Справа № 640/12175/20
Суддя: Балась Т.П.
Дата ухвалення: 2021-08-25 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

25 серпня 2021 року м. Київ № 640/12175/20

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі головуючого судді Балась Т.П., розглянувши у порядку письмового провадження за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до Головного управління Національної поліції у місті Києві про визнання протиправним та скасування наказу №253 від 15.05.2020 в частині

ВСТАНОВИВ:

До Окружного адміністративного суду міста Києва звернулись ОСОБА_1 (далі - позивач-1), ОСОБА_2 (далі - позивач-2) з позовом до Головного управління Національної поліції у місті Києві (далі - відповідач), у якому просять суд:

- визнати протиправним та скасувати наказ ГУНП у м. Києві № 253 від 15.05.2020 у частині застосування дисциплінарного стягнення у виді попередження про неповну службову відповідність до ОСОБА_2 ( НОМЕР_1 ), начальника сектору розкриття злочинів проти власності відділу кримінальної поліції Печерського УП ГУ НП у м. Києві;

- визнати протиправним та скасувати наказ ГУНП у м. Києві №253 від 15.05.2020 у частині застосування дисциплінарного стягнення у виді попередження про неповну службову відповідність до ОСОБА_1 ( НОМЕР_2 ), старшого оперуповноваженого сектору розкриття злочинів проти особи відділу кримінальної поліції Печерського УП ГУ НП у м. Києві.

На обґрунтування позовних вимог позивачі зазначили, що перевірка на підставі якої виданий оскаржуваний наказ проводилась не об`єктивно, з порушенням вимог чинного законодавства, оскільки викладені факти у наказі не відповідають дійсності та суперечать один одному.

За результатом автоматизованого розподілу вказану позовну заяву передано на розгляд судді Окружного адміністративного суду міста Києва Васильченко І.П .

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 10.06.2020 (суддя Васильченко І.П. ) відкрито спрощене провадження у справі № 640/12175/20 без повідомлення (виклику) сторін та проведення судового засідання за наявними у справі матеріалами.

У зв`язку з тимчасовою непрацездатністю судді Васильченко І.П., розпорядженням керівника апарату Окружного адміністративного суду міста Києва від 26.10.2020 призначений повторний автоматизований розподіл справи. За результатами повторного автоматизованого розподілу справу №640/12175/20 передано на розгляд судді Балась Т.П.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 02.11.2020 справу прийнято до провадження суддею Балась Т.П., та вирішено, що справа буде розглядатись за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін та проведення судового засідання за наявними у справі матеріалами.

Відповідач у відзиві проти позовних вимог заперечив, зазначаючи, що службове розслідування проводилось на засадах неупередженості та рівності всіх поліцейських перед законом незалежно від займаної посади, спеціального звання, наявних у них державних нагород та заслуг перед державою та вимог чинного законодавства, за результатом якого в діях окремих працівників Печерського управління поліції ГУНП у м. Києві, у тому числі позивачів ОСОБА_2 та ОСОБА_1 встановлено ряд порушень вимог чинного законодавства. Відомості, що стали підставою для проведення службового розслідування підтвердилися.

Також відповідачем до відзиву подано копію висновку службового розслідування позивачів.

Розглянувши подані документи і матеріали, з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, судом встановлено наступне.

Наказом Головного управління Національної поліції у м. Києві від 15.05.2020 № 253 «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності окремих поліцейських Печерського управління поліції» за вчинення дисциплінарного проступку, який виразився у порушенні службової дисципліни та неналежному контролі за дотриманням підлеглими службової дисципліни в наслідок порушення пунктів 1 та 2 частини першої статті 18 Закону України «Про Національну поліцію», частини першої статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, пунктів 6 та 7 розділу II Порядку ведення обліку в органах, підрозділах заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення та інші події, затвердженого наказом МВС України від 08.02.2019 №100, підпунктів 1,4 пункту 1 розділу II Інструкції з організації реагування на заяви та повідомлення про кримінальні, адміністративні правопорушення або події та оперативного інформування в органах (підрозділах) Національної поліції України, затвердженої наказом МВС України від 16.02.2018 №111, підпунктом 2 пункту 10 розділу VI Інструкції з організації діяльності чергової служби органів (підрозділів) Національної поліції України затвердженої наказом МВС України від 23.05.2017 №440, до капітана поліції ОСОБА_2 (0052165), начальника сектору розкриття злочинів проти власності відділу кримінальної поліції Печерського управління поліції ГУ НП у м. Києві застосувати дисциплінарне стягнення у виді попередження про неповну службову відповідність.

