Справа № 211/5641/18
Суддя: Мельник В.В.
Дата ухвалення: 2021-08-18 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

і м е н е м У к р а ї н и

18 серпня 2021 року м. Дніпросправа № 211/5641/18

Третій апеляційний адміністративний суд

у складі колегії суддів: головуючого - судді Мельника В.В. (доповідач),

суддів: Сафронової С.В., Чепурнова Д.В.,

розглянувши в порядку

письмового провадження

в м. Дніпро апеляційну скаргу фізичної особи-підприємця ОСОБА_1

на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 20 квітня 2021 року (головуючий суддя - Ніколайчук С.В.) в адміністративній справі

за позовом фізичної особи-підприємця ОСОБА_1

до відділу з питань державного архітектурно-будівельного контролю виконкому Криворізької міської ради

про скасування постанови про накладення штрафу, -

ВСТАНОВИВ:

Фізична особа-підприємець ОСОБА_1 (далі - Позивач) звернувся до Дніпропетровського окружного адміністративного суду з позовною заявою до відділу з питань державного архітектурно-будівельного контролю виконкому Криворізької міської ради (далі Відповідач), в якій просив суд:

- визнати протиправною та скасувати постанову про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності за №27/17/23-51/1842 від 26.10.2019 року, винесену відділом з питань державного архітектурно-будівельного контролю виконкому Криворізької міської ради.

В обґрунтування позову зазначено про те, що оскаржувана постанова винесена на підставі необґрунтованих висновків контролюючого органу про порушення позивачем вимог чинного законодавства, оскільки позивачем не було допущено порушень вимог містобудівного законодавства, а в повідомленні про початок будівельних робіт зазначено достовірні відомості, що підтверджувалося наданими доказами, які наявні в матеріалах справи. Крім того, на думку позивача, відповідачем порушено порядок проведення перевірки, зокрема, не повідомлено позивача про початок проведення перевірки. З огляду на вказане Позивач просив суд позовні вимоги задовольнити у повному обсязі.

Рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 20 квітня 2021 року по справі №211/5641/18 в задоволенні адміністративного позову фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 до відділу з питань державного архітектурно-будівельного контролю виконкому Криворізької міської ради про скасування постанови про накладення штрафу відмовлено (т. 2, а.с.187-190).

Позивач, не погодившись з рішенням суду першої інстанції, оскаржив його в апеляційному порядку (т. 2, а.с.203-206).

В апеляційній скарзі Позивач, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального права, неповне з`ясування обставин, що мають значення для справи, постановлення висновків, які не відповідають фактичним обставинам справи, просить скасувати рішення суду першої інстанції в частині задоволених позовних вимог та прийняти нове рішення, яким позовні вимоги задовольнити у повному обсязі.

Вимоги апеляційної скарги мотивовано, зокрема тим, що суд першої інстанції не дослідив належним чином наданих Позивачем доказів, зокрема: лист директора ТОВ «Дніпропетровський ПКТІ» Тараненка Г.Ф., договір №16/07-18 від 16.07.2018 року, наказ ТОВ «Дніпропетровський ПКТІ» №16/07-18 АН від 16.07.2018 року, довідку щодо класу наслідків об`єкту, том 1 проекту об`єкта, копію заяви ОСОБА_2 . Вказане, на думку Позивача, свідчить про передчасність та необґрунтованість висновків суду першої інстанції про вчинення Позивачем правопорушення, передбаченого п. 2 ч. 2 ст. 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності».

Відповідач подав відзив на апеляційну скаргу, в якому просив суд відмовити у задоволенні апеляційної скарги Позивача.

Відзив обґрунтовано тим, що Позивачем не спростовується відсутність журналу на об`єкті будівництва, при цьому наявність договору на здійснення авторського нагляду та визначення відповідальної особи саме по собі не свідчить про належне забезпечення замовником будівництва авторського нагляду, тоді як замовник має забезпечити здійснення всіх передбачених законодавством процедур авторського нагляду, зокрема, належного оформлення та ведення журналу авторського нагляду.

