. 96 КУпАП у виді штрафу в poзмірі 1700 грн..

Згідно оскаржуваної постанови:

- « На АДРЕСА_1 на земельній ділянці, що належить на праві власності (витяг з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності № 195589962 від 03.01.2020р.) гр.. ОСОБА_1 здійснює будівництво житлового будинку згідно повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, зареєстрованого відділом ДАБК від 03.04.2020р. №ЛВ 16 та будівельного паспорта на будівництво індивідуального житлового будинку, виданого відділом містобудування та архітектури 10.03.2020р.

Посадовими особами Відділу ДАБК, у присутності ОСОБА_1 встановлено що об`єкт будівництва житлового будинку в частині віконних і дверних прорізів та навісів не відповідає фасадам та планам поверхів будівельного паспорта, також зі сторони вул..Наливайка встановлена огорожа не відповідає схемі забудови земельної ділянки, погодженої начальником відділу містобудування та архітектури від 10.03.2020р. що є порушенням.

На момент перевірки об`єкт будівництва на завершальному етапі з влаштованими віконними та дверними прорізами з двома навісами на торцях будинку та огородженою земельною ділянкою, яка виходить за межі приватної власності. Не завершені внутрішні оздоблювальні роботи та благоустрій.»

- постановою № 6/95 начальника відділу ДАБК виконавчого комітету Дрогобицької міської ради Гритчак А.М. по справі про адміністративне правопорушення від 08.04.2021, позивача ОСОБА_1 притягнуто до адміністративної відповідальності за ч.1 ст. 188-42 КУпАП у виді штрафу в poзмірі 6800 грн..

Згідно оскаржуваної постанови:

«На АДРЕСА_1 на приватній земельній ділянці що належить гр. ОСОБА_1 здійснюється будівництво житлового будинку згідно повідомлення про початок виконання будівельних робіт, зареєстрованого відділом ДАБК від 03.04.2020р. №ЛВ16 та будівельного паспорта на будівництво індивідуального житлового будинку, виданого відділом містобудування та архітектури 10.03.2020р..

Перевіркою від 23.02.2021р. було встановлено, що об`єкт будівництва житлового будинку в частині віконних і дверних прорізів та навісів не відповідає фасадам та планам поверхів будівельного паспорта, також зі сторони вул..Наливайка встановлена огорожа не відповідає схемі забудови земельної ділянки, погодженої начальником відділу містобудування та архітектури від 10.03.2020р. За результатами перевірки було складено процесуальні документи та видано припис № 08/21 від 23.02.2021 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил та привести об`єкт будівництва і прибудинкову територію на АДРЕСА_1 у відповідність до будівельного паспорта та схеми забудови земельної ділянки.

Перевіркою на виконання вимог припису встановлено, що вимога припису не виконана. Об`єкт будівництва і прибудинкову територію на АДРЕСА_1 не приведено у відповідність будівельного паспорта та схеми забудови земельної ділянки погодженої начальником відділу містобудування та архітектури від 10.03.2020р.

На момент перевірки об`єкт будівництва на завершальному етапі з влаштованими віконними та дверними прорізами з двома навісами на торцях будинку та огородженою земельною ділянкою, яка виходить за межі приватної власності та на якій розпочато роботи по влаштуванні бруківки».

Винесення оскаржуваних Постанов відбувалось у відсутності позивача.

Положеннями ч. 268 КУпАП передбачено, що особа, яка притягається до адміністративної відповідальності має право: знайомитися з матеріалами справи, давати пояснення, подавати докази, заявляти клопотання; при розгляді справи користуватися юридичною допомогою адвоката, іншого фахівця у галузі права, який за законом має право на надання правової допомоги особисто чи за дорученням юридичної особи, виступати рідною мовою і користуватися послугами перекладача, якщо не володіє мовою, якою ведеться провадження; оскаржити постанову по справі. Справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

Факт несвоєчасного повідомлення або неповідомлення особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, про час та місце розгляду справи про адміністративне правопорушення є підставою для визнання постанови у справі про адміністративне правопорушення неправомірною, як такої, що винесена з порушенням встановленої процедури.

