Справа № 640/26486/20
Суддя: Бояринцева М.А.
Дата ухвалення: 2021-08-17 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

17 серпня 2021 року м. Київ № 640/26486/20

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі: судді Бояринцевої М.А., розглянувши у порядку спрощеного провадження адміністративну справу

за позовомТовариства з обмеженою відповідальністю "Склад Сервіс Київ"
до Головного управління Державної податкової служби у м. Києві
провизнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення №2 від 13.10.2020
ВСТАНОВИВ:

До Окружного адміністративного суду міста Києва звернулось Товариство з обмеженою відповідальністю «Склад Сервіс Київ» з позовом до Головного управління Державної податкової служби у місті Києві та просить суд визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення Головного управління ДПС у м. Києві від 13.10.2020 №2.

Мотивуючи позовні вимоги позивач зазначає, що висновки відповідача про безпідставність виписки податкових накладних від 09.06.2020 ССК, від 10.06.2020 ССК, від 11.06.2020 ССК не відповідають дійсним обставинам, оскільки первинні документи, відповідно до яких накладні були виписані та надані позивачем до заперечень на акт перевірки. Також, ТОВ «Склад Сервіс Київ» вказує на безпідставність висновків відповідача про закінчення строку дії договору, адже була укладена додаткова угода, якою продовжено строк дії відповідного договору. Окрім цього, позивач вказує, що не реєстрація його контрагентом ТОВ «Будівельний Альянс Архітектобуд» за номенклатурою поставлених товарів не свідчить про наявність порушення ТОВ «Склад Сервіс Київ» податкового законодавства, а також стверджує про реальність господарської операції та невірне застосування контролюючим органом П(С)БО.

Представником відповідача подано відзив на позовну заяву, у якому останній стверджує про правомірність прийнятого ним рішення та просить суд відмовити в задоволенні адміністративного позову. Зокрема, контролюючий орган вказує про ненадання позивачем первинних документів по взаємовідносинах з ТОВ «Будівельний Альянс Архітектобуд» станом на час здійснення перевірки та подання ним копії актів надання послуг, платіжних доручень та оборотно-сальдових відомостей по рахункам №631, №644, інших документів на запит контролюючого органу. Представник відповідача стверджує про наявність порушень ТОВ «Склад Сервіс Київ» податкового законодавства та наполягає на правомірності прийнятого ним рішення.

Справа вирішується на підставі наявних в ній матеріалів.

Розглянувши подані матеріали, з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті суд звертає увагу на наступне.

Головним управлінням ДПС у м. Києві проведено документальну позапланову виїзну перевірку Товариства з обмеженою відповідальністю «Склад Сервіс Київ» з питань законності декларування від`ємного значення з податку на додану вартість, яке ставить більше 100 тис. грн. за червень 2020, яке визначене з урахування від`ємного значення з податку на додану вартість, задекларованого у попередньому звітному періоді за травень 2020 року, за наслідком якої складено акт перевірки від 17.09.2020 №55/26-15-07-02-01-14/35551608 (далі - акт перевірки).

У висновках акту перевірки вказано про порушення ТОВ «Склад Сервіс Київ» положень пункту 185.1 статті 185, пункту 187.1 статті 187, абзацу 2 пункту 188.1 статті 188, пункту 192.1 статті 192, пункту 201.1, пункту 201.10 статті 201 Податкового кодексу України, в результаті чого завищено рядок 19 «від`ємне значення різниці між сумою податкового зобов`язання та сумою податкового кредиту поточного звітного (податкового) періоду» всього на суму 366930,00 грн., в тому числі за червень 2020 року на суму 366930,00 грн.

Тут і надалі висновки акту перевірки.

Не погоджуючись із висновками акту перевірки позивачем подано заперечення №35 від 24.09.2020, за наслідком розгляду яких листом від 18.10.2020 №137542/26-15-07-07-01 висновки акту перевірки від 17.09.2020 №55/26-15-07-02-01-14/35551608 залишено без змін.

На підставі висновків акту перевірки, з урахуванням розглянутих заперечень ГУ ДПС у м. Києві прийнято податкове повідомлення-рішення від 13.10.2020 №2, яким ТОВ «Склад Сервіс Київ» зменшено суму від`ємного значення, що зараховується до складу поточного податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду у сумі 366930,00 грен. (далі - оскаржуване та/або спірне рішення).

