Справа № 320/4435/20
Суддя: Панова Г. В.
Дата ухвалення: 2021-08-20 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

20 серпня 2021 року м. Київ № 320/4435/20

Київський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Панової Г.В., розглянувши у порядку письмового провадження за правилами загального позовного провадження адміністративну справу

за позовом Приватного підприємства «Інженерна компанія «Політех»

до Одеської митниці Держмитслужби

про визнання протиправним та скасування рішення,

ВСТАНОВИВ:

До Київського окружного адміністративного суду звернулось Приватне підприємство «Інженерна компанія «Політех» (далі по тексу позивач, ПП «ІК «Політех») з позовом до Одеської митниці Держмитслужби (далі по тексту відповідач), в якому просить суд:

- визнати протиправним та скасувати рішення про коригування митної вартості товарів №UA500080/2020/000003/2 Одеської митниці Держмитслужби від 27.04.2020;

- визнати протиправним та скасувати рішення про коригування митної вартості товарів №UA500080/2020/000239 від 27.04.2020.

В обґрунтування позову, позивач зазначив що при митному оформленні товару, який ввозився на територію України, позивачем визначено його митну вартість за основним методом - за ціною договору (контракту). Цей показник було заявлено у митній декларації, до якої додавалися усі необхідні документи для підтвердження митної вартості. Однак, митний орган безпідставно не погодився із заявленою декларантом митною вартістю товару та незаконно прийняв рішення про коригування митної вартості товару із застосуванням резервного методу визначення митної вартості товару. Позивач вказує на недотримання відповідачем порядку щодо черговості застосування методів визначення митної вартості.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 01.06.2020 відкрито провадження у справі, ухвалено її розгляд здійснювати за правилами загального позовного провадження, розпочато підготовку справи до судового розгляду та призначено підготовче засідання.

Протокольною ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 04.09.2020 суд оголосив перерву у судовому засіданні.

Протокольною ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 28.09.2020 суд закрив підготовче провадження та призначив розгляд справи по суті на 27.10.2020.

Відповідач позов не визнав, просив у задоволенні позову ПП «ІК «Політех» відмовити. При цьому, у наданому до суду відзиві на позов зазначив, що в ході перевірки наданих разом з митною декларацією документів та з метою контролю правильності визначення митної вартості посадовою особою митниці було встановлено, що надані декларантом ПП «ІК «Політех» до митного оформлення документи містять розбіжності та не підтверджують всі числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Відповідач зауважив, що найменування товарів у пакувальному аркуші, інвойсі проформі та інвойсі не відповідає найменуванням, зазначеним у сертифікаті про походження товару, що дає підстави для сумнівів щодо достовірності заявленої митної вартості. По-друге, відповідно до заявлених у інвойсі умов поставки FOB Qingdao вартість страхування не включена у вартість товару. Водночас, у наданих до митного оформлення документах відсутня будь яка інформація щодо здійснення/нездійснення страхування оцінюваних товарів під час їх перевезення, внаслідок чого неможливо перевірити правильність визначення складових митної вартості товарів. Так, до митного оформлення наданий інвойс, але при цьому у наданих транспортних документах була відсутня інформація щодо страхування вантажу та не зазначені умови поставки.

У судове засідання, призначене у справі на 27.10.2020 сторони не з`явились, хоча були належним чином повідомлені про дату, час та місце проведення судового розгляду справи у передбачений законодавством строк.

Водночас, судом встановлено, що 21.10.2020 на адресу суду надійшла заява представника позивача про здійснення подальшого розгляду справи за відсутності позивача. Позовні вимоги підтримав у повному обсязі.

Відповідно до частини третьої статті 194 Кодексу адміністративного судочинства України учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження на підставі наявних у суду матеріалів.

Приписами частини дев`ятої статті 205 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, якщо немає перешкод для розгляду справи у судовому засіданні, визначених цією статтею, але всі учасники справи не з`явилися у судове засідання, хоча і були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового розгляду, суд має право розглянути справу у письмовому провадженні у разі відсутності потреби заслухати свідка чи експерта.

З огляду на викладені норми, протокольною ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 27.10.2020 суд ухвалив подальший розгляд справи здійснювати у порядку письмового провадження.

Розглянувши подані документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши усі фактичні обставини справи, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, судом встановлено наступне.

Приватне підприємство «Інженерна компанія «Політех» () є юридичною особою, видами діяльності якого за КВЕД є: 46.14 Діяльність посередників у торгівлі машинами, промисловим устаткованням, суднами та літаками (основний); 22.19 Виробництво інших гумових виробів; 43.33 Покриття підлоги й облицювання стін; 46.11 Діяльність посередників у торгівлі сільськогосподарською сировиною, живими тваринами, текстильною сировиною та напівфабрикатами; 46.12 Діяльність посередників у торгівлі паливом, рудами, металами та промисловими хімічними речовинами; 46.90 Неспеціалізована оптова торгівля; 73.20 Дослідження кон`юнктури ринку та виявлення громадської думки.

Як встановлено судом, 10.12.2019 між приватним підприємством «Інженерна компанія «Політех» (покупець) та компанією Qingdao Kingstone Industry Co., Ltd (продавець) було укладено Контракт №25, відповідно до якого продавець поставляє покупцю матеріали в кількості та по цінам, визначеними в рахунку-проформі. Пунктами 2.1.,2.2 Контракту передбачено, що загальна сума цього Договору визначається у відповідності до остаточного інвойсу. В ціну товару включаються вартість тари, упаковки, маркування та погрузки в автотранспорт до дати ETD («Estimated Time of Departure» - «очікувана дата відправки»).

Відповідно до п. 3.1 Контракту товар поставляється партіями за угодженим сторонами графіком на умовах FOB (Free on Board) не пізніше 90 днів після передплати.

Платіж по даному контракту проводиться покупцем на протязі десяти 10 (десяти) днів з моменту виставлення рахунку-проформи в розмірі 50 % передплата і 50 % від суми інвойса після закінчення виготовлення товару. Кінцева сума визначається сумою кінцевого інвойсу (п.4.1 Контракту).

Згідно з п.5.1 Контракту якість товару повинна повністю відповідати заявленим характеристикам, вказаних в рахунку-проформі.

Пунктом 12.5 контракту обумовлено, що контракт вступає в силу з моменту підписання і діє протягом 2 (двох) років починаючи з вказаної дати до повного виконання обов`язків сторін, передбачених цим договором.