Як наслідок, позивача позбавлено прав, передбачених Конституцією України та КУпАП, зокрема, бути присутнім під час розгляду справи, надавати пояснення, подавати докази, заявляти клопотання, мати професійну правову допомогу.

Даний висновок узгоджується з правовою позицією, що міститься, зокрема, у постановах Верховного Суду від 13 лютого 2018 року у справі № 813/3355/16, від 31 жовтня 2019 року у справі № 822/681/16, від 06 лютого 2020 року у справі №205/7145/16-а(2а/205/27/17).

Згідно з усталеною правовою позицією, неодноразово висловленою як Верховним Судом України у постанові від 27.01.2015 у справі №21-425а14, так і у постановах Верховного Суду від 05.02.2019 у справі №821/1157/16, від 05.02.2019 у справі №2а-10138/12/2670, від 04.02.2019 у справі №807/242/14, лише дотримання умов та порядку прийняття контролюючими органами рішень про проведення перевірок, може бути підставою для визнання правомірними дій контролюючого органу щодо їх проведення. У свою чергу порушення контролюючим органом вимог щодо призначення та проведення перевірки призводить до відсутності правових наслідків такої. Таким чином, у випадку незаконності перевірки, прийнятий за її результатами акт індивідуальної дії підлягає визнанню протиправним та скасуванню.

Верховний Суд у постановах від 23.01.2018 у справі №804/12558/14 та від 21.05.2020 у справі №208/6557/16-а(2-а/208/219/16) вказав, що у випадку незаконності перевірки прийнятий за результатами її проведення акт індивідуальної дії автоматично підлягає визнанню протиправним та скасуванню.

Подібну правову позицію висловив Верховний Суд і в постанові від 26.02.2020 у справі №826/7847/17, де зазначив, що нормами Закону №3038-VI та Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 №553 (далі - Прядок №553), з дотриманням балансу публічних і приватних інтересів, встановлені умови та порядок проведення позапланового заходу державного архітектурно-будівельного контролю. Лише їх дотримання може бути належною підставою для проведення позапланової перевірки та оформлення її результатів, які створюють для суб`єкта містобудування юридичні наслідки. Невиконання органами державного архітектурно-будівельного контролю вимог законодавця щодо порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю призводить до визнання перевірки незаконної та відсутності правових наслідків такої.

За визначенням частини першої статті 41 Закону №3038-VI державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Частиною другою цієї ж статті Закону №3038-VI встановлено, що порядок здійснення архітектурно-будівельного контролю визначається Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до вищевказаної правової норми Урядом України затверджено Порядок №553, який за змістом абзацу першого пункту 1 визначає процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

При цьому пунктом 9 вищеназваного Порядку передбачено, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб`єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об`єкт будівництва. Право бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, яке також закріплено у абзаці четвертому пункту 13 Порядку №553.

Позивачем заперечується той факт, що він був присутнім під час здійснення ДАБІ перевірки і його ніхто не повідомляв про день та час такої перевірки, представник відповідача таких доказів суду не подав та судом таких доказів не здобуто.

Проведення перевірки на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, державних будівельних норм, стандартів і правил без присутності уповноваженої суб`єктом містобудування особи свідчить про допущення грубого, а не формального порушення ДАБІ України порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю (постанова Верховного Суду від 24.12.2019 у справі №822/716/16).

Суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється перевірка, має право бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю та за його наслідками отримувати акт перевірки, припис, надавати письмові пояснення, зауваження або заперечення до акта перевірки (постанова Верховного Суду від 21.05.2020 у справі №208/6557/16-а(2-а/208/219/16).

Із дослідженого акту перевірки № 08/21 від 23.02.2021 вбачається, що такий позивачем ( ОСОБА_1 ) не підписаний, а в графі зазначено «від підпису відмовився», позивачем такий факт заперечується, адже він не був при обстеженні відповідно від жодного підпису не відмовлявся.