Надаючи оцінку спірним правовідносинам суд враховує наступне.

Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, зокрема визначає вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час адміністрування податків та зборів, а також відповідальність за порушення податкового законодавства регулює Податковий кодекс України (далі - ПК України).

Згідно із пунктом «а» пункту 185.1 статті 185 ПК України об`єктом оподаткування є операції платників податку з постачання товарів, місце постачання яких розташоване на митній території України, відповідно до статті 186 цього Кодексу, у тому числі операції з безоплатної передачі та з передачі права власності на об`єкти застави позичальнику (кредитору), на товари, що передаються на умовах товарного кредиту, а також з передачі об`єкта фінансового лізингу в користування лізингоотримувачу/орендарю.

За правилами пункту 187.1 статті 187 ПК України датою виникнення податкових зобов`язань з постачання товарів/послуг вважається дата, яка припадає на податковий період, протягом якого відбувається будь-яка з подій, що сталася раніше:

а) дата зарахування коштів від покупця/замовника на банківський рахунок платника податку як оплата товарів/послуг, що підлягають постачанню, а в разі постачання товарів/послуг за готівку - дата оприбуткування коштів у касі платника податку, а в разі відсутності такої - дата інкасації готівки у банківській установі, що обслуговує платника податку;

б) дата відвантаження товарів, а в разі експорту товарів - дата оформлення митної декларації, що засвідчує факт перетинання митного кордону України, оформлена відповідно до вимог митного законодавства, а для послуг - дата оформлення документа, що засвідчує факт постачання послуг платником податку.

За операціями з виконання підрядних будівельних робіт суб`єкти підприємницької діяльності (підрядники та субпідрядники) можуть застосовувати касовий метод податкового обліку відповідно до підпункту 14.1.266 пункту 14.1 статті 14 цього Кодексу.

Відповідно до пункту 188.1 статті 188 ПК України база оподаткування операцій з постачання товарів/послуг визначається виходячи з їх договірної вартості з урахуванням загальнодержавних податків та зборів (крім акцизного податку на реалізацію суб`єктами господарювання роздрібної торгівлі підакцизних товарів, збору на обов`язкове державне пенсійне страхування, що справляється з вартості послуг стільникового рухомого зв`язку, податку на додану вартість та акцизного податку на спирт етиловий, що використовується виробниками - суб`єктами господарювання для виробництва лікарських засобів, у тому числі компонентів крові і вироблених з них препаратів (крім лікарських засобів у вигляді бальзамів та еліксирів).

При цьому база оподаткування операцій з постачання товарів/послуг не може бути нижче ціни придбання таких товарів/послуг, база оподаткування операцій з постачання самостійно виготовлених товарів/послуг не може бути нижче звичайних цін, а база оподаткування операцій з постачання необоротних активів не може бути нижче балансової (залишкової) вартості за даними бухгалтерського обліку, що склалася станом на початок звітного (податкового) періоду, протягом якого здійснюються такі операції (у разі відсутності обліку необоротних активів - виходячи із звичайної ціни), за винятком: товарів (послуг), ціни на які підлягають державному регулюванню; газу, який постачається для потреб населення; електричної енергії, ціна на яку склалася на ринку електричної енергії.

До складу договірної (контрактної) вартості включаються будь-які суми коштів, вартість матеріальних і нематеріальних активів, що передаються платнику податків безпосередньо покупцем або через будь-яку третю особу у зв`язку з компенсацією вартості товарів/послуг. До складу договірної (контрактної) вартості не включаються суми неустойки (штрафів та/або пені), три проценти річних від простроченої суми та інфляційні витрати, відшкодування шкоди, у тому числі відшкодування упущеної вигоди за рішеннями міжнародних комерційних та інвестиційних арбітражів або іноземних судів, що отримані платником податку внаслідок невиконання або неналежного виконання договірних зобов`язань.

До бази оподаткування включаються вартість товарів/послуг, які постачаються (за виключенням суми компенсації на покриття різниці між фактичними витратами та регульованими цінами (тарифами) у вигляді виробничої дотації з бюджету та/або суми відшкодування орендодавцю - бюджетній установі витрат на утримання наданого в оренду нерухомого майна, на комунальні послуги та на енергоносії), та вартість матеріальних і нематеріальних активів, що передаються платнику податків безпосередньо отримувачем товарів/послуг, поставлених таким платником податку.

