Справа № 160/6537/21
Суддя: Царікова Олена Василівна
Дата ухвалення: 2021-07-15 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
15 липня 2021 року Справа № 160/6537/21
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
Головуючого судді: Царікової О.В.,
секретаря судового засідання: Богатинської К.В.,
представника позивача: Франскевич Ю.І.,
представника відповідача: Нагорного Б.В.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні у місті Дніпро адміністративну справу за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області про визнання протиправним та скасування наказу,
23.04.2021 до Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області, в якій позивач просить суд визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління ДПС у Дніпропетровській області «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності» за № 13-с від 13.04.2021.
В обґрунтування позову позивачем зазначено, що наказом в.о. начальника ГУ ДПС у Дніпропетровській області Чуб Г. № 608-о від 29.10.2019 його було призначено на посаду начальника Криворізького північного управління Головного управління ДПС у Дніпропетровській області в порядку переведення з Головного управління ДФС у Дніпропетровській області. Наказом начальника ГУ ДПС у Дніпропетровській області Чуб Г. № 136-о від 05.02.2021 позивача було призначено на посаду начальника Криворізького Південного відділу податків і зборів з юридичних осіб та проведення камеральних перевірок управління податкового адміністрування юридичних осіб Головного управління ДПС у Дніпропетровській області у порядку переведення з Головного управління ДПС у Дніпропетровській області. Наказом Головного управління ДПС у Дніпропетровській області № 13-с від 13.04.2021 до позивача застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді догани за неналежне виконання посадових обов`язків. Позивач наголосив, що оскарженим наказом на нього безпідставно накладено дисциплінарне стягнення у вигляді догани, оскільки у наказі № 13-с від 13.04.2021 відповідачем не зазначено жодного конкретного факту наявності в діях позивача ознак дисциплінарного проступку, не наведено обставин вчинення дисциплінарного проступку. Позивач наголосив, що відповідачем не було встановлено всіх необхідних елементів складу дисциплінарного проступку, за вчинення якого оголошено догану, в тому числі, не було доведено наявності шкідливих наслідків внаслідок дій/бездіяльності позивача, які були предметом дослідження в межах дисциплінарного провадження. Позивач також зазначив, що подання дисциплінарної комісії "Про результати розгляду дисциплінарної справи ОСОБА_1 ", за результатами розгляду дисциплінарної справи від 05.04.2021 та протоколу засідання дисциплінарної комісії № 3 від 30.03.2021 підписано неуповноваженим членом дисциплінарної комісії. За таких обставин, позивач вважає, що оскаржений наказ Головного управління ДПС у Дніпропетровській області «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності» за №13-с від 13.04.2021 є протиправним та таким, що підлягає скасуванню судом.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 28 квітня 2021 відкрито провадження у справі № 160/6537/21, розгляд справи призначено в порядку загального позовного провадження, перше підготовче засідання призначено на 20 травня 2021 року о 14:30. Останнє судове засідання відбулося 15 липня 2021 року.
Представник позивача в судовому засіданні позовні вимоги підтримав, просив суд задовольнити адміністративний позов повністю.
Представник відповідача в судовому засіданні проти позовних вимог заперечив, просив суд відмовити у задоволенні позову повністю.
Суд, дослідивши матеріали справи, заслухавши пояснення сторін, з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується адміністративний позов, оцінивши докази, які мають значення для розгляду і вирішення справи по суті, проаналізувавши на підставі фактичних обставин справи застосування норм матеріального та процесуального права, вважає позовні вимоги такими, що підлягають задоволенню з таких підстав.
Як встановлено судом та підтверджується наявними матеріалами справи, наказом в.о. начальника ГУ ДПС у Дніпропетровській області Ганни Чуб № 608-о від 29.10.2019 ОСОБА_1 було призначено на посаду начальника Криворізького північного управління Головного управління ДПС у Дніпропетровській області в порядку переведення з Головного управління ДФС у Дніпропетровській області.
Відповідно до ст. 6 Закону України «Про державну службу» посада «начальник Криворізького північного управління Головного управління ДПС у Дніпропетровській області» віднесена до категорії «Б» посад державної служби.
На виконання розпорядження Головного управління ДПС у Дніпропетровській області від 29.01.2021 № 8-р «Про проведення позапланової перевірки» робочою групою: заступником начальника відділу відомчого контролю ГУ ДПС, керівником робочої групи, ОСОБА_6 ; в.о. начальника управління з питань запобігання та виявлення корупції ГУ ДПС Захарченко Оленою; головним державним ревізором-інспектором другого відділу управління з питань запобігання та виявлення корупції ГУ ДПС Хороших Павлом; головним державним ревізором-інспектором відділу планових перевірок оподаткування фізичних осіб управління податкового аудиту ГУ ДПС Кригіною Вікторією (далі - робоча група ГУ ДПС) з 02.02.2021 по 12.02.2021 була проведена позапланова перевірка з питань дотримання посадовими особами вимог Податкового кодексу України та правомірності дій працівників Криворізького північного управління ГУ ДПС у Дніпропетровській області за фактом прийняття у 2020 році та адміністрування податкової декларації про майновий стан і доходи ОСОБА_3 . За результатами вказаної перевірки був складений акт від 12.02.2021 № 1/04-36-02-09.