10.12.2019 року позивачу було виставлено продавцем Qingdao Kingstone Industry CO.. LTD проформу-інфойс №UAX0119-02, згідно з яким вартість товару складає 9407,50 доларів США. Згідно з проформою-інвойсом № UAX0119-02 товар постачається в кількостях та цінах:

Резиновий пористий мат КМ110; розмір рулона: 1,2м*2м*12мм. чорного кольору в кількості 50 штук, вартість (FOB Qingdao USD) 21.90 доларів США за штуку; всього 1095,00 доларів США;

Підлогове покриття ПВХ КР303; розмір рулона:1.2 X 15м 4.5 мм. синього кольору в кількості 120 штук, вартістю по 30,50 доларів СІІІА за штуку; всього 3660,00 доларів США;

Підлогове покриття ПВХ КР303; розмір рулона:1.2 X 15м-4.5 мм. сірого кольору в кількості 120 штук, вартістю по 30,50 доларів США за штуку; всього 3660,00 доларів США;

Резиновий пористий килим KM 111; розмір рулона:1830*10000*10мм; чорного кольору в кількості 5 штук по 198,50 доларів за штуку: всього 992,50 доларів США.

Загальна кількість та ціна товару 295 штук за 9 407,50 доларів СІІІА.

Відповідно до відомостей платіжного доручення в іноземній валюті від 13.12.2019 №51, ПП «ІК «Політех» було перераховано Qingdao Kingstone Industry CO передплату за товар у розмірі 4703,75 доларів США.

14.02.2020 ПП «ІК «Політех», згідно з п. 2.1 Контракту, отримало Комерційний інвойс №UAX0119-02, відповідно до якого загальна кількість та ціна товару 294 штуки по ціні 9377,00 доларів США.

Згідно з відомостями пакувального листа до Інвойсу № UAX0119-02 від 14.02.2020 p.. товар (Резиновий пористий мат КМ110; розмір рулона: 1,2м*2м*12мм. чорного кольору в кількості 50 штук; Підлогове покриття ПВХ КР303; розмір рулона:1.2 X 15м 4.5 мм. синього кольору в кількості 119 штук; Підлогове покриття ПВХ КР303; розмір рулона:1.2 X 15м-4.5 мм. сірого кольору в кількості 120 штук; Резиновий пористий килим KM 111; розмір рулона:1830*10000*10мм; чорного кольору в кількості 5 штук) відправляється морем з Циндао, Китай до Одеси, Україна в кількості 294 штуки на 241 місці, вага нетто 9426 кг. вага брутто 9490 кг. об`єм 26.14 м3.

На виконання умов Контракту, 27.02.2020 покупець ПП «ІК «Політех» перерахувало Qingdao Kingstone Industry CO., LTD 4673,25 доларів CIIIA. в якості доплати за товари по Контракту № 25 від 10.12.20 р. та інвойсу № UAX0119-02 від 14.02.2020 р., що підтверджується відомостями платіжного доручення №53 від 27.02.2020.

Згідно з відомостями вантажної митної декларації на експорт товарів з Китайської Народної Республіки №00118378 від 24.02.2020 року здійснюється експорт товарів за номером контракту KD200206&UAX0119-02, а саме: гумових килимків, вулканізованої гуми для підлогових покриттів KM 111 в кількості 55 штук вагою 1650 кг вартістю 2087,25 доларів США; покриття ПВХ для підлоги в кількості 239 штук вагою 7776 кг вартістю 7289,50 доларів США з Китаю в Україну.

Відповідно до даної декларації товар постачається на умовах FOB Cosco Shipping Aries/011W; місце призначення: Україна; пункт відправки з КНР: Хуандао. Номер транспортної накладної FPSQD20021504; номер стандартного контейнера N/M CSNU7079558 Його вага брутто складає 9490 кг, нетто 9426 кг.

У відповідності до Коносаменту № FPSQD20021504 від 27.02.2020 p.,. судно Cosco Shipping Aries/011W, порт навантаження Циндао до місця доставки порт Одеси перевозить в контейнері CSNU7079558 241 пакувальне місце з резиновими килимами ПВХ килимами вагою 9490 кг, об`ємом 26,14 м3. Вантажоотримувач товару ПП «Інженерна компанія «Політех», відправник - Qingdao Kingstone Industry CO.. LTD.

24.04.2020 ПП «ІК «Політех» подало до Одеської митниці Дежмитслужби митну декларацію № UA500080/2020/008010 разом з наступними документами (графа 44): пакувальний лист від 14.02.2020 p.: проформа- інвойс UAX0119-02 від 10.12.2019 p.; інвойс UAX0119-02 від 14.02.2020 p.; Коносамент № FPSQD20021504 від 27.02.2020 p.; сертифікат про походження товару № G91001 від 28.02.2020 p.: платіжні доручення № 51 від 13.12.2019 року та № 53 від 27.02.2020 p.; довідку «Про транспортно-експедиційні витрати» № 137816 від 21.04.2020 p.; контракт № 25 від 10.12.2019 p.; договір про надання послуг (митного брокера) U00131 від 11.10.2018 р.

Згідно відомостей митної декларації № UA500080/2020/008010 загальна сума за рахунком (фактурна вартість, графа 22) в декларації зазначена в розмірі 9377 євро. Митна вартість товару в графі 12 заявлена в розмірі 296974,68 грн., що розрахована наступним чином: 9377 (фактурна вартість) * 27.0137 (курс валюти) + 43667.22 (вартість транспортних витрат).

За результатами перевірки митної декларації №UА500080/2020/008010 від 24.04.2020 року у Одеською митницею Держмитслужби прийнято рішення про коригування митної вартості товарів №UA500080/202/000003/2 від 27.04.2020 року та картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів транспортних засобів комерційного призначення №UA500080/2020/00239 від 27.04.2020.

Так, у рішенні про коригування митної вартості товарів №UA500080/2020/000003/2 від 27.04.2020 року відповідачем зазначено, що подані документи не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, які підтверджують митну вартість товарів, а саме:

1.Найменування товарів у пакувальному аркуші, інвойсі проформі та інвойсі не відповідає найменуванням, зазначеним у сертифікаті про походження товару, що дає підстави для сумнівів щодо достовірності заявленої митної вартості. 2.Відповідно до заявлених у інвойсі умов поставки FOB Qingdao, - вартість страхування не включена у вартість товару. Водночас, у наданих до митного оформлення документах (контракті, інвойсі, договорі на перевезення ) відсутня будь-яка інформація щодо здійснення/не здійснення страхування оцінюваних товарів під час їх перевезення, внаслідок чого неможливо перевірити правильність визначення складових митної вартості товарів.

Відповідно до п.3 ст. 53 МКУ декларанту було запропоновано надати додаткові документи для підтвердження заявленої митної вартості, а саме: 1) виписку з бухгалтерської документації; 2) каталоги, специфікації, прайс-листи виробника товару; 3) копію митної декларації країни відправлення; 4) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями.