У випадках, передбачених статтею 189 цього Кодексу, база оподаткування визначається з урахуванням положень статті 189 цього Кодексу.

Згідно із пунктом 192.1 статті 192 ПК України якщо після постачання товарів/послуг здійснюється будь-яка зміна суми компенсації їх вартості, включаючи наступний за постачанням перегляд цін, перерахунок у випадках повернення товарів/послуг особі, яка їх надала, або при поверненні постачальником суми попередньої оплати товарів/послуг, суми податкових зобов`язань та податкового кредиту постачальника та отримувача підлягають відповідному коригуванню на підставі розрахунку коригування до податкової накладної, складеному в порядку, встановленому для податкових накладних, та зареєстрованому в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Розрахунок коригування, складений постачальником товарів/послуг до податкової накладної, яка складена на отримувача - платника податку, підлягає реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних:

постачальником (продавцем) товарів/послуг, якщо передбачається збільшення суми компенсації їх вартості на користь такого постачальника або якщо коригування кількісних та вартісних показників у підсумку не змінює суму компенсації;

отримувачем (покупцем) товарів/послуг, якщо передбачається зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг їх постачальнику, для чого постачальник надсилає складений розрахунок коригування отримувачу.

Складені платником податку розрахунки коригування до податкових накладних, складених до 1 лютого 2015 року, розрахунки коригування до податкових накладних, які не підлягали наданню отримувачу (покупцю) - платнику податку, підлягають реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних постачальником (продавцем). Зазначене не поширюється на розрахунки коригування, що передбачають зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг їх постачальнику (зменшення податкового зобов`язання постачальника та податкового кредиту отримувача), складені після 1 липня 2015 року до податкових накладних, складених до 1 липня 2015 року на отримувача (покупця) - платника податку, які підлягають реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних отримувачем (покупцем) товарів/послуг.

Розрахунок коригування до податкової накладної складається також у випадку виправлення помилок, допущених при складанні податкової накладної, у тому числі не пов`язаних із зміною суми компенсації вартості товарів/послуг.

Згідно із пунктом 201.1 статті 201 ПК України на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, кваліфікованого електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.

При цьому, відповідно до пункту 201.10 статті 201 ПК України при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою.

Податкова накладна, складена та зареєстрована в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту.

Досліджуючи матеріали адміністративної справи судом встановлено, що між позивачем та ТОВ «Будівельний Альянс Архітектобуд» укладено договір №61-2019 від 01.06.2019, у відповідності до якого замовник - ТОВ «Склад Сервіс Київ» доручає, а виконавець приймає на себе зобов`язання по поставленню на об`єктах, вказаних замовником, складських стелажних систем та металоконструкцій (надалі - продукція) власними силами і засобами в обсязі та на умовах, визначених цим договором (далі - договір №61-2019).

У відповідності до пункту 4.1 договору №61-2019 здача-прийняття виконаних робіт здійснюється на протязі 3-х робочих днів від дати встановлення стелажної системи по кожному об`єкту, та оформлюється збірним актом виконаних робіт (послуг), який підписується обома сторонами робочим днем місяця.

Ціна та порядок розрахунків за виконані роботи визначаються по узгодженню сторін, але не нижче за ринкові (п. 3.1 договору №61-2019).

Згідно із пунктом 9.1 договору №61-2019 договір діє до 31.12.2019.

31.12.2019 сторони уклали додаткову угоду №2 до договору №61-2019 від 01.06.2019, яким вирішили продовжити строк дії договору до 31.12.2020.

В той же час, обґрунтовуючи позовні вимоги ТОВ «Склад Сервіс Київ» посилається на те, що висновки відповідача про безпідставність виписки податкових накладних від 09.06.2020 ССК, від 10.06.2020 ССК, від 11.06.2020 ССК (тут і надалі - накладні) є хибними, оскільки первинні документи, відповідно до яких останні були виписані були надані ним до заперечень на акт перевірки.

Натомість на аркуші 26 акту перевірки контролюючим органом вказано, що позивачем не надано первинних документів на підставі яких виписані податкові накладні.

Між тим, судом встановлено, що ТОВ «Склад Сервіс Київ» до заперечень на акт перевірки надано контролюючому органу копії актів наданих послуг №12 від 09.06.2020, №13 від 10.06.2020, №14 від 11.06.2020 та копію додаткової угоди №2 до договору №61-2019 від 01.06.2020 (далі - акти наданих послуг).