На підставі акта позапланової перевірки від 12.02.2021 № 1/04-36-02-09 заступником начальника відділу відомчого контролю Головного управління ДПС у Дніпропетровській області, керівником робочої групи Голенком Євгенієм було винесено управлінське рішення у формі доповідної записки № 76/04-36-02-11 від 18.02.2021 на в.о. начальника ГУ ДПС у Дніпропетровській області Ольгу Мазур, яким повідомлялось про обставини, встановлені перевіркою. Відповідно до пункту 2 розділу «Пропозиції» даної доповідної записки було запропоновано порушити дисциплінарне провадження відносно керівників та працівників ГУ ДПС у Дніпропетровській області, якими допущено неналежне виконання посадових обов`язків та не забезпечено виконання встановлених вимог Податкового кодексу України та нормативно-правових актів, в тому числі, відносно позивача.
22.02.2021 в.о. начальника ГУ ДПС у Дніпропетровській області Ольгою Мазур було видано доручення № 6/ДОР/04-36-02-04 до доповідної записки від 18.02.2021 №76/04-36-02-11, відповідно до якого було погоджено пропозиції, викладені в даній доповідній записці, та встановлено відповідальних осіб та строки вчинення дій на виконання цих пропозицій, в тому числі, щодо порушення дисциплінарного провадження відносно позивача.
Згідно вказаного доручення в.о. начальника Головного управління ДПС у Дніпропетровській області Мазур Ольги від 22.02.2021 №6/ДОР/04-36-02-04 було винесено наказ начальника Головного управління ДПС у Дніпропетровській області Ганни Чуб № 4-с від 01.03.2021 про порушення дисциплінарного провадження відносно позивача.
Додатком до наказу № 4-с від 01.03.2021 було затверджено склад дисциплінарної комісії з розгляду дисциплінарної справи стосовно ОСОБА_1 , який складався з наступних осіб: ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15
15.03.2021 Головним управлінням ДПС у Дніпропетровській області було винесено наказ № 8-с про внесення змін до окремих наказів ГУ ДПС, згідно якого в наказі від 01.03.2021 № 4-с особу ОСОБА_16 у складі дисциплінарної комісії було замінено на ОСОБА_17 .
Розглянувши матеріали дисциплінарної справи відносно позивача, розпочатої відповідно до наказу № 4-с від 01.03.2021, дисциплінарна комісія протоколом № 3 від 30.03.2021 проголосувала за прийняття рішення про наявність в діях державного службовця, начальника Криворізького південного відділу податків і зборів з юридичних осіб та проведення камеральних перевірок управління податкового адміністрування юридичних осіб Головного управління ДПС у Дніпропетровській області ОСОБА_1 , дисциплінарного проступку в частині незабезпечення належного контролю за діями підпорядкованого підрозділу при прийомі у 2020 році та адмініструванні податкової декларації про майновий стан і доходи ОСОБА_3 . Вирішено також підготувати подання дисциплінарної комісії про наявність в діях позивача дисциплінарного проступку та підстав для притягнення до дисциплінарної відповідальності у вигляді догани. За всі питання порядку денного проголосували одноголосно всі 9 членів дисциплінарної комісії.
На підставі протоколу № 3 від 30.03.2021 дисциплінарною комісією складено подання від 05.04.2021 № 2635/04-36-01-22 на адресу начальника Головного управління ДПС у Дніпропетровській області, в якому повідомлено про висновок дисциплінарної комісії щодо наявності в діях позивача дисциплінарного проступку, визначеного п.5 ч.2 ст.65 Закону України «Про державну службу», який полягає у неналежному виконанні посадових обов`язків, актів органів державної влади, наказів (розпоряджень) та доручень керівників, прийнятих у межах їхніх повноважень, а саме: в частині незабезпечення належного контролю за діями підпорядкованих підрозділів. Вказаним поданням рекомендовано застосувати до позивача дисциплінарне стягнення у вигляді догани за неналежне виконання посадових обов`язків. Подання дисциплінарної комісії погоджено та підписано вісьмома членами дисциплінарної комісії: ОСОБА_18 , ОСОБА_10 , ОСОБА_19 , ОСОБА_20 , ОСОБА_21 , ОСОБА_22 , ОСОБА_23 , ОСОБА_24 Головою дисциплінарної комісії Миколою Обертовичем подання від 05.04.2021 не підписувалось у зв`язку з перебуванням у відпустці.
На підставі подання дисциплінарної комісії від 05.04.2021 № 2635/04-36-01-22 начальником Головного управління ДПС у Дніпропетровській області було винесено наказ № 13-с від 13.04.2021 про оголошення позивачу догани за неналежне виконання посадових обов`язків.
Надаючи правову оцінку відносинам, що виникли між сторонами, суд виходить з такого.
Спірні правовідносини врегульовані Конституцією України, Законом України від 10 грудня 2015 року № 889-VIII «Про державну службу» (надалі - Закон № 889), та іншими нормативно-правовими актами.
Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Відповідно до ч.1 ст.64 Закону України № 899, за невиконання або неналежне виконання посадових обов`язків, визначених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами у сфері державної служби, посадовою інструкцією, а також порушення правил етичної поведінки та інше порушення службової дисципліни державний службовець притягається до дисциплінарної відповідальності у порядку, встановленому цим Законом.
Відповідно до ч.1 ст.65 Закону України №899, підставою для притягнення державного службовця до дисциплінарної відповідальності є вчинення ним дисциплінарного проступку, тобто протиправної винної дії або бездіяльності чи прийняття рішення, що полягає у невиконанні або неналежному виконанні державним службовцем своїх посадових обов`язків та інших вимог, встановлених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами, за яке до нього може бути застосоване дисциплінарне стягнення.