Наказом Головного управління Національної поліції у м. Києві від 15.05.2020 № 253 «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності окремих поліцейських Печерського управління поліції» за вчинення дисциплінарного проступку, який виразився в приховувані факту вчинення кримінального правопорушення та як наслідок уникнення відповідальності особами, які доставлялись до територіального підрозділу поліції, в наслідок порушення пунктів 1 та 2 частини першої статті 18 Закону України «Про національну поліцію», частини першої статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15 березня 2018 року №2337-УПІ, пунктів 1,6 та 7 розділу II Порядку ведення обліку в органах, підрозділах заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення та інші події, затвердженого наказом МВС України від 08.02.2019 №100, пунктів 2 та 6 розділу II Інструкції з організації реагування на заяви та повідомлення про кримінальні, адміністративні правопорушення або події оперативного інформування в органах (підрозділах) Національної поліції України, затвердженої наказом МВС України від 16.02.2018 №111, до старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 (0037051), старшого оперуповноваженого сектору розкриття злочинів проти особи відділу кримінальної поліції Печерського УП ГУ НП у м. Києві застосувати дисциплінарне стягнення у виді попередження про неповну службову відповідність.

Не погоджуючись з такими діями відповідача позивачі звернулись з даним позовом до суду.

Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України визначає Закон України від 02 липня 2015 року № 580-VIII «Про Національну поліцію» (далі - Закон № 580-VIII у редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин).

У своїй діяльності поліція відповідно до частини першої статті 3 Закону № 580-VIII керується Конституцією України, міжнародними договорами України, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, цим та іншими законами України, актами Президента України та постановами Верховної Ради України, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, актами Кабінету Міністрів України, а також виданими відповідно до них актами Міністерства внутрішніх справ України, іншими нормативно-правовими актами.

Частиною першою статті 18 Закону № 580-VIII передбачено, що поліцейський зобов`язаний: 1) неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; 2) професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва; 3) поважати і не порушувати прав і свобод людини; 4) надавати невідкладну, зокрема домедичну і медичну, допомогу особам, які постраждали внаслідок правопорушень, нещасних випадків, а також особам, які опинилися в безпорадному стані або стані, небезпечному для їхнього життя чи здоров`я; 5) зберігати інформацію з обмеженим доступом, яка стала йому відома у зв`язку з виконанням службових обов`язків; 6) інформувати безпосереднього керівника про обставини, що унеможливлюють його подальшу службу в поліції або перебування на займаній посаді.

Частинами першою, другою статті 19 Закону № 580-VIII передбачено, що в разі вчинення протиправних діянь, поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону. Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

Законом України від 15 березня 2018 року № 2337-VIII затверджено Дисциплінарний статут Національної поліції (далі - Дисциплінарний статут), який визначає сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження.

Відповідно до частини першої статті 1 Дисциплінарного статуту службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.

Службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України «Про Національну поліцію», зобов`язує поліцейського: 1) бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України; 2) знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки; 3) поважати права, честь і гідність людини, надавати допомогу та запобігати вчиненню правопорушень; 4) безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону; 5) вживати заходів до негайного усунення причин та умов, що ускладнюють виконання обов`язків поліцейського, та негайно інформувати про це безпосереднього керівника; 6) утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України; 7) утримуватися від висловлювань та дій, що порушують права людини або принижують честь і гідність людини; 8) знати і виконувати заходи безпеки під час несення служби, дотримуватися правил внутрішнього розпорядку; 9) підтримувати рівень своєї підготовки (кваліфікації), необхідний для виконання службових повноважень; 10) берегти службове майно, забезпечувати належний стан зброї та спеціальних засобів; 11) поважати честь і гідність інших поліцейських і працівників поліції, надавати їм допомогу та стримувати їх від вчинення правопорушень; 12) дотримуватися правил носіння однострою та знаків розрізнення; 13) сприяти керівникові в організації дотримання службової дисципліни, інформувати його про виявлені порушення, у тому числі вчинені іншими працівниками поліції; 14) під час несення служби поліцейському заборонено перебувати у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння.