24.04.2020 декларантом було додатково надано копію митної декларації країни відправлення від 24.02.2020 № 00118378 де наявна інформація має розбіжності з інформацією, зазначеною у товаро супровідних документах а саме: зазначено номер іншого зовнішньоекономічного контракту, зазначено код товару який не відповідає опису товару у інвойсі проформі від 10.12.2019 № UAX0119-02.

За результатами проведеної шляхом обміну електронними повідомленнями консультації між митним органом і декларантом на підставі п.6 ст.54 МКУ,- митний орган повідомив декларанта, що заявлену ним митну вартість товару за ціною угоди митним органом не може бути визнано в наслідок виявлених розбіжностей та не підтвердження заявленої декларантом митної вартості шляхом надання додаткових документів. Митна вартість оцінюваних товарів не може бути визначена митним органом згідно з положеннями статей: 59 МКУ - у митного органу відсутня інформація щодо вартості операцій з ідентичними товарами з таким розміром партії; 60 МКУ - у митного органу немає документально підтвердженої інформації щодо якості товару з заявленою декларантом невідомою торгівельною маркою, що унеможливлює їх порівняння з раніше заявленими торговими марками та репутацією цих товарів на ринку; 62,63 МКУ - у митного органу відсутня інформація, необхідна для обчислення вартості на основі віднімання та додавання вартості. Митний орган пропонує визначити митну вартість оцінюваних товарів шляхом застосування резервного методу визначення митної вартості з використанням способів, які є сумісними з відповідними принципами і положеннями Генеральної угоди з тарифів і торгівлі (GATT), згідно з положеннями ст.64 МКУ, ґрунтуючись на раніше визнаних митними органами митних вартостях товарів, митне оформлення яких вже здійснено.

Оскільки декларант надіслав електронне повідомлення про неможливість надання необхідних для підтвердження заявленої ним митної вартості додаткових документів, то, на підставі аналізу наявної у митного органу інформації згідно з положеннями п.1 ст.55 МКУ,- митним органом буде здійснено коригування митної вартості до рівня митної вартості аналогічних товарів(застосовано обґрунтовану гнучкість в застосуванні методу), митне оформлення яких вже здійснено, з заявленої декларантом: для товару (1)-1,4417дол.США/кг до 1,64 дол.США/кг (МД UA807170/2020/019951 від 15.04.2020 та UA500110/2020/001567 від 13.02.2020), для товару (2) - 1,1025дол.США/кг до 1,93 дол.США/кг (МД UA500020/2020/206966 від 05.03.2020 та UA500070/2020/204193 від 05.02.2020),- з урахуванням при розрахунках: умов поставки, характеристик товару та розміру партії.

Крім того, відповідачем було винесено картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA500080/2020/000239 від 27.04.2020.

Не погоджуючись із вказаними рішеннями відповідача про коригування митної вартості товарів позивач звернувся до суду з даним адміністративним позовом.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, що виникли між сторонами, суд зазначає про таке.

Відносини з приводу митного контролю та митного оформлення товарів, транспортних засобів комерційного призначення, що переміщуються через митний кордон України, справляння митних платежів регулюються положеннями Митного кодексу України від 13 березня 2012 р. № 4495-VI, який набув чинності з 1 червня 2012 р. (далі -МК України).

Згідно з вимогами пункту 34-1 частини 1 статті 4 МК України органи доходів і зборів - центральний орган виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику, митниці та митні пости.

Відповідно до вимог положень статті 49 МК України митною вартістю товарів, які переміщуються через митний кордон України, є вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Частиною 1 статті 51 МК України передбачено, що митна вартість товарів, що переміщуються через митний кордон України, визначається декларантом відповідно до норм цього Кодексу.

Частиною 1 статті 52 МК України визначено, що заявлення митної вартості товарів здійснюється декларантом або уповноваженою ним особою під час декларування товарів у порядку, встановленому розділом VIII цього Кодексу та цією главою.

Відповідно до вимог положень ч. 2, 4, 8, 9 статті 52 МК України декларант або уповноважена ним особа, які заявляють митну вартість товару, зобов`язані: 1) заявляти митну вартість, визначену ними самостійно, у тому числі за результатами консультацій з органом доходів і зборів; 2) подавати органу доходів і зборів достовірні відомості про визначення митної вартості, які повинні базуватися на об`єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню; 3) нести всі додаткові витрати, пов`язані з коригуванням митної вартості або наданням органу доходів і зборів додаткової інформації.

У випадках, визначених цим Кодексом, для заявлення митної вартості товарів, що переміщуються через митний кордон України відповідно до митного режиму імпорту, органу доходів і зборів, який проводить митне оформлення цих товарів, разом з митною декларацією та іншими необхідними для митного оформлення зазначених товарів документами в установленому порядку подається декларація митної вартості.

У декларації митної вартості наводяться відомості про метод визначення митної вартості товарів, числове значення митної вартості товарів та її складових, умови зовнішньоекономічного договору, що мають відношення до визначення митної вартості товарів, та надані документи, що підтверджують зазначене. Відомості, зазначені у частині восьмій цієї статті, є відомостями, необхідними для митних цілей.

Згідно з вимогами частини 1-4 статті 53 МК України у випадках, передбачених цим Кодексом, одночасно з митною декларацією декларант подає органу доходів і зборів документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення.

Документами, які підтверджують митну вартість товарів, є: декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах п`ятій і шостій статті 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості; зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності; рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу); якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; копія імпортної ліцензії, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню; якщо здійснювалося страхування - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування.

У разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу органу доходів і зборів зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи: 1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; 2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); 3) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); 4) виписку з бухгалтерської документації; 5) ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів; 6) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; 7) копію митної декларації країни відправлення; 8) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.

У разі якщо орган доходів і зборів має обґрунтовані підстави вважати, що існуючий взаємозв`язок між продавцем і покупцем вплинув на заявлену декларантом митну вартість, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу органу доходів і зборів, крім документів, зазначених у частинах другій та третій цієї статті, подає (за наявності) такі документи: виписку з бухгалтерських та банківських документів покупця, що стосуються відчуження оцінюваних товарів, ідентичних та/або подібних (аналогічних) товарів на території України; довідкову інформацію щодо вартості у країні-експортері товарів, що є ідентичними та/або подібними (аналогічними) оцінюваним товарам; розрахунок ціни (калькуляцію).

Частини 1, 2, 3, 5 статті 54 МК України визначають, що контроль правильності визначення митної вартості товарів здійснюється органом доходів і зборів під час проведення митного контролю і митного оформлення шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості. Контроль правильності визначення митної вартості товарів за основним методом - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту (вартість операції), здійснюється органом доходів і зборів шляхом перевірки розрахунку, здійсненого декларантом, за відсутності застережень щодо застосування цього методу, визначених у частині 1 статті 58 цього Кодексу.