Відповідно до положень частини другої статті 65 Закону № 889 законодавцем визначений чіткий вичерпний перелік дій або бездіяльності державного службовця, що є дисциплінарним проступком, за вчинення яких настає дисциплінарна відповідальність: 1)порушення Присяги державного службовця; 2) порушення правил етичної поведінки державних службовців; 3) вияв неповаги до держави, державних символів України, Українського народу; 4) дії, що шкодять авторитету державної служби; 5) невиконання або неналежне виконання посадових обов`язків, актів органів державної влади, наказів (розпоряджень) та доручень керівників, прийнятих у межах їхніх повноважень; 6) недотримання правил внутрішнього службового розпорядку; 7) перевищення службових повноважень, якщо воно не містить складу кримінального або адміністративного правопорушення; 8) невиконання вимог щодо політичної неупередженості державного службовця; 9) використання повноважень в особистих (приватних) інтересах або в неправомірних особистих інтересах інших осіб; 10) подання під час вступу на державну службу недостовірної інформації про обставини, що перешкоджають реалізації права на державну службу, а також неподання необхідної інформації про такі обставини, що виникли під час проходження служби; 11) неповідомлення керівнику державної служби про виникнення відносин прямої підпорядкованості між державним службовцем та близькими особами у 15-денний строк з дня їх виникнення; 12) прогул державного службовця (у тому числі відсутність на службі більше трьох годин протягом робочого дня) без поважних причин; 13) поява державного службовця на службі в нетверезому стані, у стані наркотичного або токсичного сп`яніння; 14) прийняття державним службовцем необґрунтованого рішення, що спричинило порушення цілісності державного або комунального майна, незаконне їх використання або інше заподіяння шкоди державному чи комунальному майну, якщо такі дії не містять складу кримінального або адміністративного правопорушення; 15) прийняття державним службовцем рішення, що суперечить закону або висновкам щодо застосування відповідної норми права, викладеним у постановах Верховного Суду, щодо якого судом винесено окрему ухвалу.
Відповідно до частин 1-3 статті 67 Закону № 889 дисциплінарне стягнення має відповідати характеру і тяжкості вчиненого дисциплінарного проступку та ступеню вини державного службовця. Під час визначення виду дисциплінарного стягнення необхідно враховувати характер дисциплінарного проступку, обставини, за яких він був вчинений, настання тяжких наслідків, добровільне відшкодування заподіяної шкоди, попередню поведінку державного службовця та його ставлення до виконання посадових обов`язків.
Відповідно до ч.1 ст. 69 Закону України № 899 для здійснення дисциплінарного провадження з метою визначення ступеня вини, характеру і тяжкості вчиненого дисциплінарного проступку утворюється дисциплінарна комісія з розгляду дисциплінарних справ (далі - дисциплінарна комісія).
Відповідно до пункту 13 Порядку здійснення дисциплінарного провадження, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 1039 від 04.12.2019 (далі - Порядок № 1039), дисциплінарна комісія у своїй діяльності керується Конституцією та законами України, указами Президента України та постановами Верховної Ради України, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, актами Кабінету Міністрів України, іншими нормативно-правовими актами, що регулюють питання здійснення дисциплінарних проваджень, і цим Порядком.
Частиною другою статті 69 Закону України № 899 встановлено, що дисциплінарну комісію стосовно інших державних службовців, які займають посади державної служби категорій «Б» і «В», утворює керівник державної служби у кожному державному органі.
Відповідно до ч.10, ч.11 ст. 69 Закону України № 899, результатом розгляду дисциплінарної справи є пропозиція Комісії або подання дисциплінарної комісії, які мають рекомендаційний характер для суб`єкта призначення. Суб`єкт призначення протягом 10 календарних днів зобов`язаний прийняти рішення на підставі пропозиції Комісії або подання дисциплінарної комісії або надати вмотивовану відмову протягом цього строку.
Відповідно до ст.77 Закону України № 899, рішення про накладення на державного службовця дисциплінарного стягнення чи закриття дисциплінарного провадження приймає суб`єкт призначення протягом 10 календарних днів з дня отримання пропозицій Комісії, подання дисциплінарної комісії у державному органі. Рішення оформляється відповідним актом суб`єкта призначення. У рішенні, яке оформляється наказом (розпорядженням), зазначаються найменування державного органу, дата його прийняття, відомості про державного службовця, стислий виклад обставин справи, вид дисциплінарного проступку і його юридична кваліфікація, вид застосованого дисциплінарного стягнення.
Об`єктивна сторона дисциплінарного проступку складається з протиправної поведінки суб`єкта (працівника), шкідливих наслідків та причинного зв`язку між ними і поведінкою особи, що притягається до відповідальності. Протиправність поведінки полягає у порушенні трудових обов`язків, закріплених нормами загального та спеціального законодавства про працю: Кодексом законів про працю України (далі - КЗпП України), Законом України «Про державну службу», правилами внутрішнього розпорядку, статутами, положеннями, посадовими інструкціями, а також у порушенні або невиконанні наказів і розпоряджень власника, уповноваженої ним адміністрації.
За приписами статті 61 Конституції України юридична відповідальність особи має індивідуальний характер.
Таким чином, при наданні оцінки правомірності порядку накладення на позивача дисциплінарного стягнення та законності обставин його накладення, слід виходити із загальних правил притягнення працівника до дисциплінарної відповідальності, передбачених КЗпП України, з урахуванням особливостей, встановлених Законом України «Про державну службу».