Частиною першою статті 11 Дисциплінарного статуту закріплено, що за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.

Дисциплінарним проступком відповідно до статті 12 Дисциплінарного статуту визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

За приписами частин третьої та п`ятої статті 13 Дисциплінарного статуту до поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції. Застосування до поліцейського інших видів дисциплінарних стягнень, не передбачених цим Статутом, забороняється.

У відповідності до приписів статті 14 Дисциплінарного статуту, з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків проводиться службове розслідування.

Службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського.

Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.

Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України встановлюється Міністерством внутрішніх справ України.

Наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07 листопада 2018 року № 893 «Про реалізацію окремих положень Дисциплінарного статуту Національної поліції України», зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 28 листопада 2018 р. за № 1355/32807, затверджено Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України (далі - Порядок № 893).

Пунктом 2 розділу ІІ Порядку № 893 визначено, що підставами для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації, рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Відповідно до пункту 2 розділу VI Порядку № 893 підсумковим документом службового розслідування є висновок службового розслідування, який складається зі вступної, описової та резолютивної частин. Висновок службового розслідування готує і підписує дисциплінарна комісія.

Отже, підставою для накладення дисциплінарного стягнення є виключно фактичні дані, що свідчать про реальну наявність у діях поліцейського ознак дисциплінарного проступку, зокрема протиправної поведінки, шкідливих наслідків та причинного зв`язку між ним і дією (бездіяльністю) порушника дисципліни. Обставини, як і причини та умови, що їх зумовили, а також ступінь вини поліцейського, з`ясовуються під час службового розслідування, за наслідками якого начальник вирішує питання щодо наявності чи відсутності у діянні поліцейського складу дисциплінарного проступку, та, відповідно, вирішує питання щодо наявності чи відсутності підстав для притягнення його до дисциплінарної відповідальності, обґрунтовуючи при цьому своє рішення у відповідному наказі, у тому числі в частині обрання виду стягнення.

Як вбачається з матеріалів справи, підставою для видання спірного наказу ГУНП у м. Києві №253 від 15.05.2020 став висновок службового розслідування за фактом невиконання службових обов`язків окремими працівниками Печерського управління поліції ГУНП у м. Києві.

Так, з матеріалів справи та висновку службового розслідування вбачається, що до Головного управління Національної поліції у м. Києві надійшов лист Київського міського управління Департаменту внутрішньої безпеки Національної поліції (далі - ДВБ НП України) від 26.03.2020 року №478/42-10/01-2020 щодо порушень службової дисципліни окремими поліцейськими Печерського управління поліції ГУНП у м. Києві.

У зв`язку із цим, відповідно до статей 14, 15 Дисциплінарного статуту Національної поліції за вказаними фактами наказом Головного управління Національної поліції у м. Києві від 06.04.2020 № 633 призначено службове розслідування, яке проводилось згідно вимог Дисциплінарного статуту Національної поліції України та Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затверджено Наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07 листопада 2018 року № 893.

У ході проведення службового розслідування було встановлено, що 17.03.2020 о 19:04 на спецлінію « 102» ГУНП у м. Києві надійшло повідомлення громадянина ОСОБА_4 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 ) про те, що невідома особа намагається таємно проникнути через вікно до квартири, розташованої на другому поверсі багатоквартирного житлового будинку за адресою: АДРЕСА_2 , та ще двоє підозрілих осіб ведуть спостереження по периметру даного будинку. Дане повідомлення зареєстровано до ЄО Печорського управління поліції у м. Києві за № 10680 від 17.03.2020.