Згідно актів наданих послуг ТОВ «Будівельний Альянс Архітектобуд» здійснено монтаж складського обладнання (надано послуги).

Як свідчать матеріали адміністративної справи, монтаж складського обладнання виконувався ТОВ «Будівельний Альянс Архітектобуд» як підрядником у взаємовідносинах ТОВ «Склад Сервіс Київ» з:

1) ТОВ «ІМОРТ-ОФІМ Україна» за договором №6606 від 14.01.2020, у відповідності до якого замовник оплачує поставлене постачальником обладнання та проведенні роботи за цінами, що визначені у специфікаціях до договору, узгоджених та підписаних сторонами. На виконання вказаного договору сторонами складено та підписано видаткову накладну №256 від 10.04.2020 на товар конструкція збірно-розбірних стелажів в комплекті, акт проведення робіт №263 від 24.04.2020 на товар конструкція збірно-розбірних стелажів в комплекті, акт прийому передачі товарів №48 від 13.03.2020, видано довіреність №552 від 01.04.2020 на отримання товару та надано до суду платіжні доручення про оплату товару №4 від 21.01.2020 (передплата 60% за стелажі), №637 від 12.03.2020 (сплата 30% за стелажі), №1332 від 28.04.2020 (оплата 10% за стелажі);

2) ТОВ «ФМ Ложістик Дніпро» за договором підряду DUD-III від 07.08.2017, у відповідності до якого установлена (монтаж) стелажне обладнання російського виготовлення «Кифато» для складу В6 в с. Дударков, вул. Незалежності 2/1 Бориспільського району, Київської області на об`єкті замовника. На виконання вказаного договору сторонами, серед іншого, складено та підписано видаткову накладну №200 від 27.03.2020 на товар відбійник фронтальний 120FML, довіреність №35 від 26.03.2020, акт наданих послуг №200 від 27.03.2020 на монтаж стелажних систем згідно технічного завдання, платіжне доручення №9254 від 08.04.2020, №6477 від 13.03.2020;

3) ТОВ «Мультісістем» за договором №ДИ-341, у відповідності до якого постачальник зобов`язується постановити та встановити на об`єкті замовника роликові поля збірно-розбірні. На виконання вказаного вище договору сторонами складено та підписано акт приймання-передачі виконаних робіт №295 від 08.07.2020, акт прийому-передачі товарів №245 від 01.04.2020, видаткову накладну №246 від 31.03.2020 на товар - роликова-доріжка збірно-розбірна, довіреність №2 від 31.03.2020, платіжне доручення №281471 від 10.04.2020, №281310 від 18.02.2020.

Також між сторонами укладено договір №03-02-2020/1/1 від 06.02.2020, у відповідності до якого постачальник зобов`язується поставити, змонтувати, ввести в експлуатацію та налаштувати роботу автоматизованої конвеєрної системи, виконати роботи по встановленню (збиранню) обладнання, згідно специфікації до договору. На виконання вказаного договору позивачем надано до суду акт прийому-передачі №258 від 08.06.2020, платіжне доручення №281547, №281309 від 18.02.2020

4) ПрАТ «Київський картонно-паперовий комбінат» за договором №6872/10/6/2020 від 02.03.2020, у відповідності до якого постачальник зобов`язується постановити, встановити і передати у власність замовника, а змовник прийняти і оплати на умовах цього договору платформу мезоніну, стелажі, металеві збірно-роздрібні, підйомні столи та в комплекті та/або елементи до них. На виконання вищевказаного договору сторонами, серед іншого, складено та підписано акт прийому-передачі товарів №257 від 26.05.20250, №257/1 від 20.05.2020, видаткову накладну №461 від 26.06.2020, №257/5 від 26.06.2020, №257/4 від 28.05.2020, №257/3 від 19.05.2020, №257/2 від 22.05.2020, №306 від 03.08.2020, довіреність №07020 від 01.06.2020, платіжне доручення №103720 від 04.05.2020, №7743 від 05.05.2020, №4984 від 10.03.2020, №5062 від 11.03.2020, №5171 від 12.03.2020, №103615 від 13.03.2020.

Тут і надалі контрагенти позивача.