Розгляд справи здійснено в порядку письмового провадження у відповідності до приписів ст. 311 КАС України.

Проаналізувавши вимоги та підстави апеляційної скарги, вивчивши матеріали справи в їх сукупності, проаналізувавши правильність застосування судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, колегія суддів дійшла таких висновків.

Судом встановлено та матеріалами справи підтверджено, що відповідно до направлення для проведення планового (позапланового) заходу №87 від 24.09.2018р. направлено головних спеціалістів відділу з питань державного архітектурно-будівельного контролю виконкому Криворізької міської ради - Єфімову Н.В. та ОСОБА_3 для здійснення позапланової перевірки за адресою по АДРЕСА_1 щодо дотримання суб`єктом містобудування замовником будівництва - ФОП ОСОБА_1 , генеральним проектувальником - ТОВ «Дніпропетровський проектно-конструкторський технологічний інститут», технічного нагляду - ОСОБА_4 та авторського нагляду - ОСОБА_2 та у зв`язку з необхідністю проведення перевірки достовірності даних наведених у повідомленні про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків належить до об`єктів з незначними наслідками (CCI) №ДП 00.

За результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовими особами контролюючого органу складено акт перевірки №8 (т. 1, 43-47).

Відповідно до висновків акту, у ході проведення позапланової перевірки об`єкту «Реконструкція нежитлової будівлі під майстерню з виробництва меблів за адресою по АДРЕСА_1 » встановлено, що замовником фізичною особою-підприємцем ОСОБА_1 в повідомленні про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належить до об`єктів з незначними наслідками (CCI) за №ДП 00 від 05.09.2018 наведено недостовірні данні, а саме: зазначено, що робочий проект по зазначеному об`єкту (шифр - 16/07-18) розроблено під керівництвом головного архітектора проекту ТОВ «Дніпропетровський ПКТІ» ОСОБА_2 відповідно до наказу від 16.07.2018 №16/07-18 та відповідно до наказу ТОВ «Дніпропетровський ПКТІ» від 16.07.2018 №16/07-18-АН «Про фахівців із здійснення авторського нагляду» здійснювала авторський нагляд за реконструкцією вищезазначеного об`єкта. У ході перевірки ОСОБА_2 надала пояснення, в яких повідомила, що не здійснювала проектування та авторський нагляд, не підписувала договори, акти на закриття прихованих робіт та не робила записи у журналі авторського нагляду, не виконувала функції ГАПа при проведенні реконструкції вищезазначеного об`єкта.

12.10.2018 року за результатами позапланової перевірки посадовими особам контролюючого органу складено припис №44, яким, з метою усунення виявлених порушень, вимагалось:

- з 13.10.2018 року зупинити виконання будь-яких будівельних робіт по об`єкту «Реконструкція нежитлової будівлі під майстерню з виробництва меблів по вул. Телевізійна, 3д в Довгинцівському районі м.Кривий Ріг»;

- до 12.11.2018 року усунути виявлені правопорушення згідно чинного законодавства України по об`єкту «Реконструкція нежитлової будівлі під майстерню з виробництва меблів по вул. Телевізійна, 3д в Довгинцівському районі м.Кривий Ріг».

12.10.2018 року за результатами позапланової перевірки посадовими особам контролюючого органу складено протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, яким призначено розгляд справи про порушення у сфері містобудівної діяльності на 26.10.2018 року о 11:15 год.