Реагуючи на дане повідомлення, о 19:13 за вказівкою оперативного чергового ГУНП у м. Києві на місце події на службовому автомобілі виїхав екіпаж «Рубін-651» Управління патрульної поліцій в м. Києві в складі командира роти управління патрульної поліції в місті Києві Департаменту патрульної поліції Національної поліції України старшого лейтенанта поліції ОСОБА_5 та інспектора роти 3-го батальйону полку № 1 цього ж управління лейтенанта поліції ОСОБА_6 . Ними було встановлено факт затримання невстановленої особи кавказької зовнішності працівниками відділу кримінальної поліції Печерського управління поліції ГУНП у м. Києві. Ймовірний правопорушник знаходився у лежачому положенні на землі, зверху якого перебував один із працівників поліції цього ж відділу, як у подальшому встановлено, оперуповноважений відділу кримінальної поліції Печерського управління поліції ГУНП у м. Києві старший лейтенант поліції ОСОБА_7 та намагався застосувати відносно нього спеціальний засіб кайданки. У подальшому, о 19.26 працівникам патрульної поліції ОСОБА_5 та ОСОБА_6 на службовий планшет надійшло повідомлення, адресоване на спецлінію « 102» ОСОБА_8 , проживаючої за адресою АДРЕСА_2 , про те, що четверо невідомих осіб, застосовуючи фізичну силу відносно однієї особи, ведуть її в напрямку житлового будинку АДРЕСА_2 . Працівники ГУНП в м. Києві, переконавшись, що правниками відділу кримінальної поліції Печерського УП затримано ще одного ймовірного правопорушника кавказької зовнішності, причетного до скоєння квартирної крадіжки, залишили місце події, доповівши про результати відпрацювання зазначеного виклику та затримання двох правопорушників електронним рапортом, що, зокрема, підтверджується відеозаписом з бодікамери інспектора роти 3-го батальйону полку № 1 цього ж управління лейтенанта поліції ОСОБА_6 (відеозапис під назвою « НОМЕР_3 »).

За наведених обставин суд вважає обґрунтованим висновок службового розслідування стосовно того, що затриманих було двоє, а не один. З огляду на це, твердження позивачів щодо затримання та здійснення доставки однієї людини та що будь-яких інших причетних до скоєння злочину осіб не виявлено та не доставлено, є такими, що не підтверджується належними доказами.

Також, переглядом дисциплінарною комісією відео з камери спостереження розташованої перед центральним входом до Печерського УП, встановлено, що 17.03.2020 о 22:06 невстановлена особа кавказької зовнішності у супроводі начальника сектору розкриття злочинів проти власності відділу кримінальної поліції Печерського управління поліції ГУНП у м. Києві капітана поліції ОСОБА_2 ввійшли до приміщення вказаного управління поліції та о 22:10 вийшли з нього. При цьому, жодних відомостей у Журналі обліку доставлених, відвідувачів та запрошених (далі - Журнал) до Печерського УП за вказаний період часу не внесено, що свідчить про грубе порушення вимог п. 2 ч. 10 розділу VI Інструкції з організації діяльності чергової служби (підрозділів) Національної поліції України, затвердженої наказом МВС України від 23.05.2017 № 440 (далі - Інструкції) (відеозапис під назвою «ch01_2047» на 1 годині 45 хвилині до 1 години 49 хвилини).

Крім цього, переглядом відео з камери спостереження, що встановлена перед входом із внутрішнього двору до адміністративного корпусу № 1 Печерського УП 17.03.2020 о 21:43 зафіксовано вхід затриманого громадянина Грузії ОСОБА_9 у супроводі відповідального по управлінню поліції начальника сектору ВКП капітана поліції ОСОБА_11 (відеозапис під назвою «ch10_0000» на 4 годині 42 хвилині) та о 23:19 - вихід ОСОБА_9 у супроводі старшого оперуповноваженого сектору розкриття злочинів проти особи цього ж відділу старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 (відеозапис під назвою «ch10_0000» на 6 години 19 хвилині). Це свідчить про те, що позивачі здійснювали доставлення двох різних осіб, а саме: громадянина Грузії ОСОБА_9 та другої особи кавказької зовнішності, встановити яку в ході службового розслідування не представилось можливим.

Також слід зазначати, що хоча позивачі у позові вважають, що ОСОБА_2 не порушував п. 2 ч. 10 розділу Інструкції з організації діяльності чергової частини органів (підрозділів) Національної поліції України, але сам факт даної події вони не заперечують. Зокрема, п. 2 (додаток 11) ч. 10 розділу Інструкції з організації діяльності чергової частини органів (підрозділів) Національної поліції України зазначено, що усі без винятку особи, які затримані, доставлені, викликані працівниками поліції для складання матеріалів про адміністративні правопорушення, проведення процесуальних та слідчих (розшукових) дій, чи прибули з особистих або службових питань, реєструються в журналі обліку доставлених, відвідувачів та запрошених (додаток 11).

