Справа № 520/1956/21
Суддя: Горшкова О.О.
Дата ухвалення: 2021-08-09 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

09 серпня 2021 р. № 520/1956/21

Харківський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді - Горшкової О.О.,

за участю секретаря судового засідання - Кандиби Ю.О.,

представника позивача - Комарової О.М.,

представника відповідача - Черніченко І.Ю.,

розглянувши в порядку загального позовного провадження у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за позовом Акціонерного товариства "Харківобленерго" до Північного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків про скасування податкового повідомлення-рішення, -

В С Т А Н О В И В :

Акціонерне товариство "Харківобленерго" звернулось до Харківського окружного адміністративного суду з позовом, в якому просить суд:

- податкове повідомлення-рішення № від 22.10.2020, складене Офісом великих платників податків ДПС, скасувати у повному обсязі;

- стягнути на користь позивача суму сплаченого судового збору.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що відповідно до висновків, викладених в акті перевірки № 549/28-10-54-06-12/00131954 від 21.09.2020, податковий орган дійшов до висновку про порушення товариством абзацу 14 пункту 201.10 статті 201 Податкового кодексу України. Поряд із тим, що порушень строків реєстрації розрахунків коригувань здійснено не було, оскільки у позивача був відсутній обов`язок зі складання розрахунків коригування. Нормами Податкового кодексу України та Порядку № 569 передбачено, що податкові накладні та розрахунки коригувань складаються у разі здійснення відповідних операцій в бухгалтерському обліку, за якими у платника податку або виникають податкові зобов`язання або податкові зобов`язання коригуються. Для розрахунків коригувань, які зазначені в акті перевірки, був відсутній обов`язок зі складання, а тому відсутній і будь-який законодавчо встановлений строк їх складання. Оскільки складання та реєстрація у ЄРПН цих розрахунків коригувань не підпадає під жодну норму законодавства (вони можуть бути складені та зареєстровані будь-коли або ніколи), то немає у законодавстві і строків для реєстрації у ЄРПН таких розрахунків коригувань. Таким чином, позивачем не були порушені строки реєстрації, встановлені абзацу 14 пункту 201.10 статті 201 Податкового кодексу України, у зв`язку із чим, підстав притягнення товариства до відповідальності у вигляді штрафу за пунктом 120-1.1 статті 120-1 Податкового кодексу України не має, а отже податкове повідомлення-рішення № від 22.10.2020 підлягає скасуванню.

Ухвалою суду від 12.02.2021 відкрито провадження в даній адміністративній справі та призначено підготовче засідання.

Протокольною ухвалою суду від 19.07.2021 закрито підготовче засідання та призначено розгляд справи по суті.

В судовому засіданні представник позивача підтримав позовні вимоги у повному обсязі та просив суд позов задовольнити.

Представник відповідача проти позову заперечив, надав відзив на позов, відповідно до якого зазначив, що порушення, встановлені в ході перевірки позивача, зафіксовані належним чином в акті перевірки, висновки якого стали підставою для винесення спірного податкового повідомлення-рішення. Так, відповідач зазначив, що згідно із Порядком ведення Єдиного реєстру податкових накладних, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 29.12.2010 № 1246, реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних підлягають всі податкові накладні та розрахунки коригування до податкових накладних незалежно від розміру податку на додану вартість в одній податковій накладній / розрахунку коригування. Тобто, реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних підлягають всі розрахунки коригування. Так, розрахунки коригування, зазначені у акті перевірки були самостійно складені та зареєстровані позивачем у Єдиному реєстрі податкових накладних з порушенням терміну реєстрації. У перевіряємий період з 27.02.2020 по 05.03.2020 позивачем складено 630 розрахунків коригування, проте не зазначено жодних пояснень щодо обґрунтування фактичних причин коригування їх складання розрахунків. Таким чином, Акціонерне товариство "Харківобленерго" жодним чином не обґрунтовує та не доводить помилковості виписки розрахунків коригування до податкових накладних та в подальшому її реєстрації в ЄРПН з пропуском строків, визначених Податковим кодексом України.

Суд, вислухавши думку осіб, які беруть участь у справі, дослідивши матеріали справи та оцінивши наявні докази, встановив наступне.

Судом встановлено, що Офісом великих платників податків Державної податкової служби, правонаступником якого є Північне міжрегіональне управління ДПС по роботі з великими платниками податків, проведено камеральну перевірку Акціонерного товариства "Харківобленерго" з питань своєчасності реєстрації розрахунків коригування до податкових накладних, складених на отримувача (покупця) товарів/послуг, в Єдиному реєстрі податкових накладних у періоді 27.02.2020 - 05.03.2020.

