Справа № 280/9647/20
Суддя: Чабаненко С.В.
Дата ухвалення: 2021-06-16 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

і м е н е м У к р а ї н и

16 червня 2021 року м. Дніпросправа № 280/9647/20

Третій апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

головуючого - судді Чабаненко С.В.,

суддів: Чумака С.Ю., Юрко І.В.,

розглянувши в письмовому засіданні в м. Дніпрі апеляційну скаргу Головного управління Національної поліції в Запорізькій області на ухвалу Запорізького окружного адміністративного суду від 27 січня 2021 року у справі №280/9647/20 за позовом Головного управління Національної поліції в Запорізькій області до ОСОБА_1 про відшкодування вартості предметів однострою, строк експлуатації яких не закінчився,-

ВСТАНОВИВ:

29.12.2020 Головне управління Національної поліції в Запорізькій області звернулось до суду з адміністративним позовом до ОСОБА_1 , в якому просило стягнути з відповідача на користь позивача вартість предметів однострою особистого користування, строк носіння (експлуатації) якого не закінчився у сумі 1980 грн.

Ухвалою Запорізького окружного адміністративного суду від 27 січня 2021 року позовну заяву повернуто позивачу.

Вказана ухвала обґрунтована тим, що позивачем не виконано вимоги ухвали про залишення позовної заяви без руху, пропущено строк звернення до суду із даним позовом, а причини пропуску звернення до суду є неповажними. як наслідок, відсутні підстави для поновлення такого строку звернення до суду з даним позовом, а тому позовна заява підлягає поверненню позивачу.

Не погодившись з ухвалою суду першої інстанції, ГУ НПУ в Запорізькій області подало апеляційну скаргу, згідно з якою просить її скасувати та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

В обґрунтування вимог апеляційної скарги її заявник посилається на те, що стягнення заборгованості за предмети однострою особистого користування, строк експлуатації яких не закінчився не є вимогою, що стосується безпосередньо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби, а є спором щодо конкретної вимоги майнового характеру, що виник під час проходження, звільнення з публічної служб, а відтак необхідно застосувати загальний строк, який передбачений ч.2 ст. 122 КАС України. Також скаржником зазначено про застосування заходів досудового врегулювання спору.

Справу розглянуто в порядку письмового провадження відповідно до ст. 311 КАС України.

Дослідивши матеріали справи, перевіривши законність і обґрунтованість ухвали суду в межах доводів апеляційної скарги, колегія суддів дійшла наступних висновків.

Відповідно до п.1 ч.4 ст.169 КАС України позовна заява повертається позивачеві, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк.

В свою чергу, згідно із ст.169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Ухвалою Запорізького окружного адміністративного суду від 31 грудня 2021 року позовну заяву Головного управління Національної поліції в Запорізькій області залишено без руху та надано п`ятиденний строк для усунення недоліків. Підставою для залишення позовної заяви без руху, зазначено наступні обставини:

- оформленої відповідно до КАС України уточненої позовної заяви з зазначенням відомостей про представника ОСОБА_2 , визначених у п.2 ч.5 ст.160 КАС України; інформації щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви.

- належним чином засвідчених копій додатків до позовної заяви;

- засвідчених належним чином доказів реєстрації відповідача за адресою, зазначеною в позові; на підтвердження індивідуального податкового номеру відповідача; ознайомлення відповідача з Наказом від 17.11.2020 №1708 про відшкодування вартості предметів однострою, а також довідкою №142 від 07.11.2020 про отримані поліцейським предмети однострою особистого користування, строк носіння (експлуатація) яких не закінчився;

- доказів сплати судового збору в розмірі ставки, встановленої ст.4 Закону України Про судовий збір.

- оформленої відповідно до ст.167 КАС України заяви про поновлення пропущеного строку звернення до суду з зазначенням поважних підстав для поновлення строку звернення до суду з вказаним позовом;

- доказів направлення уточненої позовної заяви на належну адресу відповідача.

27.01.2021 на виконання вимог ухвали суду від 31.12.2020, позивачем надано уточнену позовну заяву (вх.№4940) разом з заявою про поновлення строків звернення до суду (вх.№4921).

Так, в поданій на виконання вимог ухвали суду уточненої позовної заяви, судом першої інстанції встановлено, що позивачем не виконано вимог ухвали суду від 31.12.2020 в повному обсязі, оскільки в позовній заяві не зазначено повних відомостей про представника ОСОБА_3 , визначених у п.2 ч.5 ст.160 КАС України, а саме: реєстраційний номер облікової картки платника податків за його наявності або номер і серію паспорта. Крім того, позивачем не надано засвідчених належним чином доказів: реєстрації відповідача за адресою, зазначеною в позові; на підтвердження індивідуального податкового номеру відповідача; ознайомлення відповідача з Наказом від 17.11.2020 №1708 про відшкодування вартості предметів однострою, а також довідкою №142 від 07.11.2020 про отримані поліцейським предмети однострою особистого користування, строк носіння (експлуатація) яких не закінчився.