За результатами здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів орган доходів і зборів визнає заявлену декларантом або уповноваженою ним особою митну вартість чи приймає письмове рішення про її коригування відповідно до положень статті 55 цього Кодексу.

Орган доходів і зборів з метою здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів має право: упевнюватися в достовірності або точності будь-якої заяви, документа чи розрахунку, поданих для цілей визначення митної вартості; у випадках, встановлених цим Кодексом, письмово запитувати від декларанта або уповноваженої ним особи встановлені статтею 53 цього Кодексу додаткові документи та відомості, якщо це необхідно для прийняття рішення про визнання заявленої митної вартості; у випадках, встановлених цим Кодексом, здійснювати коригування заявленої митної вартості товарів; проводити в порядку, визначеному статтями 345-354 цього Кодексу, перевірки правильності визначення митної вартості товарів після їх випуску; звертатися до органів доходів і зборів інших країн із запитами щодо надання відомостей, необхідних для підтвердження достовірності заявленої митної вартості; застосовувати інші передбачені цим Кодексом форми митного контролю.

Зокрема, митний орган може відмовити у митному оформленні товарів за заявленою декларантом або уповноваженою ним особою митною вартістю виключно за наявності обґрунтованих підстав вважати, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, у разі: невірно проведеного декларантом або уповноваженою ним особою розрахунку митної вартості; неподання декларантом або уповноваженою ним особою документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій - четвертій статті 53 цього Кодексу, або відсутності у цих документах всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари; невідповідності обраного декларантом або уповноваженою ним особою методу визначення митної вартості товару умовам, наведеним у главі 9 цього Кодексу; надходження до митного органу документально підтвердженої офіційної інформації митних органів інших країн щодо недостовірності заявленої митної вартості (ч. 6 ст. 54 МК України).

Відповідно до вимог ч. 12 ст. 264 МК України у разі відмови у прийнятті митної декларації посадовою особою органу доходів і зборів заповнюється картка відмови у прийнятті митної декларації за формою, встановленою центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику. Один примірник зазначеної картки невідкладно вручається (надсилається) декларанту або уповноваженій ним особі. Інформація про відмову у прийнятті для оформлення електронної митної декларації надсилається декларанту електронним повідомленням, засвідченим електронним цифровим підписом посадової особи органу доходів і зборів.

Згідно з вимогами частини 1, 7, 8, 9 статті 55 МК України рішення про коригування заявленої митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України з поміщенням у митний режим імпорту, приймається органом доходів і зборів у письмовій формі під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості цих товарів як до, так і після їх випуску, якщо органом доходів і зборів у випадках, передбачених частиною шостою статті 54 цього Кодексу, виявлено, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів.

У випадку незгоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням органу доходів і зборів про коригування заявленої митної вартості товарів орган доходів і зборів за зверненням декларанта або уповноваженої ним особи випускає товари, що декларуються, у вільний обіг за умови сплати митних платежів згідно з митною вартістю цих товарів, визначеною декларантом або уповноваженою ним особою, та забезпечення сплати різниці між сумою митних платежів, обчисленою згідно з митною вартістю товарів, визначеною декларантом або уповноваженою ним особою, та сумою митних платежів, обчисленою згідно з митною вартістю товарів, визначеною органом доходів і зборів, шляхом надання гарантій відповідно до розділу X цього Кодексу. Строк дії таких гарантій не може перевищувати 90 календарних днів з дня випуску товарів.

Протягом 80 днів з дня випуску товарів декларант або уповноважена ним особа може надати органу доходів і зборів додаткові документи для підтвердження заявленої ним митної вартості товарів, що декларуються.

У разі надання декларантом або уповноваженою ним особою додаткових документів орган доходів і зборів розглядає подані додаткові документи і протягом 5 робочих днів з дати їх подання виносить письмове рішення щодо визнання заявленої митної вартості та скасовує рішення про коригування заявленої митної вартості або надає обґрунтовану відмову у визнанні заявленої митної вартості з урахуванням додаткових документів. У такому випадку надана фінансова гарантія відповідно повертається (вивільняється) або реалізується в порядку та у строки, визначені цим Кодексом.

Положеннями статті 57 МК України встановлено, що визначення митної вартості товарів, які ввозяться в Україну відповідно до митного режиму імпорту, здійснюється за такими методами:

1) основний - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції);

2) другорядні:

а) за ціною договору щодо ідентичних товарів;

б) за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів;

в) на основі віднімання вартості; г) на основі додавання вартості (обчислена вартість);

ґ) резервний.

Основним методом визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є перший метод - за ціною договору (вартість операції).

Кожний наступний метод застосовується лише у разі, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу відповідно до норм цього Кодексу.

Застосуванню другорядних методів передує процедура консультацій між органом доходів і зборів та декларантом з метою визначення основи вартості згідно з положеннями статей 59 і 60 цього Кодексу. Під час таких консультацій орган доходів і зборів та декларант можуть здійснити обмін наявною у кожного з них інформацією за умови додержання вимог щодо її конфіденційності.

У разі неможливості визначення митної вартості товарів згідно з положеннями статей 59 і 60 цього Кодексу за основу для її визначення може братися або ціна, за якою ідентичні або подібні (аналогічні) товари були продані в Україні не пов`язаному із продавцем покупцю відповідно до статті 62 цього Кодексу, або вартість товарів, обчислена відповідно до статті 63 цього Кодексу.

При цьому кожний наступний метод застосовується, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу.

Відповідно до вимога ч. 1, 2, 5-8 статті 58 МК України метод визначення митної вартості за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, застосовується у разі, якщо:

1) немає жодних обмежень щодо прав покупця (імпортера) на використання оцінюваних товарів, за винятком тих, що: а) встановлюються законом чи запроваджуються органами державної влади в Україні; б) обмежують географічний регіон, у якому товари можуть бути перепродані (відчужені повторно); в) не впливають значною мірою на вартість товару;

2) щодо продажу оцінюваних товарів або їх ціни відсутні будь-які умови або застереження, які унеможливлюють визначення вартості цих товарів;

3) жодна частина виручки від будь-якого подальшого перепродажу, розпорядження або використання товарів покупцем не надійде прямо чи опосередковано продавцеві, якщо тільки не буде зроблено відповідне коригування з урахуванням положень частини десятої цієї статті;

4) покупець і продавець не пов`язані між собою особи або хоч і пов`язані між собою особи, однак ці відносини не вплинули на ціну товарів.

Метод визначення митної вартості товарів за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються, не застосовується, якщо використані декларантом або уповноваженою ним особою відомості не підтверджені документально або не визначені кількісно і достовірні та/або відсутня хоча б одна із складових митної вартості, яка є обов`язковою при її обчисленні.