Результати перевірки оформлені актом від 21.09.2020 № 549/28-10-54-06-12/00131954, відповідно до висновків якого, Акціонерне товариство "Харківобленерго" несвоєчасно реєструвало розрахунки коригування до податкових накладних, податок по яких обчислювався за ставкою 20%, складених на отримувача (покупця) - неплатника податку, на суму ПДВ 278510403,58 грн, чим порушено абзац 14 пункту 201.10 статті 201 розділу V Податкового кодексу України, у тому числі у лютому 2020 року - 17754952,68 грн, у березні 2020 року - 260755450,90 грн.

Не погоджуючись із висновками акту перевірки, Акціонерне товариство "Харківобленерго" надало до контролюючого органу письмові заперечення, проте листом від 19.10.2020 № 33951/10/28-10-54-06-17 позивача повідомлено про те, що висновки акту перевірки відповідають діючому законодавству.

На підставі висновків акту перевірки від 21.09.2020 № 549/28-10-54-06-12/00131954 контролюючим органом винесено податкове повідомлення-рішення від 22 жовтня 2020 року № , яким до Акціонерного товариства "Харківобленерго" за порушення граничних строків реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних на 15 і менше календарних днів застосовано штраф у розмірі 10% у сумі 1775495,27 грн та за порушення граничних строків реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних від 16 до 30 календарних днів застосовано штраф у розмірі 20% у сумі 52151090,18 грн.

Позивач скористався правом адміністративного оскарження та направив до Державної податкової служби України скаргу на податкове повідомлення-рішення.

Рішенням Державної податкової служби України про результати розгляду скарги від 26.01.2021 № 1931/6/99-00-06-03-01-06 скаргу Акціонерного товариства "Харківобленерго" - залишено без задоволення, а податкове повідомлення-рішення Офісу великих платників податків Державної податкової служби від 22 жовтня 2020 року № - залишено без змін.

Не погоджуючись із вищевказаним податковим повідомленням-рішенням від 22 жовтня 2020 року № , Акціонерне товариство "Харківобленерго" звернулась до суду за захистом своїх прав.

Оцінюючи обґрунтованість прийнятих відповідачем рішень, суд зазначає наступне.

Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

За змістом частини першої статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Частиною першою статті 6 Кодексу адміністративного судочинства України закріплено, що суд при вирішенні справи керується принципом верховенства права, відповідно до якого, зокрема, людина, її права та свободи визначаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави.

Згідно з частиною другою наведеної статті, суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини (надалі - ЄСПЛ).

Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, в тому числі щодо реєстрації податкових накладних та розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних врегульовані положеннями Податкового кодексу України.

Згідно з пунктом 44 підрозділу 2 розділу ХХ Податкового кодексу України (в редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин) тимчасово, до 1 січня 2019 року, платники податку, які здійснюють постачання (у тому числі оптове), передачу, розподіл електричної та/або теплової енергії, постачання вугілля та/або продуктів його збагачення товарних позицій 2701, 2702, 2704 00 згідно з УКТ ЗЕД, надають послуги з централізованого водопостачання та водовідведення, визначають дату виникнення податкових зобов`язань та податкового кредиту за касовим методом.

Відповідно до підпункту 14.1.266 пункту 14.1 статті 14 Податкового кодексу України касовий метод для цілей оподаткування згідно з розділом V цього Кодексу - метод податкового обліку, за яким дата виникнення податкових зобов`язань визначається як дата зарахування (отримання) коштів на банківський рахунок (у касу) платника податку або дата отримання інших видів компенсацій вартості поставлених (або тих, що підлягають поставці) ним товарів (послуг), а дата віднесення сум податку до податкового кредиту визначається як дата списання коштів з банківського рахунку (видачі з каси) платника податку або дата надання інших видів компенсацій вартості поставлених (або тих, що підлягають поставці) йому товарів (послуг).

Так, згідно з вимогами пункту 201.1 статті 201 Податкового кодексу України на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.

Пунктом 192.1 статті 192 Податкового кодексу України передбачено якщо після постачання товарів/послуг здійснюється будь-яка зміна суми компенсації їх вартості, включаючи наступний за постачанням перегляд цін, перерахунок у випадках повернення товарів/послуг особі, яка їх надала, або при поверненні постачальником суми попередньої оплати товарів/послуг, суми податкових зобов`язань та податкового кредиту постачальника та отримувача підлягають відповідному коригуванню на підставі розрахунку коригування до податкової накладної, складеному в порядку, встановленому для податкових накладних, та зареєстрованому в Єдиному реєстрі податкових накладних.