26.10.2018 р. виконуючим обов`язки начальника відділу з питань державного архітектурно-будівельного контролю виконкому Криворізької міської ради - Терещенко В.В. розглянуто матеріали справи і винесено постанову №27/17/23-51/1842 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 26.10.2018, визнано винним фізичну особу-підприємця ОСОБА_1 у вчиненні правопорушення, передбаченого п.6 ч.2 ст.2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності», відповідно до якого суб`єкти містобудування, які є замовниками будівництва об`єктів (у разі провадження містобудівної діяльності), або ті, що виконують функції замовника і підрядника одночасно, несуть відповідальність у вигляді штрафу за такі правопорушення: незабезпечення замовником здійснення авторського нагляду у випадках, якщо такий нагляд є обов`язковим згідно із законодавством, - у розмірі п`ятдесяти прожиткових мінімумів для працездатних осіб - у розмірі 92 050,00 грн.

Правомірність постанови Відповідача №27/17/23-51/1842 є предметом судового розгляду у даній справі.

При цьому, відповідно до ч. 1 ст. 308 КАС України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Приймаючи рішення по суті заявлених позовних вимог, суд першої інстанції дійшов висновків, зокрема про те, що наявність договору на здійснення авторського нагляду та визначення відповідальної особи саме по собі не свідчить про належне забезпечення замовником будівництва авторського нагляду, тоді як замовник має забезпечити здійснення всіх передбачених законодавством процедур авторського нагляду, зокрема, належного оформлення та ведення журналу авторського нагляду.

Колегія суддів не погоджується з висновками суду першої інстанції з огляду на таке.

Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до ч.1 ст.41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» (далі Закон №3038, в редакції чинні на момент виникнення спірних правовідносин), державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Зокрема, Постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 № 533 затверджено Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю (да лі Порядок № 533 у редакції, що була чинною на час виникнення спірних правовідносин).

Пунктами 5, 7 Порядку №553 визначено, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Підставою для проведення позапланової перевірки є, зокрема, необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об`єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів.

Отже, підставою для проведення перевірки скаржника є необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні від 05.09.2018, правомірність чого сторонами не заперечується.

Пунктами. 16, 17 Порядку № 533 передбачено, що за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком. У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, крім акта перевірки, складається протокол, видається припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт (далі - припис).

У приписі обов`язково встановлюється строк для усунення виявлених порушень згідно з додатком.

Згідно п. 18 Порядку № 533, керівникові кожного суб`єкта містобудування, щодо якого складений акт перевірки, або його уповноваженій особі надається по одному примірнику такого акта. Один примірник акта перевірки залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю.

Акт перевірки підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку, та керівником суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, або його уповноваженою особою, в останній день перевірки.

Припис складається у двох примірниках. Один примірник припису залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю, а інший надається суб`єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль (п. 18 Порядку № 533).

Протокол разом з усіма матеріалами перевірки протягом трьох днів після його складення подається посадовій особі органу державного архітектурно-будівельного контролю, до повноважень якої належить розгляд справ про правопорушення у сфері містобудівної діяльності (п. 20 Порядку № 533).

Відповідно до п. 21 Порядку № 533, у разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, підписати акт перевірки та припису, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю робить у акті відповідний запис.

У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, від отримання акта та припису, вони надсилаються йому рекомендованим листом з повідомленням.

Пунктом 22 Порядку № 533 передбачено, що постанова про накладення штрафу складається у трьох примірниках. Перший примірник постанови у триденний строк після її прийняття вручається під розписку суб`єкту містобудування (керівнику або уповноваженому представнику суб`єкта містобудування) або надсилається рекомендованим листом з повідомленням, про що робиться запис у справі. Два примірники залишаються в органі державного архітектурно-будівельного контролю, який наклав штраф.

З матеріалів справи встановлено, що в акті, приписі та протоколі містяться дописи про відмову від підпису 12.10.2018, відмову в отриманні акту 12.10.2018, відмову від підпису припису і отриманні протоколу від 12.10.2018, відповідно, та направлення їх поштовим відправленням за № 959 від 16.10.2018 (а.с. 38-43).

Згідно фіскального чеку «Укрпошта» ЦПЗ №250101 ВПЗ №101 від 16.10.2018. здійснено поштове відправлення №959 рекомендованого листа на адресу ФОП ОСОБА_1 (т. 1, а.с. 50).