У додатку 11 вказано у примітках, а саме у пунктах 4,5 про те, що: 4. Доставлені та запрошені у приміщенні органу (підрозділу) поліції супроводжуються працівником поліції, який їх доставив чи запросив. 5. Після складання необхідних матеріалів на доставлену особу працівник поліції, який доставив особу до органу (підрозділу) поліції, проставляє у графі 7 інформацію про вжиті стосовно неї заходи.

Тобто, на ОСОБА_2 був покладений обов`язок проставити в Журналі обліку доставлених, відвідувачів та запрошених зазначені відомості доставленої особи, не виконання якого і є порушенням.

Також з матеріалів службового розслідування вбачається, що о 03 год. 26 хв. на місце події прибула слідчо-оперативна група Печерського УП у складі слідчого відділення розслідування злочинів загальнокримінальної спрямованості слідчого відділу лейтенанта поліції ОСОБА_12 та старшого оперуповноваженого сектору розкриття злочинів проти особи відділу кримінальної поліції старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 . У свою чергу, старший лейтенант поліції ОСОБА_1 умисно ввів в оману заявницю ОСОБА_10 , щоб остання із письмовою заявою стосовно вказаного проникнення до її квартири невідомих осіб, до поліції не зверталась, аргументуючи тим, що вказаний факт він доповість керівнику рапортом.

Отже під час складання матеріалів ОСОБА_1 неналежно виконав вимоги пунктів 1, 6 та 7 розділу II Порядку ведення обліку в органах, підрозділах заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення та інші події, затвердженого наказом МВС України від 08.02.2019 № 100, пунктів 2 та 6 розділу II Інструкції з організації реагування на заяви або події та оперативного інформування в органах (підрозділах) Національної поліції України, затвердженої наказом МВС України від 16.02.2018 №111, щодо вказаного проникнення до її квартири невідомих осіб громадянки ОСОБА_10 .

Також порушення чинного законодавства вбачаються і в діях начальника сектору розкриття злочинів проти власності відділу кримінальної поліції Печерського управління поліції ГУНП у м. Києві капітана поліції ОСОБА_2 , який незважаючи на факт вчинення кримінального правопорушення, безвідповідально віднісся до своїх службових обов`язків та будучи присутнім на місці події за заявою ОСОБА_10 , вказівки на реєстрацію вказаного правопорушення не надав та свідомо не попередив незаконні дії підлеглих, чим порушив вимоги пунктів 6 та 7 розділу II Порядку ведення обліку в органах, підрозділах заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення та інші події, затвердженого наказом МВС України від 08.02.2019 № 100, підпунктів 1, 4 пункту 1 розділу II Інструкції з організації реагування на заяви або події та оперативного інформування в органах (підрозділах) Національної поліції України, затвердженої наказом МВС України від 16.02.2018 № 111.

Реєстрація заяв і повідомлень про вчинені кримінальні правопорушення та інші події - присвоєння кожній отриманій заяві і повідомленню про вчинене кримінальне правопорушення та іншу подію порядкового номера і фіксація у відповідних облікових документах стислих даних про заяви і повідомлення про вчинені кримінальні правопорушення та інші події.

Повідомлення про кримінальні правопорушення та інші події, отримані оператором телефонної лінії « 102», вносяться до робочого зошита, в якому зазначаються відомості про дату та час надходження повідомлення, хто повідомив (П.І.Б., місце проживання/місцезнаходження, телефон), стислий зміст заяви. Уся отримана інформація про кримінальні правопорушення та інші події після її внесення до робочого зошита відразу передається до органів поліції для реагування, про що робиться відмітка в робочому зошиті (кому передано повідомлення, номер реєстрації в журналі ЄО органу поліції).

Також, під час проведення службового розслідування позивачам було запропоновано надати пояснення, але останні від надання таких пояснень відмовились, на підставі ст. 63 Конституції України про що власноручно зазначили у бланку пояснення.

Згідно з ч.ч. 7-8 ст. 19 Дисциплінарного статуту у разі встановлення вини поліцейського за результатами проведеного службового розслідування видається письмовий наказ про застосування до поліцейського одного з видів дисциплінарного стягнення, передбаченого статтею 13 цього Статуту, зміст якого оголошується особовому складу органу поліції.