Отже, наказ про притягнення до дисциплінарної відповідальності повинен містити чітке формулювання суті та обставин допущеного працівником проступку, підстави прийняття рішення про притягнення до відповідальності, час вчинення і час виявлення самого проступку та обґрунтування обрання певного виду стягнення, з урахуванням передбачених законодавством обставин.
При цьому, ознакою порушення працівником трудової дисципліни, яка може бути підставою для притягнення до дисциплінарної відповідальності у формі оголошення догани, є наявність вини в його діях чи бездіяльності, шкідливі наслідки та причинний зв`язок між ними і поведінкою правопорушника.
При вирішенні питання правомірності прийняття оскарженого наказу № 13-с від 13.04.2021 «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності», суд зазначає таке.
Обґрунтування та висновки наказу № 13-с від 13.04.2021 викладені у формі констатації факту доведення за результатами проведеного дисциплінарного провадження вчинення позивачем дисциплінарного проступку, визначеного п.5 ч.2 ст.65 Закону України «Про державну службу», який полягає у неналежному виконанні посадових обов`язків, актів органів державної влади, наказів (розпоряджень) та доручень керівників, прийнятих у межах їхніх повноважень, а саме: в частині незабезпечення належного контролю за діями підпорядкованих підрозділів. Наказ № 13-с від 13.04.2021 не містить стислого викладу обставин дисциплінарної справи, проте містить посилання на подання дисциплінарної комісії від 05.04.2021 № 2635/04-36-01-22 та протокол дисциплінарної комісії від 30.03.2021 № 3 як на підставу винесення рішення про догану позивачу.
Судом встановлено, що подання дисциплінарної комісії від 05.04.2021 № 2635/04-36-01-22 містить аналогічні з наказом № 13-с від 13.04.2021 формулювання та висновки і також не містить стислого викладу обставин дисциплінарної справи.
Судом також встановлено, що подання дисциплінарної комісії від 05.04.2021 не було підписано головою дисциплінарної комісії ОСОБА_25 , у зв`язку з його перебуванням у відпустці.
Аналізуючи питання дотримання дисциплінарною комісією вимог законодавства при оформленні своїх рішень, суд звертає увагу, що відповідно до пункту 34 Порядку № 1039, подання дисциплінарної комісії є результатом розгляду дисциплінарної справи. Подання готується дисциплінарною комісією після прийняття рішення за результатами розгляду дисциплінарної справи та підписується усіма її членами, які брали участь у голосуванні.
Подання складається із вступної, мотивувальної та резолютивної частини. У вступній частині зазначаються: дата складення; відомості щодо підстав для порушення дисциплінарного провадження; прізвище, ім`я, по батькові державного службовця, його посада, інші відомості, що мають значення для здійснення дисциплінарного провадження.
У мотивувальній частині зазначаються: разі наявності у діях державного службовця дисциплінарного проступку: - факти, що підтверджують вчинення державним службовцем дисциплінарного проступку, з посиланням на положення відповідних нормативно-правових актів; - обставини, що призвели до вчинення державним службовцем дисциплінарного проступку; - ступінь вини державного службовця; - характер дисциплінарного проступку, ступінь його тяжкості, настання тяжких наслідків; - відомості, що характеризують державного службовця, обставини, що пом`якшують чи обтяжують дисциплінарну відповідальність державного службовця, результати оцінювання службової діяльності державного службовця, наявність заохочень, стягнень та ставлення державного службовця до державної служби; - заяви, клопотання, пояснення державного службовця та рішення, прийняті Комісією, дисциплінарною комісією за результатами їх розгляду. У резолютивній частині зазначаються: у разі наявності у діях державного службовця дисциплінарного проступку: - висновок про наявність у діях державного службовця дисциплінарного проступку, передбаченого відповідним пунктом частини другої статті 65 Закону, та підстав для його притягнення до дисциплінарної відповідальності; - вид дисциплінарного стягнення, рекомендованого до застосування, передбачений відповідною частиною статті 66 Закону, або обставини, що виключають можливість накладення дисциплінарного стягнення.
Суд констатує, що дисциплінарною комісією ГУ ДПС у Дніпропетровській області не були дотримані вимоги закону щодо оформлення подання за результатами розгляду дисциплінарної справи відносно позивача, зважаючи на відсутність в мотивувальній частині цього подання інформації щодо: фактів, що підтверджують вчинення позивачем дисциплінарного проступку; обставин, що призвели до вчинення позивачем дисциплінарного проступку; ступеню вини позивача; - ступеню тяжкості дисциплінарного проступку, настання тяжких наслідків; відомостей, що характеризують позивача, обставин, що пом`якшують чи обтяжують дисциплінарну відповідальність позивача, результати оцінювання службової діяльності позивача, наявність заохочень, стягнень та ставлення позивача до державної служби; пояснень позивача та рішення, прийняті дисциплінарною комісією за результатами їх розгляду.
Крім того, за результатом дослідження голосування дисциплінарної комісії з питань притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності, яке було оформлено протоколом дисциплінарної комісії від 30.03.2021 № 3, суд зауважує, що у вказаному голосуванні брали участі всі члени дисциплінарної комісії, в тому числі, і її голова ОСОБА_26 .
Відтак, суд доходить висновку, що відсутність підпису голови дисциплінарної комісії ОСОБА_7 на поданні дисциплінарної комісії від 05.04.2021 № 2635/04-36-01-22 є порушенням пункту 34 Порядку № 1039.