Разом із цим, колегія суддів зазначає, що відповідно до п. 16 Порядку накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 06.04.1995 р. № 244, справа про правопорушення у сфері містобудівної діяльності (далі - справа) розглядається посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, до повноважень якої належить розгляд таких справ, протягом 15 днів з дня одержання зазначеною особою протоколу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності та інших матеріалів справи.

Із аналізу зазначеного слідує те, що відлік п`ятнадцятиденного строку для розгляду справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності починається з дня одержання особою, щодо якої розглядається справа, протоколу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності та інших матеріалів справи, тобто, в даному випадку, Відповідач перед початком розгляду справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності мав пересвідчитись у одержанні Позивачем акту, припису та протоколу, направлених останньому листом за № 959 від 16.10.2018.

Таким чином, факт обізнаності Позивача про існування вказаних документів матеріалами справи не підтверджено.

Однак, судом першої інстанції не враховано факт відсутності у матеріалах справи доказів, що отримання Позивачем вищезазначених документів.

Окремо, колегія суддів звертає увагу на порушення Відповідачем норм Порядку накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, який затверджено постановою Кабінету Міністрів України від 06.04.1995 № 244 (далі Порядок № 244), п. 10 якого передбачено, що уповноважена посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю складає протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності у двох примірниках, один з яких надається під підпис суб`єкту містобудування, що притягається до відповідальності за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, не пізніше трьох робочих днів з дня складення акта перевірки такого суб`єкта містобудування.

Згідно п.п. 13, 14 Порядку № 244 протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності підписується особою, яка його склала, суб`єктом містобудування, який притягається до відповідальності за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, а також свідками (у разі наявності).

У разі відмови суб`єкта містобудування, який притягається до відповідальності за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, від підписання протоколу або ознайомлення з ним уповноважена посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю, що складає протокол, робить про це відповідну відмітку в ньому.

Суб`єкт містобудування, який притягається до відповідальності за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, має право подати пояснення і зауваження щодо змісту протоколу, які є його невід`ємною частиною, а також викласти мотиви своєї відмови від його підписання.

Під час складання протоколу уповноважена посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю, що складає протокол, роз`яснює суб`єкту містобудування, який притягається до відповідальності, його права та обов`язки, передбачені Законом та цим Порядком.

До протоколу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності можуть додаватися оригінали або копії документів, фотоматеріали, які підтверджують факт вчинення правопорушення у сфері містобудівної діяльності, винність суб`єкта містобудування в його вчиненні та інші обставини, які мають значення для вирішення справи.

Протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 12.10.2018 містить відмітку про відмову скаржника від його підписання. Разом із цим, у додатках до протоколу Відповідачем зазначено акт №8 та припис від 12.10.2018 № 44. Відомостей щодо наявності інших доказів, зокрема матеріали фото-, відео- та аудіофіксації, на які посилається Відповідач в обґрунтування своєї позиції у переліку додатків до протоколу від 12.10.2018 відсутні.

Вказане свідчить про відсутність доказів присутності Позивача під час складання вказаного протоколу, його необізнаність відносно своїх прав та можливості подати пояснення та зауваження до протоколу.

Згідно з п. 17 Порядку № 244 відомості про час і місце розгляду справи повідомляються суб`єкту містобудування, який притягається до відповідальності, та іншим особам, які беруть участь у розгляді справи, не пізніше як за три доби до дня розгляду справи.

При цьому, колегія суддів звертає увагу на те, що обов`язок повідомляти особу про місце і час розгляду справи не пізніше ніж за три доби до дати розгляду справи вважається виконаним, якщо особа, яка притягується до відповідальності, знає (поінформована) про час та місце розгляду справи за три дні до дати розгляду справи. Обов`язок доказування цієї обставини несе уповноважена посадова особа.