За змістом окремих абзаців пункту 201.10 статті 201 Податкового кодексу України при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою. Податкові накладні, які не надаються покупцю, а також податкові накладні, складені за операціями з постачання товарів/послуг, які звільнені від оподаткування, підлягають реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Реєстрація податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних повинна здійснюватися з урахуванням граничних строків:

- для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 1 по 15 календарний день (включно) календарного місяця, - до останнього дня (включно) календарного місяця, в якому вони складені;

- для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 16 по останній календарний день (включно) календарного місяця, - до 15 календарного дня (включно) календарного місяця, наступного за місяцем, в якому вони складені.

У разі порушення таких строків застосовуються штрафні санкції згідно з цим Кодексом.

Відповідно до пункту 120-1.1 статті 120-1 Податкового кодексу України (у редакції, що діє з 1 січня 2017 року, на підставі Закону України "Про внесення змін до Податкового кодексу України щодо покращення інвестиційного клімату в Україні" від 21 грудня 2016 року №1797-VIII) порушення платниками податку на додану вартість граничного строку, передбаченого статтею 201 цього Кодексу, для реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування до такої податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних (крім податкової накладної, що не надається отримувачу (покупцю), складеної на постачання товарів/послуг для операцій: які звільнені від оподаткування або які оподатковуються за нульовою ставкою) тягне за собою накладення на платника податку на додану вартість, на якого відповідно до вимог статей 192 та 201 цього Кодексу покладено обов`язок щодо такої реєстрації, штрафу в розмірі: 10 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних / розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації до 15 календарних днів; 20 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних / розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 16 до 30 календарних днів; 30 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних / розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 31 до 60 календарних днів; 40 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних / розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 61 до 365 календарних днів.

Зміст наведених норм Податкового кодексу України дає підстави для висновку про те, що порушення платником податку на додану вартість граничного строку реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування до такої податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних є підставою для застосування до такого платника штрафу, за виключенням випадку порушення строку реєстрації податкової накладної, що не надається отримувачу (покупцю) та складена на постачання товарів/послуг для операцій: які звільнені від оподаткування або які оподатковуються за нульовою ставкою.

Обґрунтовуючи свою позицію, представник позивача зазначив, що товариство не може нести відповідальності за порушення строку реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних розрахунків коригування у випадку, коли податкові зобов`язання, зазначені у відповідних розрахунках коригування, не виникли.

Поряд із тим, суд звертає увагу що позивачем не обґрунтовано правову позицію щодо передумов складення відповідних розрахунків коригування, про порушення строку реєстрації яких в Єдиному реєстрі податкових накладних зазначено в акті перевірки.

Суд зазначає, що хоч Податковий кодекс України не містить застережень щодо кількості розрахунків коригувань до податкових накладних, проте містить обов`язок реєстрації розрахунків коригувань до податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних

Як зазначив представник позивача у додаткових письмових поясненнях до позову, у зв`язку із технічною помилкою, що виникла у програмному забезпеченні товариства в результаті некоректно встановлених оновлень програмного забезпечення, в автоматичному режимі у Єдиному реєстрі податкових накладних були зареєстровані від`ємні розрахунки коригування до податкових накладних.

Відповідно до підпункту 14.1.182-1 пункту 14.1 статті 14 Податкового кодексу України технічна помилка - це помилка, вада або дефект у програмному забезпеченні або програмних складових, програмно-апаратному устаткуванні, каналах зв`язку, функціонуванні електронного цифрового підпису, що викликає в ньому/них неправильний або неочікуваний результат, або призводить до неочікуваної роботи, або унеможливлює роботу електронного кабінету.

Як вбачається із переліку розрахунків коригування кількісних і вартісних показників складених "Харківобленерго" та несвоєчасно зареєстрованих у Єдиному реєстрі податкових накладних у періоді з 27.02.2020 по 05.03.2020 позивачем розрахунки коригування складалися 28.01.2020, проте зареєстровані у період з 27.02.2020 по 05.03.2020.

Тобто, посилання позивача на збій у системі не може розцінюватися судом як належний доказ помилковості складання вказаних розрахунків, оскільки збій у системі не є тривалою подією, а помилкові розрахунки зареєстровані у період з 27.02.2020 по 05.03.2020, тобто не в один день.

Крім того, суд також звертає увагу, що у перевіряє мий період позивачем було складено 630 розрахунків коригувань, у зв`язку із чим суд критично оцінює обґрунтування позивача щодо того, що вказані розрахунки складені помилково, оскільки до однієї податкової накладної складено по два-три розрахунки коригування, що не може бути доказом їх помилкового складання та реєстрації.

Також суд зазначає, що із бази даних Єдиного реєстру податкових накладних вбачається, що реєстрація розрахунків коригувань здійснювалась Акціонерним товариством "Харківобленерго" із зазначенням причин коригування "102" - змін кількості.