Ціна, що була фактично сплачена або підлягає сплаті, - це загальна сума всіх платежів, які були здійснені або повинні бути здійснені покупцем оцінюваних товарів продавцю або на користь продавця через третіх осіб та/або на пов`язаних із продавцем осіб для виконання зобов`язань продавця. Платежі можуть бути здійснені прямо чи опосередковано. Прикладом опосередкованого платежу може бути врегулювання покупцем повністю чи частково боргу продавця. Платежі необов`язково повинні бути здійснені у вигляді переказу грошей (зокрема, але не виключно). Такі платежі можуть бути здійснені шляхом акредитива, інкасування або за допомогою інших розрахунків (вексель, передача цінних документів тощо). Термін "ціна, що була фактично сплачена або підлягає сплаті" стосується лише ціни оцінюваних товарів. Дивіденди або інші платежі покупця на користь продавця, не пов`язані з оцінюваними товарами, не є частиною митної вартості. Додавання, якщо вони не включалися до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті, згідно з цією статтею робляться лише на основі об`єктивних даних, що підтверджуються документально та піддаються обчисленню.

Крім того, п. 10 ст. 58 МК України встановлено, що при визначенні митної вартості до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за оцінювані товари, додаються такі витрати (складові митної вартості), якщо вони не включалися до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті:

1) витрати, понесені покупцем: а) комісійні та брокерська винагорода, за винятком комісійних за закупівлю, що є платою покупця своєму агентові за надання послуг, пов`язаних із представництвом його інтересів за кордоном для закупівлі оцінюваних товарів; б) вартість ящиків тари (контейнерів), в яку упаковано товар, або іншої упаковки, що для митних цілей вважаються єдиним цілим з відповідними товарами; в) вартість упаковки або вартість пакувальних матеріалів та робіт, пов`язаних із пакуванням;

2) належним чином розподілена вартість нижчезазначених товарів та послуг, якщо вони поставляються прямо чи опосередковано покупцем безоплатно або за зниженими цінами для використання у зв`язку з виробництвом та продажем на експорт в Україну оцінюваних товарів, якщо така вартість не включена до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті: а) сировини, матеріалів, деталей, напівфабрикатів, комплектувальних виробів тощо, які увійшли до складу оцінюваних товарів; б) інструментів, штампів, шаблонів та аналогічних предметів, використаних у процесі виробництва оцінюваних товарів; в) матеріалів, витрачених у процесі виробництва оцінюваних товарів (мастильні матеріали, паливо тощо); г) інженерних та дослідно-конструкторських робіт, дизайну, художнього оформлення, ескізів та креслень, виконаних за межами України і безпосередньо необхідних для виробництва оцінюваних товарів.

3) роялті та інші ліцензійні платежі, що стосуються оцінюваних товарів та які покупець повинен сплачувати прямо чи опосередковано як умову продажу оцінюваних товарів, якщо такі платежі не включаються до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті. Зазначені платежі можуть включати платежі, які стосуються прав на літературні та художні твори, винаходи, корисні моделі, промислові зразки, торговельні марки та інші об`єкти права інтелектуальної власності. Витрати на право відтворення (тиражування) оцінюваних товарів в Україні не повинні додаватися до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за оцінювані товари. Порядок включення до ціни розрахунку роялті та ліцензійних платежів визначається Кабінетом Міністрів України;

4) відповідна частина виручки від будь-якого подальшого перепродажу товарів, що оцінюються, їх використання або розпорядження ними на митній території України, яка прямо чи опосередковано йде на користь продавця;

5) витрати на транспортування оцінюваних товарів до аеропорту, порту або іншого місця ввезення на митну територію України;

6) витрати на навантаження, вивантаження та обробку оцінюваних товарів, пов`язані з їх транспортуванням до аеропорту, порту або іншого місця ввезення на митну територію України;

7) витрати на страхування цих товарів.

Отже, з викладених правових норм вбачається, що єдиною правовою підставою для прийняття митним органом рішення про коригування заявленої декларантом митної вартості товару за резервним методом є наявність сукупності наступних умов: 1) подання суб`єктом господарювання до митного оформлення не повного пакету документів, перелік яких закріплено у ст. 53 МК України; 2) ненадання на вимогу контролюючого органу додаткової уточнюючої документації на підтвердження саме числового значення заявленої митної вартості; 3) виявлення митним органом розбіжностей у поданій документації, які унеможливлюють визначення безпосередньо митної вартості товару за основним методам (за ціною договору); 4) обґрунтування причин неможливості визначення митної вартості товару за жодним із методів, що передують резервному.

При цьому суд зазначає, що позивачем при здійсненні імпортування товару на митну територію України, а також на вимогу митного органу (здійснення митної формальності «митне оформлення») на підтвердження заявленої позивачем митної вартості товару за ціною контракту було надано повний пакет документів, у відповідності до переліку, визначеного ч. 2 ст. 53 МК України.

Суд зазначає, що з аналізу ст.ст. 53, 54 МК України вбачається, що митні органи дійсно мають право здійснювати контроль правильності обчислення декларантом митної вартості, але такі повноваження мають здійснюватися ними у спосіб, установлений законом, тобто в даному випадку витребування додаткових документів на підтвердження задекларованої митної вартості може мати місце тільки у випадку наявності обґрунтованих сумнівів у достовірності поданих декларантом відомостей, що так чи інакше впливають на визначення безпосередньо митної вартості.

Водночас, навіть у разі витребування додаткових документів, митний орган має враховувати, що ненадання їх повного пакету може бути підставою для коригування митної вартості лише тоді, коли подані документи є недостатніми або такими, що в сукупності не спростовують сумнів у достовірності наданої інформації про заявлену митну вартість.

Як вже зазначалося судом, у п. 33 оскаржуваного Рішення про коригування митної вартості відповідачем зазначено, що за результатами візуальної перевірки, передбаченої ст. 337 МКУ, було встановлено, що у поданих до митного оформлення документах містяться розбіжності, а саме:

1.Найменування товарів у пакувальному аркуші, інвойсі проформі та інвойсі не відповідає найменуванням, зазначеним у сертифікаті про походження товару, що дає підстави для сумнівів щодо достовірності заявленої митної вартості.

2.Відповідно до заявлених у інвойсі умов поставки FOB Qingdao, - вартість страхування не включена у вартість товару. Водночас, у наданих до митного оформлення документах (контракті, інвойсі, договорі на перевезення ) відсутня будь-яка інформація щодо здійснення/не здійснення страхування оцінюваних товарів під час їх перевезення, внаслідок чого неможливо перевірити правильність визначення складових митної вартості товарів.