При цьому, суд відхиляє зауваження позивача щодо підписання подання дисциплінарної комісії від 05.04.2021 та протоколу засідання дисциплінарної комісії № 3 від 30.03.2021 неуповноваженим членом дисциплінарної комісії ОСОБА_19 , зважаючи на долучений відповідачем до матеріалів справи наказ № 8-с від 15.03.2021, згідно якого підтверджується покладання повноважень члена дисциплінарної комісії ОСОБА_16 на ОСОБА_17 .
Судом також досліджено зміст та висновки протоколу засідання дисциплінарної комісії № 3 від 30.03.2021, на порядок денний якого було винесено питання дослідження ситуації, яка стала підставою для дисциплінарного провадження, а саме - прийняття та опрацювання підпорядкованим позивачу підрозділом податкової декларації про майновий стан і доходи ОСОБА_3 у 2020 році. Суд встановив, що вказаний протокол містить кілька посилань на ситуацію, яка стала підставою для дисциплінарного провадження, проте не містить стислого викладу цієї ситуації та зазначення конкретних дій/бездіяльності позивача, які розглядалися під час засідання дисциплінарною комісією. Також судом встановлено з протоколу № 3 від 30.03.2021, що член дисциплінарної комісії ОСОБА_27 окремо звернула увагу, що при прийомі декларації по ОСОБА_3 станом на час проведення дисциплінарного провадження не підтверджена сума втрати бюджету внаслідок неналежного прийняття та опрацювання декларації.
Для встановлення конкретних обставин, які стали підставою для притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності, суд дослідив долучені сторонами до матеріалів справи акт від 12.02.2021 № 1/04-36-02-09 позапланової перевірки з питань дотримання посадовими особами вимог Податкового кодексу України та правомірності дій працівників Криворізького північного управління Головного управління ДПС у Дніпропетровській області за фактом прийняття у 2020 році та адміністрування податкової декларації про майновий стан і доходи ОСОБА_3 , а також управлінське рішення у формі доповідної записки від 18.02.2021 № 76/04-36-02-11 за підписом заступника начальника відділу відомчого контролю Головного управління ДПС у Дніпропетровській області, керівника робочої групи Голенка Євгенія, винесене за результатами позапланової перевірки, і яке чітко зазначено як підстава для винесення наказу № 4-с від 01.03.2021 «Про порушення дисциплінарного провадження».
Судом встановлено, що перелік порушень, визначених робочою групою ГУ ДПС у Дніпропетровській області в акті позапланової перевірки від 12.02.2021, та перелік порушень, викладених керівником вказаної робочої групи в управлінському рішенні, винесеному на підставі акта від 12.02.2021 у формі доповідної записки від 18.02.2021 року № 76/04-36-02-11, не є такими, що повністю співпадають. Суд зауважує, що конкретизації переліку порушень, які у підсумку стали підставою для винесення догани позивачу, не міститься ні в оскарженому наказі №13-с від 13.04.2021, ні в поданні дисциплінарної комісії від 05.04.2021 № 2635/04-36-01-22.
Суд констатує, що матеріали справи не містять доказів, з яких суд мав би можливість встановити чіткий перелік обставин та підстав для винесення наказу про притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності у формі догани.
Відтак, з метою дотримання принципів правової визначеності, законності, повноти та всебічності при дослідженні обставин справи, суд надає оцінку тим зауваженням робочої групи ГУ ДПС у Дніпропетровській області, що проводила позапланову перевірку за фактом прийняття у 2020 році та адміністрування податкової декларації про майновий стан і доходи ОСОБА_3 , які підтверджуються змістом як акту від 12.02.2021, так і змістом управлінського рішення у формі доповідної записки від 18.02.2021.
Відповідно до п. 48.3 ст. 48 ПК України, обов`язковими реквізитами податкової декларації є: тип документа (звітний, уточнюючий, звітний новий); звітний (податковий) період, за який подається податкова декларація; звітний (податковий) період, що уточнюється (для уточнюючого розрахунку); повне найменування (прізвище, ім`я, по батькові) платника податків згідно з реєстраційними документами; код платника податків згідно з Єдиним державним реєстром підприємств та організацій України або податковий номер; реєстраційний номер облікової картки платника податків або серію та номер паспорта (для фізичних осіб, які через свої релігійні переконання відмовляються від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомили про це відповідний контролюючий орган і мають відмітку у паспорті); місцезнаходження (місце проживання) платника податків; найменування контролюючого органу, до якого подається звітність; дата подання звіту (або дата заповнення - залежно від форми); інформація про додатки, що додаються до податкової декларації та є її невід`ємною частиною; ініціали, прізвища та реєстраційні номери облікових карток або інші відомості, визначені в абзаці сьомому цього пункту, посадових осіб платника податків; підписи платника податку - фізичної особи та/або посадових осіб платника податку, визначених цим Кодексом, засвідчені печаткою платника податку (за наявності).
Пунктом 48.4 статті 48 ПК України встановлено, що у окремих випадках, коли це відповідає сутності податку або збору та є необхідним для його адміністрування, форма податкової декларації додатково може містити такі обов`язкові реквізити: відмітка про звітування за спеціальним режимом; код виду економічної діяльності (КВЕД); код органу місцевого самоврядування за КОАТУУ; індивідуальний податковий номер згідно з даними реєстру платників податку на додану вартість за звітний (податковий) період; дата та номер рішення про включення неприбуткової організації до Реєстру неприбуткових установ та організацій; ознака неприбутковості організації; повне найменування нерезидента; місцезнаходження нерезидента; назва та код держави резиденції нерезидента; код нерезидента, що присвоєно державою, резидентом якої він є.