Аналіз наведеного дає суду підстави дійти до висновку, що ТОВ «Склад Сервіс Київ» надає послуги своїм контрагентам, а саме не тільки товар, а й послуги з монтажу, випробування, встановлення тощо, які, в свою чергу, виконує власними силами та за допомогою підрядника - ТОВ «Будівельний Альянс Архітектобуд».

Як свідчить зміст акту перевірки, контролюючий орган, як на підставу для прийняття ним спірного рішення, посилається, серед іншого, на те, що позивач, враховуючи вчиненні записи в бухгалтерському обліку, а саме: Дт.902, Кт.631 одночасно оприбутковує послуги з монтажу складського обладнання та визнає їх витратами - собівартість реалізованих товарів.

Вказаний бухгалтерський запис (із врахуванням пояснень підприємства листом б/д та б/н) та врахування вимог пункту 7 Положення (стандарт) бухгалтерського обліку 16 «Витрати» затверджені наказом Міністерства фінансів України від 31 грудня 1999 р. N 318 та зареєстровано в Міністерстві юстиції України 19.01.2000 за №27/4248 (далі - П(С)БО 16 «Витрати»), свідчить про необхідність нарахування доходу (виставлення понесених витрат) на користь покупців в момент визнання витрат, які були понесені для отримання доходу.

Відповідач вважає, що враховуючи відсутність відповідного нарахування доходу по вказаним покупцям за поставлені на користь них послуг з монтажу складського обладнання та відповідної виписки та реєстрації в ЄРПН податкових накладних, позивачем не дотримано вимоги П(С)БО 16 «Витрати» та порушено вимоги пункту 185.1 статті 185, пункту 188.1 статті 188 ПК України або відсутність відповідного нарахування «умовного» ПДВ по податковим накладним, які слід було зареєструвати у відповідності до вимог абзацу 2 пункту 188.1 статті 188 ПК України.

Суд оцінюючи вказані висновки акту перевірки звертає увагу на те, що останні не стосуються порядку формування податкового кредиту ТОВ «Склад Сервіс Київ» із ТОВ «Будівельний Альянс Архітектобуд».

При цьому, суд відмічає, що предметом перевірки контролюючого органу не були обставини правомірності/неправомірності визначення грошових зобов`язань з податку на прибуток підприємств, а визначалась виключно законність декларування від`ємного значення з податку на додану вартість, яке ставить більше 100 тис. грн. за червень 2020, яке визначене з урахування від`ємного значення з податку на додану вартість, задекларованого у попередньому звітному періоді за травень 2020 року.

Більше того, суд звертає увагу на те, що питання відповідальності за приховування в обліку валютних та інших доходів, непродуктивних витрат і збитків, відсутність бухгалтерського обліку або ведення його з порушенням установленого порядку, внесення неправдивих даних до фінансової звітності, неподання фінансової звітності, несвоєчасне або неякісне проведення інвентаризацій грошових коштів і матеріальних цінностей, несвоєчасне подання на розгляд, погодження або затвердження річного фінансового плану підприємства державного сектору економіки та звіту про його виконання, перешкоджання працівникам органу державного фінансового контролю у проведенні ревізій та перевірок, невжиття заходів по відшкодуванню з винних осіб збитків від недостач, розтрат, крадіжок і безгосподарності врегульовано статтею 164-2 Кодексу України про адміністративні правопорушення.

Окрім цього, в цій частині суд враховує пояснення позивача, що ТОВ «Будівельний Альянс Архітектобуд» здійснює монтаж товару, такий товар не є оплаченим з боку кінцевого покупця (контрагентів ТОВ «Склад Сервіс Київ»). Тобто, на момент виконання та оплати робіт з монтажу у позивача виник податковий кредит у зв`язку з оплатою послуг монтажу ТОВ «Будівельний Альянс Архітектобуд», однак не виникло податкове зобов`язання зі сплати ПДВ за товар (вартість якого включає послуги з монтажу), адже воно виникне у майбутньому, після проведення решти монтажних робіт та пусконалагоджувальних робіт ТОВ «Склад Сервіс Київ», а також проходження випробування міцності конструкцій, що підтверджує готовність товару до передачі кінцевому покупцю, а покупець здійснить оплату товару та отримає його в повному обсязі.

З урахуванням наведеного вказані вище доводи відповідача не можуть бути підставою для висновку про завищення від`ємного значення позивачем по взаємовідносинах з ТОВ «Будівельний Альянс Архітектобуд».