Водночас, в обгрунтування підстав для поновлення строків звернення до суду, позивачем зазначено про неможливість звернення з позовом у строки, визначені процесуальним законодавством у зв`язку неможливістю вчасно сплатити судовий збір.

Однак, зазначені недоліки позовної заяви позивачем були усунуті частково, водночас заява про поновлення строку звернення з позовом не була задоволена і ухвалою Запорізького окружного адміністративного суду від 27 січня 2021 року позовну заяву повернуто позивачу.

Згідно ч.1 ст.122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів (частина третя статті 122 КАС України).

Відповідно до ч.5 ст.122 КАС України для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.

Згідно з пунктом 17 частини першої статті 4 КАС України публічна служба - це діяльність на державних політичних посадах, у державних колегіальних органах, професійна діяльність суддів, прокурорів, військова служба, альтернативна (невійськова) служба, інша державна служба, патронатна служба в державних органах, служба в органах влади Автономної Республіки Крим, органах місцевого самоврядування.

В свою чергу, служба в поліції є державною службою особливого характеру, яка є професійною діяльністю поліцейських з виконання покладених на поліцію повноважень (частина перша статті 59 Закону України Про Національну поліцію.

Згідно зі статтею 20 Закону № 580, поліцейські мають єдиний однострій, який отримується безоплатно. Правила носіння та норми належності однострою поліцейських затверджує Міністр внутрішніх справ України.

Механізм забезпечення поліцейських одностроєм згідно з нормами належності однострою поліцейських (у мирний час), організацію його використання та обліку визначає Порядок забезпечення поліцейських одностроєм (у мирний час), затверджений Наказом Міністерства внутрішніх справ України 12 вересня 2017 року № 772 (у редакції наказу Міністерства внутрішніх справ України від 24 грудня 2019 року № 1100), зареєстрований в Міністерстві юстиції України 03 жовтня 2017 року за № 1224/31092 (далі - Порядок № 772).

Пунктом 2 розділу 1 Порядку № 772 встановлено, що однострій - це загальна назва форменого одягу поліцейського, що складається з предметів, які видаються в тимчасове користування для виконання службових завдань, тренувань, навчань, занять тощо (інвентарне майно), та предметів особистого користування, які видаються в постійне користування і не використовуються як інвентарне майно.

Згідно з пунктом 3 Розділу 1 Порядку № 772 одностроєм згідно із цим Порядком забезпечуються поліцейські, зокрема, які проходять службу на відповідних посадах у Національній поліції України.

Відповідно до п. 10. розділу V Порядку № 772 та п. 10 розділу V Наказу №1100 встановлено, що поліцейським у випадку звільнення зі служби в поліції У зв`язку з реалізацією дисциплінарного стягнення, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України здійснюється відшкодування вартості предметів однострою особистого користування, строк експлуатації яких не закінчився, з урахуванням термінів його експлуатації. Із даними нормативними вимогами відповідача було особисто (під підпис) ознайомлено, що зафіксовано у відомості про ознайомлення особового складу роти №4 батальйону УПП в Кіровоградській області з Порядком забезпечення поліцейських одностроєм.

З системного аналізу вищенаведених норм Порядку № 772 встановлено, що в разі звільнення поліцейського зі служби, ним повинна відшкодовуватись вартість предметів однострою особистого користування, строк експлуатації яких не закінчився.

Тобто видача предметів однострою особистого користування особі, так само як і відшкодування вартості предметів однострою особистого користування, строк експлуатації яких не закінчився, нерозривно пов`язане із проходженням нею публічної служби.

Відтак посилання скаржника на застосування загального шестимісячного строку звернення до суду, визначеного ч.2 ст. 122 КАС України, в даному випадку є безпідставними.

Натомість, в даному випадку застосуванню підлягає саме ч.5 ст.122 КАС України, яка визначає місячний строк для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби.

Враховуючи те, що підстави, що зумовили звернення Головного управління Національної поліції в Запорізькій області з даним позовом виникли у день ознайомлення відповідача з наказом № 470 о/с від 19.11.2020 року, то фактичне звернення з адміністративним позовом 29.12.2020 року відбулось з порушенням строків, визначених ч.5 ст.122 КАС України.

Головне управління Національної поліції в Запорізькій області у заяві про поновлення строку подання позову та у апеляційні скарзі вказує, що пропуск строку зумовлено через запроваджений в Україні карантин та карантинні заходи вплинули на роботу ГУНП, а також вказує на відсутність коштів для сплати судового збору.