Суд констатує, що пунктом 48.3 та пунктом 48.4 ст. 48 ПК України не віднесено до обов`язкових реквізитів податкової декларації такий реквізит як категорія платника податків.
Пунктом 49.8 статті 49 ПК України встановлено, що прийняття податкової декларації є обов`язком контролюючого органу. Під час прийняття податкової декларації уповноважена посадова особа контролюючого органу, в якому перебуває на обліку платник податків, зобов`язана перевірити наявність та достовірність заповнення всіх обов`язкових реквізитів, передбачених пунктами 48.3 та 48.4 статті 48 цього Кодексу. Інші показники, зазначені в податковій декларації платника податків, до її прийняття перевірці не підлягають.
З огляду на обставини, суд не погоджується із твердженням відповідача про наявність ознак дисциплінарного проступку у діях працівників Криворізького північного управління ГУ ДПС у Дніпропетровській області, якими не було повідомлено громадянину ОСОБА_3 про відмову у прийнятті його податкової декларації через зазначення категорії платника податків «громадянин» замість «підприємець», оскільки вказана інформація податкової декларації не відноситься до переліку її обов`язкових реквізитів.
Суд зазначає, що відповідачем не було спростовано належними доказами факту недостовірності поданих громадянином ОСОБА_3 документів на підтвердження походження свого задекларованого іноземного доходу, отриманого не від підприємницької діяльності, а як фізичною особою, кінцевим бенефіціарним власником (контролером) підприємства-нерезидента «Нерселія Холдінг ЛТД» в якості дивідендів за 2018 фінансовий рік.
Між тим, наступне зауваження відповідача, яке було викладено як в акті перевірки від 12.02.2021, так і в доповідній записці від 18.02.2021, щодо порушення позивачем та підпорядкованим йому підрозділом Орієнтовного порядку проведення камеральної перевірки податкової декларації про майновий стан і доходи, затвердженого наказом Державної податкової служби України від 21.05.2021 року № 439 (далі - Орієнтовний порядок № 439), при прийнятті податкової декларації від 30.06.2020 від ОСОБА_3 та проведенні її камеральної перевірки, зроблено, в тому числі, за ігнорування відповідачем неспростованого факту надання ОСОБА_3 документів на підтвердження власного доходу разом із вказаною декларацією до Криворізького північного управління ГУ ДПС у Дніпропетровській області.
Також висновками акта від 12.02.2021 та доповідної записки від 18.02.2021 робоча група ГУ ДПС у Дніпропетровській області встановила, що посадові особи Криворізького північного управління ГУ ДПС у Дніпропетровській області, підпорядковані позивачу, при прийнятті декларації ОСОБА_3 не скористалися наданими контролюючому органу правами для виконання покладених на них функцій та завдань, у тому числі, в рамках проведення камеральної перевірки не запросили платника до контролюючого органу, не направляли йому письмових запитів, тощо.
Суд не погоджується з такими зауваженнями відповідача, зважаючи на факт обмеження чинним податковим законодавством України обсягу повноважень контролюючого органу при проведенні камеральної перевірки податкової звітності платників податків.
Так, відповідно до пп. 75.1.1. п.75.1 ст. 75 Податкового кодексу України камеральна перевірка проводиться виключно на підставі даних, зазначених у податкових деклараціях (розрахунках) платника податків.
Під час проведення камеральної перевірки не можуть перевірятися інші питання, крім перевірки податкової звітності суцільним рядком. Документами, що мають відношення до такої перевірки, є саме податкові декларації (розрахунки) і ніякі інші. Якщо ж під час проведення камеральної перевірки буде виявлено порушення податкового законодавства, податковий орган має право призначити та провести документальну (виїзну, невиїзну або планову чи позапланову) перевірку платника податків.
Аналогічні правові висновки містяться в постанові Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду від 21.01.2021 у справі № 813/2519/17.
Судом також було досліджено порушення, встановлене робочою групою ГУ ДПС у Дніпропетровській області в рамках позапланової перевірки, за результатами якої був складений акт від 12.02.2021 та доповідна записка керівника робочої групи від 18.02.2021.
Так, робочою групою ГУ ДПС у Дніпропетровській області було встановлено порушення посадовими особами Криворізького північного управління ГУ ДПС у Дніпропетровській області та управління податкового адміністрування (управління податків і зборів з фізичних осіб) ГУ ДПС у Дніпропетровській області вимог Положення про організацію роботи при виявленні органами ДПС фінансових операцій, які можуть бути пов`язані з легалізацією доходів, одержаних злочинним шляхом, або фінансування тероризму, затвердженого наказом ДПС України від 12.06.2020 року № 265 (далі - Положення №265), в частині ненадання управлінню боротьби з відмиванням доходів, одержаних злочинним шляхом, інформації відносно ОСОБА_3 щодо отримання ним доходу.
За результатом дослідження вказаного зауваження відповідача в акті від 12.02.2021 та в доповідній записці від 18.02.2021 суд зазначає, що порушення вимог Положення №265 в ситуації з прийняттям декларації ОСОБА_3 встановлено як в діях посадових осіб Криворізького північного управління ГУ ДПС у Дніпропетровській області, підпорядкованого позивачу, так і в діях управління податкового адміністрування (управління податків і зборів з фізичних осіб) ГУ ДПС у Дніпропетровській області, яке позивачу не підпорядковувалось.