Відповідно до п.3 ст. 53 МКУ декларанту було запропоновано надати додаткові документи для підтвердження заявленої митної вартості, а саме: 1) виписку з бухгалтерської документації; 2) каталоги, специфікації, прайс-листи виробника товару; 3) копію митної декларації країни відправлення; 4) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями.

24.04.2020 декларантом було додатково надано копію митної декларації країни відправлення від 24.02.2020 № 00118378 де наявна інформація має розбіжності з інформацією, зазначеною у товаро супровідних документах а саме: зазначено номер іншого зовнішньоекономічного контракту, зазначено код товару який не відповідає опису товару у інвойсі проформі від 10.12.2019 № UAX0119-02.

У своєму електронному повідомленні від 27.04.2020 б/н декларант зазначив, що надав вичерпний перелік наявних документів і не має можливості надати всі необхідні для підтвердження заявленої ним митної вартості документи.

За результатами проведеної шляхом обміну електронними повідомленнями консультації між митним органом і декларантом на підставі п.6 ст.54 МКУ,- митний орган повідомив декларанта, що заявлену ним митну вартість товару за ціною угоди митним органом не може бути визнано в наслідок виявлених розбіжностей та не підтвердження заявленої декларантом митної вартості шляхом надання додаткових документів. Митна вартість оцінюваних товарів не може бути визначена митним органом згідно з положеннями статей: 59 МКУ - у митного органу відсутня інформація щодо вартості операцій з ідентичними товарами з таким розміром партії; 60 МКУ - у митного органу немає документально підтвердженої інформації щодо якості товару з заявленою декларантом невідомою торгівельною маркою, що унеможливлює їх порівняння з раніше заявленими торговими марками та репутацією цих товарів на ринку; 62,63 МКУ - у митного органу відсутня інформація, необхідна для обчислення вартості на основі віднімання та додавання вартості. Митний орган пропонує визначити митну вартість оцінюваних товарів шляхом застосування резервного методу визначення митної вартості з використанням способів, які є сумісними з відповідними принципами і положеннями Генеральної угоди з тарифів і торгівлі (GATT), згідно з положеннями ст.64 МКУ, ґрунтуючись на раніше визнаних митними органами митних вартостях товарів, митне оформлення яких вже здійснено.

Оскільки декларант надіслав електронне повідомлення про неможливість надання необхідних для підтвердження заявленої ним митної вартості додаткових документів, то, на підставі аналізу наявної у митного органу інформації згідно з положеннями п.1 ст.55 МКУ,- митним органом буде здійснено коригування митної вартості до рівня митної вартості аналогічних товарів(застосовано обґрунтовану гнучкість в застосуванні методу), митне оформлення яких вже здійснено, з заявленої декларантом: для товару (1)-1,4417дол.США/кг до 1,64 дол.США/кг (МД UA807170/2020/019951 від 15.04.2020 та UA 500110/2020/001567 від 13.02.2020), для товару (2) - 1,1025дол.США/кг до 1,93 дол.США/кг (МД UA500020/2020/206966 від 05.03.2020 та UA 500070/2020/204193 від 05.02.2020),- з урахуванням при розрахунках: умов поставки, характеристик товару та розміру партії.

Що стосується позиції відповідача про наявність розбіжностей найменування товарів у пакувальному аркуші, інвойсі проформі та інвойсі та найменуванням, зазначеним у сертифікаті про походження товару, слід зазначити наступне.

10.12.2019 року позивачу було виставлено продавцем Qingdao Kingstone Industry CO.. LTD проформу-інфойс № UAX0119-02, згідно з яким вартість товару складає 9407,50 доларів США. Згідно з проформою-інвойсом № UAX0119-02 товар постачається в кількостях та цінах:

Резиновий пористий мат КМ110; розмір рулона: 1,2м*2м*12мм. чорного кольору в кількості 50 штук, вартість (FOB Qingdao USD) 21.90 доларів США за штуку; всього 1095,00 доларів США;

Підлогове покриття ПВХ КР303; розмір рулона:1.2 X 15м 4.5 мм. синього кольору в кількості 120 штук, вартістю по 30,50 доларів СІІІА за штуку; всього 3660,00 доларів США;

Підлогове покриття ПВХ КР303; розмір рулона:1.2 X 15м-4.5 мм. сірого кольору в кількості 120 штук, вартістю по 30,50 доларів США за штуку; всього 3660,00 доларів США;

Резиновий пористий килим KM 111; розмір рулона:1830*10000*10мм; чорного кольору в кількості 5 штук по 198,50 доларів за штуку: всього 992,50 доларів США.

Водночас, згідно з Сертифікатом про походження товару № G91001 від 28.02.2020 року Qingdao Kingstone Industry CO.. LTD. (адреса: N0.88 Baifeng Road. Laohe Economic District. Huangdao, Qingdao. Shandong. China) постачає Приватному підприємству «Інженерна компанія «Політех» (09109, Київська обл.. м. Біла Церква, вул. Толстого, будинок 36, корпус 2. каб. 1) товар. У графі 10 Сертифікату зазначено, що товар постачається по інвойсу №UAX0119-02 від 14.02.2020 р. Відповідно до граф 6,7.9 Сертифікату товар, в 241 упаковочному місці, на який видано сертифікат, це: 1) гумові килими в 2 палетах вагою брутто 1710 кг; 2) ПВХ килими в 239 коробках вагою бруто 7780 кг.

Суд зазначає, що у Сертифікаті про походження товару №291001 є посилання на інвойс № UAX0119-02 від 14.02.20 p., де зазначені назви імпортера та експортера, а також посилання на вагу брутто товару (9490 кг) та кількість пакувальних місць (241), які відповідають вазі та кількості, вказаної в пакувальному листі.

Разом з тим в інвойсах найменування товару зазначається як: «гумовий пористий мат», «гумовий пористий коврик»/»підлогове покриття ПВХ», а в Сертифікаті: - «гумові килими»/ «ПВХ-килими», що на думку суду не свідчить про наявність розбіжностей у найменуваннях товару.

Відтак, суд вважає передчасними та такими, що не відповідають обставинам справи, твердження відповідача про те, що надані позивачем документи, які підтверджують митну вартість товару, містять розбіжності та що в них відсутні всі відомості, що б підтверджували числові значення складових митної вартості товару.