Однак, матеріали даної справи не містять доказів того, що, розглядаючи справу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності та складаючи спірну постанову від 26 жовтня 2018 року, Відповідач мав докази того, що Позивач поінформований про час та місце розгляду справи за три доби до дати такого розгляду.

Колегія суддів зазначає, що питання дотримання Відповідачем вимог Порядку № 244 взагалі залишилося поза межами уваги суду першої інстанції.

Разом з тим, колегія суддів вважає хибними доводи Відповідача, що ґрунтуються на положеннях п. 3 Порядку №244, який зокрема передбачає, що надіслання рекомендованим листом з повідомленням документів, які є підставою для притягнення до відповідальності, за адресою місцезнаходження (місця проживання) суб`єкта містобудування, що зазначена в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, вважається належним врученням зазначених документів незалежно від факту їх отримання суб`єктом містобудування.

Так, з протоколу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 12.10.2-18 року вбачається, що розгляд справи відбудеться 26.10.2018 року об 11 годині. Однак доказів отримання Позивачем такого повідомлення суду не надано.

Суд апеляційної інстанції зазначає, що під повідомленням слід розуміти не тільки направлення відповідних відомостей особі, а й отримання цією особою необхідних відомостей для отримання реальної можливості захистити свої права, у тому числі шляхом подання пояснень та документів на їх підтвердження.

При цьому, колегія суддів зазначає, що факт несвоєчасного повідомлення або неповідомлення особи, яка притягується до відповідальності за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, про час та місце розгляду справи є підставою для визнання спірної постанови протиправною, як такої, що винесена з порушенням встановленої процедури. При цьому внаслідок такого порушення Позивача позбавлено прав, передбачених Конституцією України та Порядком №244, зокрема, бути присутнім під час розгляду справи, надавати пояснення, подавати докази, заявляти клопотання, мати професійну правову допомогу.

Поряд із зазначеним, колегія суддів звертає увагу на те, що доводи Відповідача щодо незабезпечення Позивачем здійснення авторського нагляду ґрунтуються на листі ОСОБА_2 за вх. №1231/17 від 04.10.2018 року (т. 1, а.с. 53 зв. бік), про що Відповідач зазначає у спірній постанові, в протоколі від 12.10.2018 року, в приписі №44 від 12.10.2018 року та в акті №8.

Однак, вказаний лист за вх. №1231/17 від 04.10.2018 року взагалі не може бути доказом вчинення Позивачем інкримінованого правопорушення, оскільки складений ОСОБА_2 , а відповідно до: тому 1 проекту реконструкції об`єкта, наказу ТОВ «Дніпропетровський проектно-конструкторський технологічний інститут» від 16.07.2018 року №16/07-18АН, довідки про клас наслідків об`єкта, завдання на виконання робіт, кваліфікаційного сертифікату та листа директора ТОВ «Дніпропетровський проектно-конструкторський технологічний інститут» за вх. 1246/17 від 05.10.2018 року авторський нагляд по спірному проекту здійснювала ОСОБА_2 .

Більш того, Відповідач не навів доводів на обґрунтування підстав неприйняття до уваги, при розгляді справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності відносно Позивача, листа директора ТОВ «Дніпропетровський проектно-конструкторський технологічний інститут» за вх. 1246/17 від 05.10.2018 року, в якому останній зазначив про те, що проект на об`єкт будівництва «Реконструкція нежитлової будівлі під майстерню з виробництва меблів по вул. Телевізійна, 3Д в Довгинцівському районі м. Кривий Ріг» дійсно розроблено проектною організацією ТОВ «Дніпропетровський проектно-конструкторський технологічний інститут» під керівництвом головного архітектору проекту Раба Оксани Мефодіївни (кваліфікаційний сертифікат серія АР №001354), яка здійснювала авторський нагляд по вище зазначеному об`єкту.

