Справа № 540/4078/21
Суддя: Ковбій О.В.
Дата ухвалення: 2021-08-16 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ХЕРСОНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
_______________________________________________________________________________
УХВАЛА
про залишення позовної заяви без руху

16 серпня 2021 р. м. ХерсонСправа № 540/4078/21

Суддя Херсонського окружного адміністративного суду Ковбій О.В., перевіривши виконання вимог статей 160-161 КАС України за адміністративним позовом Військової частини НОМЕР_1 до ОСОБА_1 про відшкодування матеріальної шкоди внаслідлк нестачі військового майна,

встановила:

Позивач звернувся до суду з вказаним адміністративним позовом, у якому просить стягнути з ОСОБА_1 на користь військової частини НОМЕР_1 заподіяну матеріальну шкоду в сумі 12833 грн 57 коп.

Відповідно до ч.1 ст.171 КАС України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, серед іншого, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу.

Дослідивши позовну заяву та додані до неї документи встановлено, що позовна заява не відповідає вимогам ст.ст. 160, 161 КАС України з наступних підстав.

Відповідно до ч.1 ст.5 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист.

Завданням адміністративного судочинства, відповідно до ст.2 КАС України є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

З наведеного вище вбачається, що звернення до суду є способом захисту порушених суб`єктивних прав.

Зі змісту позовних вимог встановлено, що позивач просить стягнути з ОСОБА_1 шкоду в розмірі 12833,57 грн, що є вимогою майнового характеру, а сума шкоди, відповідно, є ціною позову.

Стосовно заявлених позовних вимог та вимог процесуального законодавства при зверненні до суду слід звернути увагу на наступне.

Відповідно до ч.3 ст.161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно положень ч.ч.1, 2 ст. 132 КАС України судові витрати складаються із судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. Розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначені Законом України "Про судовий збір".

Так, згідно ст.4 вказаного Закону судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Цією ж нормою встановлено, що за подання до адміністративного суду суб`єктом владних повноважень, юридичною особою адміністративного позову майнового характеру судовий збір складає 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 10 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Статтею 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2021 рік" установлено у 2021 році прожитковий мінімум для працездатних осіб у розмірі з 1 січня 2021 року - 2270 гривні.

Таким чином, враховуючи, що позивачем подано позов з однією вимогою майнового характеру та з ціною позову 12833,57 грн. - судовий збір становить 2270,00 грн.

Дослідивши адміністративний позов та додані до нього документи судом встановлено, що позивачем не надано доказів сплати судового збору.

Таким чином, на даний час сума недоплаченого судового збору становить 2270,00 грн.

Крім наведеного, частиною першою статті 122 КАС України передбачено, що адміністративний позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк. (ч.5 ст. 122 КАС України).

Згідно висновків Верховного Суду, наведених ним в постановах від 10.10.2019 року справа № 140/721/19, від 21.02.2020 року справа №340/1019/19, від 30.09.2019 року справа №340/685/19, в спорах щодо відшкодування вартості навчання особою, яка перебуває або перебувала на посадах, віднесених до державної або публічної служби, строків звернення до суду встановлених частиною п`ятою статті 122 КАС України, яка передбачає місячний строк звернення до суду.

З огляду на те, що відшкодування шкоди за даним позовом також пов`язано з зобов`язанням, яке виникло під час проходження особою публічної служби, прогнозованим є поширення наведених висновків Верховного Суду на спірні правовідносини.

Тобто, до спірних правовідносин застосуванню підлягає місячний строк звернення до суду, встановлених частиною п`ятою статті 122 КАС України.

Частиною 6 статті 161 КАС України передбачено, що у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Відповідно до ч.1 ст.123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

З позову вбачається, що в/ч НОМЕР_1 просить відшкодувати вартість речового майна особою, яка перебувала на посадах, віднесених до публічної служби.