При цьому, суд критично ставиться до висновків митного органу, як обгрунтування правомірності прийняття рішення про коригування митної вартості товару, щодо відсутності страхових документів та відносно того, що у наданих до митного оформлення документах (контракті, інвойсі, пакувальному листі тощо) відсутні дані щодо складової митної вартості пов`язаної з транспортуванням, оскільки до складової митної вартості включено витрати на транспортування 1599,53 доларів США. Так, згідно відомостей наданої ТОВ «Твоя Логістика» довідки № 137816 «Про транспортно-експедиційні витрати» від 21.04.2020, TOB «Твоя логістика» повідомила, що страхування вантажу не здійснювалось. Всі витрати на транспортування (в тому числі експедирування) товарів резинові та ПВХ коврики (коносамент № FPSQD20021504). загальною вагою брутто 9490 кг, за маршрутом Qingdao - Одеса (Україна), складають 43667,22 грн./1599,53 доларів CШA.

Разом з тим, суд зазначає, що у процедурах контролю за митною вартістю товару предметом доказування є саме ціна товару та інші складові митної вартості товару.

Крім того, всупереч ч. 1 ст. 55 МК України в рішенні про коригування митної вартості товарів відсутнє належне обґрунтування того, що подані додатково документи містять розбіжності, які не підтверджують заявлену декларантом митну вартість товару.

Суд погоджується з позивачем, що доводи відповідача до додатково поданої експортної декларації №00118378 від 24.02.2020 є необгрунтованими, адже відповідач не зазначає, який вплив на правильний розрахунок митної вартості мають невідповідність коду товару, зазначеному в експортній декларації - опису товару, зазначеному в інвойсі.

Разом з тим, суд критично ставиться до твердження відповідача про те, що підставою для проведеного коригування вартості товару стала та обставина, що копія митної декларації країни відправлення від 24.02.2020 № 00118378 має розбіжності з інформацією, зазначеною у товаро супровідних документах а саме: зазначено номер іншого зовнішньоекономічного контракту, зазначено код товару який не відповідає опису товару у інвойсі проформі від 10.12.2019 № UAX0119-02, оскільки в експортній декларації № 00118378 є посилання на інвойс № UAX0119-02, на вагу товару (9490 кг або 9426 кг ), кількість пакувальних місць (241), умови поставки FOB, що узгоджується з інформацією, зазначеною в пакувальному листі та інвойсі. Також, є номер транспортної накладної - FPSQD20021504. назва транспортного засобу - судно Cosco Shipping Aries 011W, номер контейнера CSNU7079558, що відповідає інформації, зазначеній в Коносаменті FPSQD20021504. Кількість товару: штук (55), вага (1650 кг) та ціна (2087.25 доларів США) товару № 1 по експортній декларації відповідає даним, що містяться в інвойсі та пакувальному листі.

Вказане дозволяє дійти висновку про те, що зазначення в експортній декларації іншого номеру контракту не можуть спростовувати заявлений позивачем рівень митної вартості товару, який підтверджується наданими належними та допустимими доказами, а саме: контрактом, інвойсом № UAX0119-02 та інших наданих до митного оформлення документів та не викликають у суду сумнівів у достовірності визначеної позивачем митної вартості товару.

Отже, доводи відповідача є необґрунтованими і безпідставними.

Крім того, судом встановлено, що в п. 33 оскаржуваного рішення про коригування митної вартості вказано, що на підставі аналізу наявної у митного органу інформації згідно з положеннями п.1 ст.55 МКУ,- митним органом буде здійснено коригування митної вартості до рівня митної вартості аналогічних товарів(застосовано обґрунтовану гнучкість в застосуванні методу), митне оформлення яких вже здійснено, з заявленої декларантом: для товару (1)-1,4417дол.США/кг до 1,64 дол.США/кг (МД UA807170/2020/019951 від 15.04.2020 та UA500110/2020/001567 від 13.02.2020), для товару (2) - 1,1025дол.США/кг до 1,93 дол.США/кг (МД UA500020/2020/206966 від 05.03.2020 та UA500070/2020/204193 від 05.02.2020),- з урахуванням при розрахунках: умов поставки, характеристик товару та розміру партії.

Відповідно до вимог пунктів 2, 4 частини другої статті 55 МК України, прийняте митним органом письмове рішення про коригування заявленої митної вартості товарів має містити: наявну в митного органу інформацію (у тому числі щодо числових значень складових митної вартості, митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, інших умов, що могли вплинути на ціну товарів), яка призвела до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості та до прийняття рішення про коригування митної вартості, заявленої декларантом; обґрунтування числового значення митної вартості товарів, скоригованої митним органом, та фактів, які вплинули на таке коригування.

Таким чином, у рішенні про коригування заявленої митної вартості, крім номера та дати митних декларацій, які були взяті за основу для визначення митної вартості оцінюваних товарів, митний орган повинен також навести пояснення щодо зроблених коригувань на обсяги партії ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, умов поставки, комерційних умов тощо та зазначити докладну інформацію і джерела, які використовувалися митним органом при визначенні митної вартості оцінюваних товарів із застосуванням резервного методу.

Аналогічної правової позиції дотримується Верховний Суд у постановах від 26.02.2019 у справі № 808/454/18; від 19.06.2018 у справі № 826/6346/16; від 31.01.2018 в справі №813/7272/13-а; від 02.03.2018 по справі № 804/2997/17.

Відповідно до вимог ч. 5 ст. 242 Кодексу адміністративного судочинства України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Між тим, як вбачається з рішення про коригування митної вартості товарів №UA500080/2020/000003/2 від 27.04.2020, у ньому зазначено лише номери та дати митної декларації, на підставі яких здійснено коригування митної вартості, що не дає підстав вважати таке рішення обґрунтованим та мотивованим у контексті норм пунктів 2, 4 частини другої статті 55 МК України.

В порушення наведених норм Митного кодексу України, оскаржуване рішення не містить: обґрунтування числового значення складових митної вартості товарів, скоригованої митним органом та фактів, які вплинули на таке коригування, зокрема, пояснень щодо зроблених коригувань на обсяг партії ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, умов поставки. Відповідачем не зазначено митна вартість якого товару (назва, характеристики, код за УКТЗЕД) бралася за основу, торгову марку, фактурну вартість, країну експорту цього товару в Україну, виробника, маршрут транспортування товару та інші комерційні умови поставки.

Отже, висновки відповідача щодо документального непідтвердження позивачем митної вартості імпортованого товару є необґрунтованими, а подальше коригування його вартості на підставі митних декларації UA807170/2020/019951 від 15.04.2020, UA500110/2020/001567 від 13.02.2020, UA500020/2020/206966 від 05.03.2020, UA500070/2020/204193 від 05.02.2020 є протиправним.

Будь-яких переконливих аргументів та доказів, які б викликали обґрунтовані сумніви у достовірності проведеного позивачем розрахунку митної вартості товару за ціною договору відповідачем не наведено та не надано, a інших обставин, які б впливали на ціну задекларованої позивачем митної вартості товару судом не встановлено.

З оскаржуваного рішення вбачається, що відповідач не надав належної оцінки поданим документам та не встановив конкретних обставин та фактів, які перешкоджають митному оформленню товару за ціною договору.