За таких умов акт перевірки, складений за відсутності суб`єкта містобудування чи його уповноваженого представника, не може бути підставою для складання протоколу, припису та постанови про накладення штрафу на нього, що є порушенням прав суб`єкта містобудування бути присутнім під час проведення перевірки, подавати заперечення на акт перевірки та надавати пояснення з приводу нібито встановлених порушень. Порушення процедури проведення перевірки є підставою для скасування її результатів.

Такий правовий висновок викладений у постановах Верховного Суду від 27.02.2019 у справі №210/3059/17, від 17.07.2019 у справі №822/714/16, від 08.08.2019 у справі №822/712/16, від 08.11.2019 у справі №400/2866/18, від 14.11.2019 у справі №822/680/16.

Порушенням положень Порядку №553 у постанові Верховного Суду від 22.11.2019 у справі №819/125/16 визнано й проведення позапланової перевірки раніше призначеного дня та часу для такої, оскільки це позбавило керівника суб`єкта містобудування можливості бути присутнім при її проведенні та надати усі необхідні документи і пояснення щодо такої.

Реалізація права суб`єкта містобудування бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю безпосередньо залежить від обізнаності (повідомлення) останнього про намір відповідного органу або його посадових осіб щодо проведення перевірки і з`ясування цього питання як необхідної передумови для притягнення особи до відповідальності відповідно до положень пункту другого частини шостої статті 2 Закону України від 14.10.1994 №208/94-ВР «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності».

Законодавством не передбачено чіткого порядку попереднього повідомлення суб`єкта містобудування про проведення позапланової перевірки як обов`язкової передумови її проведення, однак, для забезпечення присутності уповноваженого представника під час проведення такої, відповідач в рамках підготовки до проведення позапланової перевірки повинен вчинити дії щодо повідомлення суб`єкта містобудування про її проведення.

Доказів того, що позивача повідомляли про проведення позапланової перевірки суду не надано.

Відповідно ч. 2 ст. 77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Враховуючи, що відповідач достовірних доказів на підтвердження тверджень, вказаних у оскаржуваній постанові суду не надав, а тому, суд приходить до висновку про те, що відповідачем не виконано обов`язку щодо доказування правомірності свого рішення, що покладений на нього статтею 77 КАС України, у зв`язку із чим оскаржувана постанова підлягає скасуванню.

Відповідно до п.3 ч.3 ст.286 КАС України за наслідками розгляду справи з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень про притягнення до адміністративної відповідальності місцевий загальний суд має право, зокрема скасувати рішення суб`єкта владних повноважень і закрити справу про адміністративне правопорушення.

Оскільки під час розгляду судом даної адміністративної справи відповідачем належними та допустимими доказами не доведений факт вчинення позивачем адміністративного правопорушення, а позивачем доведено, що в його діях відсутній склад адміністративного правопорушення, суд дійшов висновку, що позовні вимоги слід задоволити повністю шляхом скасування спірних постанов.

Керуючись ст.ст. 6, 10, 19, 77, 90, 241-246, 286 КАС України, суд -

у х в а л и в :

Позов задоволити.

Скасувати постанову начальника відділу державного архітектурно-будівельного контролю виконавчого комітету Дрогобицької міської ради Гритчак Андрія Марковича № 3/81 по справі про адміністративне правопорушення від 29 березня 2021, якою ОСОБА_1 притягнуто до адміністративної відповідальності за ч.1 ст.96 КУпАП накладено адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі 1700 грн.

Скасувати постанову начальника відділу державного архітектурно-будівельного контролю виконавчого комітету Дрогобицької міської ради Гритчак Андрія Марковича № 6/95 по справі про адміністративне правопорушення від 08 квітня 2021, якою ОСОБА_1 притягнуто до адміністративної відповідальності за ч.1 ст.188 (42) КУпАП накладено адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі 6800 грн.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до Восьмого апеляційного адміністративного суду через суд першої інстанції шляхом подачі в 10-денний строк з дня його проголошення апеляційної скарги, а у випадку відкладення складення рішення у повному обсязі чи його прийняття у письмовому провадженні - в цей же строк з дня отримання копії рішення.

Суддя А.П. Хомик