З наданого витягу з СЕА ПДВ вбачається, що станом на 28.01.2020 об 12.38 годині у Акціонерного товариства "Харківобленерго" був ліміт з мінусовим показником понад "-" 289370452,64 грн, проте вже станом на кінець дня об 21.42годині ліміт збільшився на суму "+" 32805141,36 грн.

Аналогічно, станом на 30.03.2020 об 11.39 годині у позивача був ліміт з мінусовим показником понад "-" 269448357,47 грн, проте вже станом на кінець дня об 20.20 годині ліміт збільшився на суму "+" 6290987,79 грн.

Таким чином, суд приходить до висновку, що долучені до матеріалів справи докази повністю спростовують доводи Акціонерного товариства "Харківобленерго" стосовно помилковості реєстрації від`ємних розрахунків коригування до податкових накладних в результаті технічної помилки.

Крім того, позивачем не спростовано факту подальшої реєстрації розрахунків коригувань в Єдиному реєстрі податкових накладних з порушенням визначеного пунктом 201.10 статті 201 Податкового кодексу України строку.

Суд зазначає, що предметом камеральної перевірки є несвоєчасність реєстрації розрахунків коригування в ЄРПН в період лютого по березень 2020р. податок по яких обчислюється за ставкою 20% складених на отримувача (покупця) неплатника ПДВ.

Податковим кодексом України передбачена відповідальність, у вигляді накладення штрафних санкцій передбаченого 120-1 Податкового кодексу України.

До проведеної камеральної перевірки яка оформлена актом №549/28-10-54-06-12 від 21.09.2020, не входило питання правомірності включення платником податків у податковій декларації з ПДВ податкових зобов`язань або податкового кредиту під час здійснення господарських операцій. Питання якого вирішується тільки у ході проведення документальної перевірки.

В основу перевірки входили виключно дані ЄРПН та бази даних ДПС України АІС "Податковий блок". Вказані бази даних повністю відповідають даних Електронного кабінету платника податків.

Суд наголошує, що у сфері податкових правовідносин діє презумпція добросовісності платника, яка, з одного боку, передбачає надання правового захисту платникам, які у повному обсязі виконують свої обов`язки з правильного нарахування, утримання та перерахування до бюджету законно встановлених податків, а також з дотримання необхідних умов для використання права на податкову вигоду; з іншого ж боку, розглядувана презумпція передбачає покладення на контролюючий орган тягаря доказування наявності складу податкового правопорушення у діях (бездіяльності) платника, який у протилежному випадку вважається добросовісним.

З огляду на викладене суд зазначає, що позивачем не надано доказів щодо вчинення будь-яких дій або спроб повідомити контролюючий орган про збій у програмному забезпеченні, внаслідок якого були помилково зареєстровані від`ємні розрахунки коригування до податкових накладних.

З урахуванням наведеного та з огляду на встановлені під час судового розгляду обставини, суд зазначає, що позивачем не надано до суду доказів у спростування висновків акту камеральної перевірки щодо несвоєчасної реєстрації розрахунків коригування у Єдиному реєстрі податкових накладних, а тому контролюючим органом правомірно застосовано до Акціонерного товариства "Харківобленерго" штрафні санкції.

Суд вважає необґрунтованим посилання представника позивача на позицію Верховного суду, викладену у постановах від 04.09.2018 по справі № 816/1488/17, від 11.12.2018 по справі № 816/68/18, від 13.08.2019 № 2040/7988/18, оскільки предмет розгляду вищевказаних справ відрізняється від предмету розгляду даної справи, а тому суд не враховую вказані висновки при розгляді справи.

Частиною другою статті 19 Конституції України визначено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до частини 1 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України, завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Згідно з частиною 1, частиною 2 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Перевіривши оскаржене позивачем рішення відповідача, суд вважає, що таке відповідає критеріям, визначеним статтею 2 Кодексу адміністративного судочинства України, а представлені позивачем докази у своїй сукупності не дають підстави вважати що рішення відповідача є протиправним та підлягає скасуванню, у зв`язку із чим, позовні вимоги Акціонерного товариства "Харківобленерго" є необґрунтованим та не підлягають задоволенню.

Враховуючи, що позовні вимоги Акціонерного товариства "Харківобленерго" не підлягають задоволенню, то і судові витрати не підлягають стягненню.

Керуючись статтями 14, 243-246, 293, 295-296 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,

В И Р І Ш И В:

Адміністративний позов Акціонерного товариства "Харківобленерго" до Північного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків про скасування податкового повідомлення-рішення - залишити без задоволення.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повний текст судового рішення складено 19 серпня 2021 року.

Суддя О.О.Горшкова