Що ж стосується інших доводів ГУ ДПС у м. Києві, які відображені на аркушах 26-27 акту перевірки, слід вказати наступне.

Щодо строку дії договору - зазначене спростовується додатковою угодою від 31.12.2019 №2 до договору №61-2019 від 01.06.2019, яка була надана позивачем разом із запереченнями на акт перевірки.

Щодо відсутності залучення ТОВ «Будівельний Альянс Архітектобуд» інших суб`єктів господарювання та/або фізичних осіб для надання послуг, виконання робіт, надання ТОВ «Будівельний Альянс Архітектобуд» інших послуг, аніж тих, що надані позивачем іншим суб`єктам господарювання та відсутність реєстрації ним з 17.06.2020 податкових накладних в ЄРПН суд зазначає, що такі твердження прямо не стосуються формування податкового кредиту позивачем із ТОВ «Будівельний Альянс Архітектобуд».

Порушення ТОВ «Будівельний Альянс Архітектобуд» строків реєстрації податкових накладних та/або не реєстрації останніх в ЄРПН не свідчить про порушення порядку формування позивачем податкового кредиту та відсутність, у зв`язку із цим, у нього такого права. Суд наголошує, що податкові накладні, на підставі яких позивачем сформовано податковий кредит по взаємовідносинах з ТОВ «Будівельний Альянс Архітектобуд», зареєстровані у встановленому порядку, що не заперечується контролюючим органом.

Окрім цього, також не можуть бути визнані об`єктивними доводи відповідача щодо відсутності ТОВ «Будівельний Альянс Архітектобуд» за своїм місцезнаходженням станом на 24.06.2020, посилання на ланцюг постачання в частині формування ТОВ «Будівельний Альянс Архітектобуд» податкового кредиту, оскільки останні прямо не свідчать про протиправність формування позивачем податкового кредиту.

Що ж стосується посилань на не відповідність актів надання послуг оригіналам актів надання послуг (розміщення підпису, печаток, інше) суд вказує, що належних та достатніх доказів на підтвердження наведеного відповідачем до суду не надано. В межах здійснення перевірки, у тому числі, після її здійснення ГУ ДПС у м. Києві не звертався до правоохоронних органів щодо встановлення в ході здійснення службової діяльності ознак підробки первинних документів. Таким чином, наведене не може бути покладено в основу рішення про відмову у задоволенні позовних вимог.

Також суд відхиляє посилання відповідача на відсутність актів прийому-передачі товарів від позивача до його контрагента складського обладнання, витратних матеріалів для монтажу, передачі інформації (документів) для виконання монтажу складського обладнання, проектів стелажних систем (обладнання), технічних завдань, погоджувальних документів, адреси виконання, обсягів ціни, оскільки за умовами договору із ТОВ «Будівельний Альянс Архітектобуд» надання таких документів ТОВ «Склад Сервіс Київ» не передбачено.

Водночас, суд відмічає, що ТОВ «Будівельний Альянс Архітектобуд» виконує (виконало) частину монтажних робіт, тобто не весь обсяг робіт, які підлягають виконанню за умовами договорів, які укладені позивачем із його контрагентами.

Між тим, надані ТОВ «Склад Сервіс Київ», а саме податкові накладні, акти виконаних робіт та договорів, на думку суду, в межах спірних правовідносин підтверджують правомірність формування ним податкового кредиту у взаємовідносинах з ТОВ «Будівельний Альянс Архітектобуд».

Окрім того, суд враховує, що судова практика вирішення податкових спорів виходить з презумпції добросовісності платника, тобто з презумпції економічної виправданості дій платника, що мають своїм наслідком отримання податкової вигоди, та достовірність відомостей у бухгалтерській та податковій звітності платника.

Варто також зазначити, що поняття «добросовісний платник», яке вживається у сфері податкових правовідносин, не передбачає виникнення у платника додаткового обов`язку з контролю за дотриманням його постачальниками правил оподаткування, а сам платник не наділений повноваженнями податкового контролю для виконання функцій, покладених на податкові органи, а тому не може володіти інформацією відносно виконання контрагентами податкових зобов`язань. А відтак платник не може зазнавати негативних наслідків внаслідок діянь інших осіб, що перебувають поза межами його впливу.