Відповідно ст.12 Закону України "Про матеріальну відповідальність військовослужбовців та прирівняних до них осіб за шкоду, завдану державі" у разі звільнення особи, притягнутої до матеріальної відповідальності, зі служби або у разі, якщо рішення про притягнення до матеріальної відповідальності особи не прийнято до її звільнення зі служби, відшкодування завданої шкоди здійснюється в судовому порядку в разі відмови особи від її добровільного відшкодування або в іншому встановленому законом порядку.

Тобто, право на звернення позивача з відповідним позовом з`являється лише після відмови винної особи відшкодувати шкоду в добровільному порядку.

Як зазначає позивач, його звернення обумовлено невиконанням відповідачем обов`язку щодо добровільного відшкодування шкоди, заподіяній Державі.

Згідно наданих документів, шкода визначена наказом командира в/ч НОМЕР_1 №454 від 19.07.2021 року. Однак, жодного доказу, на підтвердження того, що наказ доведений до відома ОСОБА_1 суду не надано. Також, в матеріалах справи відсутні докази повідомлення відповідача про його обов`язок відшкодувати виявлену шкоду будь-яким іншим чином, окрім ознайомлення з наказом. Отже, відсутні докази відмови ОСОБА_1 відшкодувати вартість збитків в добровільному порядку.

Таким чином, й дату початку перебігу строку звернення позивача до суду з даним позовом (після відмови особи добровільно відшкодувати завдану шкоду) наразі, встановити неможливо.

Відповідно приписів ч.4 ст.161 КАС України, позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази - позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Відповідно приписів Закону України "Про матеріальну відповідальність військовослужбовців та прирівняних до них осіб за шкоду, завдану державі", якими, на даний час врегульовано підстави та порядок притягнення військовослужбовців та деяких інших осіб до матеріальної відповідальності, у разі звільнення особи, притягнутої до матеріальної відповідальності, зі служби або у разі, якщо рішення про притягнення до матеріальної відповідальності особи не прийнято до її звільнення зі служби, відшкодування завданої шкоди здійснюється в судовому порядку в разі відмови особи від її добровільного відшкодування або в іншому встановленому законом порядку.

З огляду на викладене, позивач має надати до суду докази повідомлення відповідача про обов`язок відшкодувати завдану шкоду, документи або пояснення щодо того, чому ВЧ НОМЕР_1 вважає, що ОСОБА_1 відмовився від відшкодування шкоди в добровільному порядку, оскільки саме відмова відповідача породжує або обґрунтований висновок про наявність фактичної відмови породжує право ВЧ НОМЕР_1 на звернення до суду та є визначальним при вирішення питання щодо поновлення строків звернення до суду.

Також, суд звертає увагу позивача, що згідно ч.1 ст. 72 КАС України, суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи на підставі доказів.

Тому, в разі, якщо позивач після усунення виявлених судом недоліків позову буде вважати строк звернення до суду пропущеним, йому необхідно буде надати докази зазначених ним поважних обставин.

Враховуючи викладені обставини, вбачаються підстави для залишення позовної заяви без руху для надання можливості позивачу звернутися до суду з заявою про усунення наступних недоліків:

- подання до суду доказів доплати сплати судового збору у сумі 2270,00 грн.;

- надати належним чином засвідчені копії документів, з яких вбачається повідомлення відповідача про обов`язок відшкодувати завдану шкоду, документи або пояснення щодо того, чому в/ч НОМЕР_1 вважає, що ОСОБА_1 відмовився від відшкодування шкоди в добровільному порядку, та обґрунтування права в/ч НОМЕР_1 на звернення до суду з даним позовом з урахуванням доводів ухвали.

Тому така заява відповідно до ч.1 ст. 169 КАС України підлягає залишенню без руху із встановленням позивачу строку для усунення її недоліків.

Керуючись ч. 1 ст. 169 КАС України,

ухвалила:

Залишити позовну заяву без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви - десять днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Після усунення недоліків позовної заяви документи до суду направляти із вказівкою на номер справи 540/4078/21 та зазначенням прізвища судді, який прийняв ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

У разі невиконання цієї ухвали, позовна заява буде вважатися неподаною та повернута позивачу.

Ухвала окремо не оскаржується.

Суддя О.В. Ковбій