Отже, наявні в матеріалах службового розслідування факти, свідчать про те, що за наслідками проведення службового розслідування дисциплінарною комісією було повно та об`єктивно з`ясовано всі обставини вчинення позивачами дисциплінарного проступку, встановлено причини і умови його вчинення, а також вину позивачів у його вчиненні.

Таким чином, в діях позивачів встановлені порушення вищезазначених приписів, що призвело до порушення ними службової дисципліни та правомірного притягнення останніх до дисциплінарної відповідальності.

Також з огляду на фактичні обставини справи та норми законодавства, що регулюють спірні правовідносини, суд приходить до висновку про відсутність в діях відповідача порушень процедури притягнення позивачів до дисциплінарної відповідальності.

Суд вважає необґрунтованими посилання позивачів в позовній заяві на Інструкцію про порядок проведення службових розслідувань в органах внутрішніх справ України, затвердженої наказом МВС України від 12 березня 2013 року № 230, оскільки дана Інструкція втратила чинність 21.12.2018, а призначення та проведення службового розслідування за скоєння дисциплінарного проступку відносно позивачів відбувалось на підставі Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

Суд звертає увагу на те, що поліцейський повинен дотримуватись покладених на нього вимог, в тому числі етичного та морального змісту, як в робочий час, так і в час відпочинку, що передбачено вимогами Дисциплінарного статуту та Закону України «Про Національну поліцію», та уникати вчинення дій, які б могли викликати негативну суспільну думку населення відносно органів поліції та спричинити суспільний резонанс.

Зі змісту Присяги поліцейського, текст якої наведено у ст. 64 Закону України «Про Національну поліцію», вбачається, що особа, яка вступає на службу в поліцію, усвідомлюючи свою високу відповідальність, урочисто присягає вірно служити Українському народові, дотримуватися Конституції та законів України, втілювати їх у життя, поважати та охороняти права і свободи людини, честь держави, з гідністю нести високе звання поліцейського та сумлінно виконувати свої службові обов`язки.

Таким чином, зважаючи на встановлені обставини, суд приходить до висновку щодо наявності у діях позивачів - ОСОБА_1 та ОСОБА_2 складу дисциплінарного проступку та правомірності наказу відповідача застосування дисциплінарного стягнення у виді попередження.

Суд вважає, що відповідачем правомірно обрано позивачу такий вид дисциплінарного стягнення як попередження, адже вчинені позивачами проступки є таким, що негативно впливає на рівень авторитету та довіри до органів Національної поліції з боку суспільства. Такий захід дисциплінарного впливу застосовано відповідачем обґрунтовано, розсудливо, пропорційно, тобто з урахуванням балансу між несприятливими наслідками та цілями, на досягнення яких він спрямований.

За загальним правилом, що випливає з принципу змагальності, кожна сторона повинна подати докази на підтвердження обставин, на які вона посилається, або на спростування обставин, про які стверджує інша сторона.

Відповідно до частини 1 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України, кожна сторона повинна, довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Системно проаналізувавши приписи законодавства України, що були чинними на момент виникнення спірних правовідносин між сторонами, зважаючи на взаємний та достатній зв`язок доказів у їх сукупності, суд дійшов висновку, що адміністративний позов є необґрунтованими і задоволенню не підлягає.

У взаємозв`язку з наведеним слід зазначити, що відповідно до п. 30. Рішення Європейського Суду з прав людини у справі «Hirvisaari v. Finland» від 27.09.2001, рішення судів повинні достатнім чином містити мотиви, на яких вони базуються для того, щоб засвідчити, що сторони були заслухані.

Згідно з п. 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень, обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах.

Щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд, що і вчинено судом у даній справі.

Беручи до уваги висновок суду про відмову у задоволенні позову, понесені позивачами витрати, пов`язані з розглядом справи, відшкодуванню не підлягають.

Керуючись статтями 2-5, 9, 19, 72-77, 90, 243-246, 250, 255 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,-

ВИРІШИВ:

1. Відмовити у задоволенні адміністративного позову ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до Головного управління Національної поліції у місті Києві про визнання протиправним та скасування наказу №253 від 15.05.2020 в частині.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

У разі оголошення судом лише вступної та резолютивної частини рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

Відповідно до підпункту 15.5 пункту 1 Розділу VII "Перехідні положення" Кодексу адміністративного судочинства України до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи через Окружний адміністративний суд міста Києва.

Суддя Т.П. Балась