Однак, у разі якщо податковий орган доведе узгодженість дій між платником та його контрагентом, які свідчать про здійснення операцій без наміру створити відповідні цим операціям правові наслідки з метою отримати податкову вигоду, або що платник податку діяв без належної обачності й обережності і йому мало бути відомо про порушення, які допускав його контрагент, або що діяльність платника податку спрямована на здійснення операцій, пов`язаних з наданням податкової вигоди, переважно з контрагентами, які не виконують своїх податкових зобов`язань, то право платника на податковий кредит не можна вважати законним.

Ознаки фіктивності мають бути доведені належними, допустимими і достовірними доказами, поняття, джерела і характеристики яких наведені у Главі 5 Кодексу адміністративного судочинства України .

Відповідно до статті 90 Кодексу адміністративного судочинства України докази оцінюються та мають ґрунтуватися на безпосередньому, повному, всебічному та об`єктивному їх дослідженні.

Відповідач під час судового розгляду справи не навів будь-яких переконливих доводів та не надав належних доказів, які б ставили під сумнів реальність здійснених позивачем господарських операцій, та/або свідчили б про невідповідність цих операцій дійсному економічному змісту, та/або про наявність інших обставин що підтверджують недобросовісність позивача як платника податків.

Згідно із частиною 1 статті 73 КАС України предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Частиною 1 статті 77 КАС України визначено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Відповідно до частини 2 статті 77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.

Таким чином, з огляду на приписи наведених правових норм процесуального права при розгляді судом спору щодо правомірності рішень органу державної податкової служби, яким платнику податків донараховані податкові зобов`язання чи відмовлено у наданні податкових вигод, презумується добросовісність платника податків, якщо зазначеним органом не доведено інше. Такий підхід узгоджується з практикою Європейського Суду з прав людини. Так, у пункті 110 рішення від 23 липня 2002 року у справі «Компанія «Вестберґа таксі Актіеболаґ» та Вуліч проти Швеції» визначив, що «…адміністративні суди, які розглядають скарги заявників стосовно рішень податкового управління, мають повну юрисдикцію у цих справах та повноваження скасувати оскаржені рішення. Справи мають бути розглянуті на підставі поданих доказів, а довести наявність підстав, передбачених відповідними законами, для призначення податкових штрафів має саме податкове управління.».

Відповідно до частини 2 статті 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Беручи до уваги вищенаведене в сукупності, повно та всебічно проаналізувавши матеріали справи та надані докази, суд дійшов до висновку про не відповідність спірного рішення критеріям, які встановлені частиною 2 статті 2 КАС України, а відтак наявні підстави для задоволення адміністративного позову в повному обсязі.

Згідно із частиною 1 статті 143 КАС України суд вирішує питання щодо судових витрат у рішенні, постанові або ухвалі.

Положеннями частини 1 статті 139 КАС України встановлено, що при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Враховуючи те, що адміністративний позов підлягає до задоволення, то судові витрати понесені позивачем по сплаті судового збору підлягають стягненню на користь останнього із ГУ ДПС у м. Києві.

Враховуючи викладене, керуючись статтями 2, 5, 72-73, 76-78, 132, 134, 139, 143, 243-246, 293, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

В И Р І Ш И В:

1. Позов Товариства з обмеженою відповідальністю «Склад Сервіс Київ» (02002, м. Київ, вул. Євгена Сверстюка, б. 13, ) до Головного управління Державної податкової служби у місті Києві (04116, м. Київ, вул. Шолуденка, б. 33/19, ) про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення задовольнити повністю.

2. Визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення від 13.10.2020 №2, прийняте Головним управлінням Державної податкової служби у місті Києві.

3. Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань з Головного управління Державної податкової служби у місті Києві (04116, м. Київ, вул. Шолуденка, б. 33/19, ) на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Склад Сервіс Київ» (02002, м. Київ, вул. Євгена Сверстюка, б. 13, ) сплачений судовий збір у розмірі 5 503 (п`ять тисяч п`ятсот три) грн. 95 коп.

Рішення набирає законної сили в порядку передбаченому ст. 255 Кодексу адміністративного судочинства та може бути оскаржено в апеляційному порядку повністю або частково за правилами, встановленими ст. ст. 293, 295-297 КАС України, шляхом подання через суд першої інстанції апеляційної скарги

Суддя М.А. Бояринцева