З урахуванням наведених обставин, суд зазначає, що ні в акті позапланової перевірки від 12.02.2021, ні в доповідній записці від 18.02.2021, ні в протоколі дисциплінарної комісії від 30.03.2021, ні в поданні дисциплінарної комісії від 05.04.2021, ні в наказі № 13-с від 13.04.2021 відповідачем не було визначено персонального порушення вимог Положення №265, допущеного ОСОБА_1 в рамках виконання ним обов`язків керівника одного з двох вищенаведених структурних управлінь ГУ ДПС у Дніпропетровській області при прийнятті декларації ОСОБА_3 .
Встановлена законодавством України персональна відповідальність керівника за виконання завдань очолюваним ним територіальним органом ДФС не звільняє відповідача від обов`язку при прийнятті рішення щодо застосування дисциплінарного стягнення дослідити наявність причинно-наслідкового зв`язку між невиконаними та/або неналежно виконаними завданнями центрального органу, інших підрозділів ДФС, та діями або бездіяльністю керівника такого територіального органу ДФС.
Вказані правові висновки відповідають позиції Верховного Суду, викладеній в постанові від 11.04.2018 у справі № 804/8092/16.
Зважаючи на приписи статті 61 Конституції України, згідно з якими юридична відповідальність особи має індивідуальний характер; а також зважаючи на відсутність в матеріалах справи доказів дослідження відповідачем причинно-наслідкового зв`язку між проступком та конкретними діями підрозділу, підпорядкованого позивачу, та діями управління податкового адміністрування (управління податків і зборів з фізичних осіб) ГУ ДПС у Дніпропетровській області; зважаючи на відсутність чіткої вказівки на дії, які не були вчинені саме Криворізьким північним управлінням ГУ ДПС у Дніпропетровській області в ситуації з інформуванням управління боротьби з відмиванням доходів, одержаних злочинним шляхом, про отримання ОСОБА_3 іноземного доходу, суд зазначає про необґрунтованість висновку відповідача про вчинення саме ОСОБА_1 дисциплінарного проступку у вигляді невиконання вимог Положення №265 під час прийняття податкової декларації від 30.06.2020 від громадянина ОСОБА_3 , за яке він має нести персональну дисциплінарну відповідальність.
Крім того, суд зазначає, що відповідачем не було підтверджено належними доказами факту належного та вчасного ознайомлення позивача з Положенням № 265 від 12.06.2020.
В матеріалах справи містяться реєстраційно-моніторингові картки вхідних документів інформаційної бази ГУ ДПС у Дніпропетровській області, а саме: наказу від 12.06.2020 №265 «Про організацію роботи при виявленні органами ДПС фінансових операцій, які можуть бути пов`язані з легалізацією доходів, одержаних злочинним шляхом, або фінансування тероризму» (вхідний індекс 3162/8, дата 12.06.2020), а також наказу від 12.11.2020 № 650 «Про внесення змін до наказу ДПС від 12.06.2020 № 265» (вхідний індекс 6103/8, дата 16.11.2020). Суд констатує, що лише до наказу від 12.11.2020 № 650 відповідачем було надано електронну картку резолюцій, з якої вбачається, що позивачу було доведено до відома лише наказ № 650 і лише 16.11.2020, тобто, пізніше, ніж відбулося прийняття спірної податкової декларації від громадянина ОСОБА_28 . Доказів направлення позивачу до відома та/або до виконання наказу від 12.06.2020 № 650 матеріали справи не містять.
Суд також бере до уваги посилання позивача на встановлення дисциплінарною комісією в протоколі № 3 від 30.03.2021 факту відсутності шкідливих наслідків внаслідок неналежного прийняття та опрацювання декларації громадянина ОСОБА_3 .
Судом з матеріалів дисциплінарного провадження встановлено, що суму податку на доходи з фізичних осіб, визначену в декларації від 30.06.2020, ОСОБА_3 було сплачено до бюджету в повному обсязі в період з 08.10.2020 по 22.10.2020, за ставкою 9%, визначеною пп.167.5.4. п.167.5 ст. 167 Податкового кодексу України для доходів у вигляді дивідендів, нарахованих нерезидентами на користь платника податків - фізичної особи.
Об`єктивна сторона дисциплінарного проступку складається з протиправної поведінки суб`єкта (працівника), шкідливих наслідків та причинного зв`язку між ними й поведінкою особи, що притягається до відповідальності.
Аналогічні правові висновки викладені в постановах Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду від 05.06.2019 у справі № 814/934/18, від 11.02.2020 у справі №818/1059/18.
Суд констатує відсутність шкідливих наслідків для держави, суспільства, будь-яких осіб за наслідком дій працівників Криворізького північного управління ГУ ДПС у Дніпропетровській області, які полягали у прийнятті 30.06.2020 податкової декларації від громадянина ОСОБА_3 .
Відтак, відповідач без врахування всіх необхідних критеріїв, з порушенням принципу пропорційності дійшов висновку про вчинення позивачем дисциплінарного проступку, передбаченого пунктом 5 частини другої статті 65 Закону № 889.
Згідно з положеннями ч.1 ст.67 Закону України «Про державну службу», дисциплінарне стягнення має відповідати характеру і тяжкості вчиненого дисциплінарного проступку та ступеню вини державного службовця. Під час визначення виду дисциплінарного стягнення необхідно враховувати характер дисциплінарного проступку, обставини, за яких він був вчинений, настання тяжких наслідків, добровільне відшкодування заподіяної шкоди, попередню поведінку державного службовця та його ставлення до виконання посадових обов`язків.