Згідно п. 3 розділу VI КАС України під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України для запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), суд за заявою учасників справи та осіб, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у випадках наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цим Кодексом), поновлює строки, встановлені у статтях 47, 79, 80, 114, 122, 162, 163, 164, 165, 169, 177, 193, 258, 261, 295, 298, 304, 309, 329, 332, 338, 342, 363, а також продовжує процесуальні строки, які встановлені законом чи судом, на строк дії карантину. Суд за заявою особи продовжує процесуальний строк, встановлений судом, якщо неможливість вчинення відповідної процесуальної дії у визначений строк зумовлена обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином.

Суб`єкти звернення до суду звісно мають право на поновлення строку подання позовної заяви, однак у разі подання відповідної заяви та у разі надання доказів неможливості вчинення відповідної процесуальної дії у визначений строк через впровадження карантину. ГУ НП не надало докази, як карантинні заходи, запровадженні в України для запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), вплинули на можливість та строки підготовки позовної заяви, сплати судового збору перед поданням позову, не вказано які непереборні обставини через запровадження карантинних заходів завадили сплатити судовий збір у межах відведеного строку.

11.03.2020 року Кабінет Міністрів України прийняв постанову № 211 «Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2», на підставі якої з 12 березня 2020 року до 3 квітня 2020 року запровадив на території України карантин, заборонивши: відвідування закладів освіти її здобувачами; проведення всіх масових заходів, у яких бере участь понад 200 осіб, крім заходів, необхідних для забезпечення роботи органів державної влади та органів місцевого самоврядування. Спортивні заходи дозволяється проводити без участі глядачів (уболівальників).

Постановою Кабінету Міністрів України № 392 від 20.05.2020 року «Про встановлення карантину з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2, та етапів послаблення протиепідемічних заходів», запроваджено адаптивний карантин на території України, відповідно до якого регулярні та нерегулярні пасажирські перевезення автомобільним транспортом у міському, приміському, міжміському внутрішньо обласному та міжнародному сполученні, а також перевезення пасажирів метрополітенами відновлено.

Відповідно до постанов Кабінету Міністрів України щодо обмежувальних заходів встановлено, що заборони встановлені з метою запобігання поширення на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2 не поширювалися на роботу органів державної влади та органів місцевого самоврядування. Державний орган, у тому числі ГУ НП не може вказувати підставу для поновлення позову, карантинні заходи, адже зупинення роботи через адаптивний карантин чи інші заходи, запроваджені з метою запобігання поширення на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, не вплинули на діяльність державних органів. Подібної позиції дотримується Верховний Суд, зокрема в ухвалі від 12.03.2021 року у справі № 280/5045/19.

Також відсутність коштів для сплати судового збору не можуть бути підставою для реалізації суб`єктом владних повноважень права на подання позову у будь-який необмежений час після закінчення такого строку та, відповідно, підставою для поновлення строку.

Обставини, пов`язані з фінансуванням установ чи організацій з державного бюджету, місцевого бюджету, відсутністю в ньому коштів, призначених для сплати судового збору суб`єктами владних повноважень не є об`єктивними та непереборними підставами, які перешкоджають оскаржити судові рішення в межах встановленого законодавством строку апеляційного оскарження та реалізувати своє право щодо оскарження без порушення порядку здійснення такої процесуальної дії.

Відповідно до частини 1 статті 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Приписами частини другої статті 123 КАС України якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Поважними причинами пропуску строку звернення до суду із позовом визнаються лише ті обставини, які були чи об`єктивно є непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, що звернулась з позовною заявою, пов`язані з дійсно істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливили своєчасне звернення до суду. Такі обставини мають бути підтверджені відповідними та належними доказами.

Натомість, скаржником не було надано доказів наявності поважних причин пропуску строку звернення до суду із позовом.

За таких обставин, з огляду на те, що у строк, встановлений судом, на усунення недоліку позовної заяви, її недоліки не було усунуто, а також з огляду на те, що позовна заява подана поза межами строку звернення до адміністративного суду без поважних причин, то суд першої інстанції дійшов обґрунтованого висновку про наявність підстав для повернення позовної заяви позивачу.

На підставі зазначеного, суд апеляційної інстанції вважає, що суд першої інстанції під час розгляду цієї справи об`єктивно, повно та всебічно дослідив обставини, які мають суттєве значення для вирішення справи, дав їм правильну юридичну оцінку і ухвалив законне, обґрунтоване рішення без порушень норм процесуального права, доводи апеляційної скарги висновків суду не спростовують, тому ухвалу суду першої інстанції у цій справі необхідно залишити без змін, а апеляційну скаргу без задоволення.

Керуючись: ст.ст.311, 316, 321, 322 КАС України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Головного управління Національної поліції в Запорізькій області - залишити без задоволення.

У хвалу Запорізького окружного адміністративного суду від 27 січня 2021 року у справі №280/9647/20 залишити без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня прийняття та може бути оскаржена протягом тридцяти днів з дня набрання законної сили, шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Головуючий - суддя С.В. Чабаненко

суддя С.Ю. Чумак

суддя І.В. Юрко