Вказані обставини свідчать про те, що Відповідачем при винесенні спірної постанови не було належним чином встановлено наявність факту порушення Позивачем порядку здійснення авторського нагляду, оскільки матеріали справи по інкримінованому Позивачу правопорушенню ґрунтуються на неналежних та недопустимих доказах, а саме: листі ОСОБА_2 за вх. №1231/17 від 04.10.2018 року (т. 1, а.с. 53 зв. бік).

З огляду на зазначене, колегія суддів дійшла висновку про неналежне виконання Відповідачем положень п. 21 Порядку №244, відповідно до якого посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю, до повноважень якої належить розгляд справ, під час розгляду справи зобов`язана з`ясувати, чи було вчинено правопорушення у сфері містобудівної діяльності, чи винний відповідний суб`єкт містобудування в його вчиненні, чи підлягає він притягненню до відповідальності, а також інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Приймаючи рішення по суті заявлених апеляційних вимог, суд апеляційної інстанції бере до уваги і те, що у справі «Рисовський проти України» (№29979/04) Європейський суд з прав людини зазначив, що принцип «належного урядування», зокрема, передбачає, що державні органи повинні діяти в належний і якомога послідовний спосіб. При цьому, на них покладено обов`язок запровадити внутрішні процедури, які посилять прозорість і ясність їхніх дій, мінімізують ризик помилок і сприятимуть юридичній визначеності у правовідносинах. Державні органи, які не впроваджують або не дотримуються своїх власних процедур, не повинні мати можливості уникати виконання своїх обов`язків.

Дослідивши вищенаведені обставини, з огляду на порушення Відповідачем порядку розгляду справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності та недотримання вимог щодо належного з`ясування обставин, що мають значення для правильного вирішення справи, суд апеляційної інстанції дійшов висновку про те, що постанова про накладення штрафу за порушення у сфері містобудівної діяльності від 26.10.2018 року №27/17/23-51/1842 винесена Відповідачем протиправно та підлягає скасуванню.

Європейський суд з прав людини вказав, що пункт перший статті 6 Конвенції зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними, залежно від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи (PRONINA v. UKRAINE, № 63566/00, § 23, ЄСПЛ, від 18 липня 2006 року).

Суд враховує й те, що згідно п. 41 висновку №11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.

За даних обставин колегія суддів вважає, що суд першої інстанції під час розгляду даної справи не повно дослідив обставини, які мають суттєве значення для вирішення справи, застосував до правовідносин, які виникли між сторонами у справі, норми права які регулюють саме ці правовідносини, однак зроблені судом першої інстанції висновки не відповідають фактичним обставинам справи, тому рішення суду першої інстанції у даній справі про відмову у задоволенні адміністративного позову підлягає скасуванню.

Відповідно до ч. 1 ст. 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

З огляду на вищевикладене та з урахуванням наявності підстав для скасування рішення суду першої інстанції та задоволення позовних вимог, колегія суддів здійснює розподіл судових витрат шляхом стягнення за рахунок бюджетних асигнувань відділу з питань державного архітектурно-будівельного контролю виконкому Криворізької міської ради () на користь фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ) судових витрат зі сплати судового збору у загальному розмірі 2073 (дві тисячі сімдесят три) гривні 10 копійок.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 243, 311, 317, 321, 322, 325, 329 КАС України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 задовольнити.

Рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 20 квітня 2021 року по справі №211/5641/18 скасувати.

Позов фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 задовольнити.

Визнати протиправною та скасувати постанову про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності за №27/17/23-51/1842 від 26.10.2019 року, винесену відділом з питань державного архітектурно-будівельного контролю виконкому Криворізької міської ради.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань відділу з питань державного архітектурно-будівельного контролю виконкому Криворізької міської ради () на користь фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ) судові витрати зі сплати судового збору у загальному розмірі 2073 (дві тисячі сімдесят три) гривні 10 копійок.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня її проголошення.

У разі якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складання повного судового рішення.

Головуючий - суддя В.В. Мельник

суддя С.В. Сафронова

суддя Д.В. Чепурнов