Підставою для застосування дисциплінарного стягнення є належним чином встановлений факт вчинення особою дисциплінарного проступку, порушення вимог чинного законодавства, неналежного виконання своїх службових обов`язків, тощо.
Слід зазначити, що встановленим належним чином є факт, щодо якого проведено дослідження обставин, які спричинили проступок, та на підставі якого виявлено всі обставини проступку, а також винних осіб, а також встановлено наявність вини посадової особи - державного службовця.
При цьому, при проведенні дослідження обставин, які спричинили проступок, та прийнятті наказу про застосування дисциплінарного стягнення має чітко зазначатися, в чому конкретно проявилося порушення, що стало приводом для застосування стягнення, ким, коли вчинено та коли виявлено цей проступок.
Суд відзначає, що оскаржений наказ про притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності містить обґрунтування порушення позивачем приписів п.5 ч.2 ст.65 Закону України «Про державну службу», а саме: неналежне виконання посадових обов`язків, актів органів державної влади, наказів (розпоряджень) та доручень керівників, прийнятих у межах їхніх повноважень, у вигляді незабезпечення належного контролю за діями підпорядкованих підрозділів.
Проте, в оскарженому наказі не зроблено чіткого, категоричного та однозначного висновку, в чому саме полягає проступок позивача та не зазначено конкретно, до яких наслідків він призвів. Наказ містить лише констатацію неналежного контролю за діями підпорядкованого позивачу підрозділу без виокремлення конкретних фактів порушення саме позивачем його посадових обов`язків.
Вказане свідчить про порушення Головним управлінням ДПС у Дніпропетровській області вимог чинного законодавства в частині дотримання обов`язку встановити дійсні обставини та чіткі факти неналежного виконання позивачем своїх посадових обов`язків та відповідно встановити ступінь його вини та наслідків відповідного проступку.
На підставі вищевикладеного, суд доходить висновку, що оскаржений наказ № 13-с від 13.04.2021 не містить повного складу дисциплінарного проступку, який вчинив позивач.
При винесенні наказу № 13-с від 13.04.2021 відповідачем не було чітко встановлено обставин, які стали підставою для висновку про незабезпечення позивачем належного контролю за діями працівників підпорядкованого йому Криворізького північного управління ГУ ДПС у Дніпропетровській області; не зазначено, в чому саме полягає неналежний контроль позивача за діями підпорядкованих йому підрозділів, не вказано, які саме контрольні дії позивачем не були вчинені як начальником управління по відношенню до підлеглих йому працівників; не було встановлено наявності причинно-наслідкового зв`язку між невиконаними або неналежно виконаними функціями контролюючого органу при прийнятті декларації від громадянина ОСОБА_28 та діями або бездіяльністю безпосередньо позивача; не було встановлено ступеню тяжкості та наявності шкоди внаслідок незабезпечення позивачем належного контролю за діями підпорядкованих підрозділів.
Обставини, що ставляться в провину позивачу, свого підтвердження не знайшли, що свідчить про необґрунтованість спірного наказу та, відповідно, про його протиправність.
Окрім того, наказ № 13-с від 13.04.2021 винесено з процедурними порушеннями, на підставі подання дисциплінарної комісії від 05.04.2021, не підписаного головою дисциплінарної комісії, який брав участь у голосуванні дисциплінарної комісії 30.03.2021, з питання достатності підстав для притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності, а також без конкретизації обставин дисциплінарного проступку в мотивувальній частині подання, всупереч вимогам пункту 34 Порядку № 1039.
За таких обставин, беручи до уваги фактичні обставини у цій справі, суд дійшов висновку, що наказ Головного управління ДПС у Дніпропетровській області «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності» за № 13-с від 13.04.2021 є протиправним та таким, що підлягає скасуванню судом.
Відповідно до ч. 1 ст. 9 КАС України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.
Згідно зі ст. 242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи. Судове рішення має відповідати завданню адміністративного судочинства, визначеному цим Кодексом.
Вирішуючи питання щодо розподілу судових витрат, суд виходить з наступного.
Згідно частини 1 статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.
Як вбачається з матеріалів позивачем при зверненні до суду понесені судові витрати, пов`язані зі сплатою судового збору за подання адміністративного позову до суду в розмірі 908,00 грн., що документально підтверджується квитанцією № 2303-6086-7147-0681 від 22.04.2021.
За результатами розгляду справи суд дійшов висновку про задоволення позовних вимог позивача, а тому підлягає стягненню з Головного управління ДПС у Дніпропетровській області за рахунок його бюджетних асигнувань на користь позивача судовий збір у сумі 908,00 грн.
Керуючись ст.ст. 8, 9, 72-77, 90, 139, 242-243, 245-246, 258, 262 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,
Визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління ДПС у Дніпропетровській області №13-с від 13.04.2021 «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності».
Стягнути на користь ОСОБА_1 з Головного управління ДПС у Дніпропетровській області за рахунок бюджетних асигнувань судовий збір за подачу позовної заяви до суду в сумі 908,00 грн. (дев`ятсот вісім гривень 00 копійок).
Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи рішення суду оскаржується до Третього апеляційного адміністративного суду через Дніпропетровський окружний адміністративний суд відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 Розділу VII Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України.

Повний текст рішення суду складений 26 липня 2021 року.

Суддя О.В. Царікова