Ураховуючи вищевикладене, суд зазначає, що відповідачем не доведено наявність у митного органу обґрунтованого сумніву у правильності визначення позивачем митної вартості товарів за першим методом, так як усі необхідні документи на підтвердження заявленої митної вартості товарів ним було надано. Зазначене свідчить про відсутність підстав для коригування митної вартості імпортованого позивачем товару та протиправність прийнятого Митницею рішення про коригування митної вартості товарів.

Суд зазначає, що зміст винесеного відповідачем рішення про коригування митної вартості не містить обґрунтування того, що іменовані ним "розбіжності" будь-яким чином впливають на митну вартість товару. Крім того, не зазначив відповідач і про те, які саме обставини мали б підтвердити документи, які він запропонував позивачу надати додатково.

Окрім цього, у рішенні про коригування митної вартості товарів відповідач не навів порівняння характеристик оцінюваного товару та характеристик товару, ціна якого взята за основу для коригування митної вартості за такими другорядними методами.

З наведених вище підстав, суд вважає, що винесене відповідачем рішення про коригування митної вартості товарів не відповідає вимогам п. 2 та п. 4 ч. 2 ст. 55 Митного кодексу України. Відповідач не виконав обов`язку щодо наведення у рішенні про коригування митної вартості товарів порівняння характеристик оцінюваного товару та характеристик товару, ціна якого взята за основу для коригування митної вартості за другорядним методом.

Отже, на думку суду, відсутність витребуваних відповідачем додаткових документів не впливає на правильність визначення позивачем (декларантом) митної вартості товарів за основним методом, що, в свою чергу, підтверджується наданими до митного оформлення документами. Крім того, неподання позивачем (декларантом) запитуваних відповідачем документів, за відсутності обґрунтування неможливості визначення митної вартості товарів за першим методом, не може бути достатнім для висновку щодо наявності підстав для застосування відповідачем іншого методу визначення митної вартості.

Таким чином, наявність однієї лише вказівки відповідача на перелічені ним розбіжності та недоліки у поданих позивачем документах, без роз`яснення, в чому такі розбіжності полягають, який їхній вплив на митну вартість оцінюваного товару і чому без їх усунення заявлена митна вартість не може бути визнана, не може бути достатньою для висновку про неможливість застосування основного методу визначення митної вартості.

На підставі наведеного, суд вважає, що подані позивачем документи для митного оформлення товару дають змогу встановити митну вартість товару, а відповідачем не надано належного обґрунтування причин їх неврахування для встановлення митної вартості товару.

Таким чином, відповідач, як суб`єкт владних повноважень, у своєму рішенні про коригування митної вартості товарів не перелічив наявні у нього докази того, що документи, які подані позивачем для митного оформлення товару, є недостатніми чи такими, що у своїй сукупності викликають сумнів у достовірності наданої інформації.

За таких обставин, висновок митного органу про неможливість визначення митної вартості товару за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються, суд вважає необґрунтованим, а застосування резервного методу - протиправним.

Виходячи з того, що твердження митного органу про неможливість застосування обраного позивачем резервного методу, які імпортуються, є необґрунтованим та безпідставним, суд визнає, що документи, подані позивачем до митного органу, відповідають вимогам чинного законодавства, необхідним для надання їм юридичної сили та доказовості, а тому підтверджують заявлені позивачем відомості про митну вартість товарів.

Отже, суд дійшов висновку, що визначення відповідачем митної вартості товару за резервним методом визначення митної вартості здійснено з порушенням вимог митного законодавства України, що є підставою для скасування оскаржуваних рішень.

Суд зазначає, що згідно з п. 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.

Відповідно до вимог ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Враховуючи викладене, суд визнає, що відповідачем протиправно було застосовано до визначення митної вартості товару резервний метод, отже порушено права позивача та не дотримано вимог, передбачених частиною другою статті 2 КАС України.

Судом встановлено, що позивачем подано до митного органу повний пакет документів на підтвердження повноти і достовірності заявленої митної вартості товару за основним методом, а відповідачем не доведено, що документи, подані декларантом для митного оформлення товару є недостатніми чи такими, що у своїй сукупності викликають сумнів у достовірності наданої інформації, та не надано доказів, які б підтверджували відсутність підстав для визначення митної вартості за першим методом.

Відтак, наявність належних підстав для коригування митної вартості відповідачем не доведена, внаслідок чого спірне рішення про коригування митної вартості підлягає визнанню протиправним та скасуванню.

Враховуючи викладене, суд дійшов висновку про необґрунтованість рішення Одеської митниці Держмитслужби про коригування митної вартості товарів №UA500080/2020/000003/2 від 27.04.2020 та картки відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA500080/2020/00239 від 27.04.2020, а тому вказані рішення є протиправним та підлягає скасуванню, а позовні вимоги підлягають задоволенню у повному обсязі.

Відповідно до частини першої статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

З матеріалів справи вбачається, що позивачем при зверненні з адміністративним позовом до суду було сплачено судовий збір у розмірі 4204,00 грн., що підтверджується відомостями квитанції №0.0..1 від 21.05.2020.

Відтак, оскільки позовні вимоги позивача задоволено, стягненню на користь позивача за рахунок бюджетних асигнувань відповідача підлягають понесені позивачем судові витрати у вигляді сплаченого судового збору на суму 4204,00 грн.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 9, 14, 73, 74, 75, 76, 77, 78, 90, 143, 242-246, 250, 255, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

В И Р І Ш И В :

1. Адміністративний позов задовольнити повністю.

2. Визнати протиправним та скасувати рішення про коригування митної вартості товарів №UA500080/2020/000003/2 Одеської митниці Держмитслужби від 27.04.2020.

3. Визнати протиправною та скасувати картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA500080/2020/00239 від 27.04.2020.

4. Стягнути з Державного бюджету України за рахунок бюджетних асигнувань Одеської митниці Держмитслужби (ідентифікаційний код 43333459, місцезнаходження: 65078, Одеська обл., місто Одеса, вул. Лип Івана та Юрія , будинок 21 А) суму судового збору у розмірі 4204 (чотири тисячі двісті чотири) грн. 00 коп. на користь Приватного підприємства «Інженерна компанія «Політех» (ідентифікаційний код 35046384; місцезнаходження: 09109, Київська обл., місто Біла Церква, вул. Толстого, будинок 36, корпус 2, каб.1).

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

У разі оголошення судом лише вступної та резолютивної частини рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

Відповідно до підпункту 15.5 пункту 1 Розділу VII Перехідні положення Кодексу адміністративного судочинства України до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи до або через Київський окружний адміністративний суд.

Суддя Панова Г. В.