Справа № 540/562/21
Суддя: Коваль М.П.
Дата ухвалення: 2021-08-18 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

П`ЯТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
___________________________________________________________________________________
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

18 серпня 2021 р.м.ОдесаСправа № 540/562/21

П`ятий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

головуючого судді - Коваля М.П.,

суддів - Кравця О.О.,

- Зуєвої Л.Є.,

розглянувши в порядку письмового провадження в місті Одеса апеляційну скаргу адвоката Діяментовича Дмитра Геннадійовича в інтересах ОСОБА_1 на рішення Херсонського окружного адміністративного суду від 14 травня 2021 року, прийняте у складі суду судді Кисильової О.Й. в місті Херсон по справі за позовом ОСОБА_1 до Управління патрульної поліції в Херсонській області Департаменту патрульної поліції Національної поліції України, Департаменту патрульної поліції Національної поліції України про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на роботі та стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу,-

В С Т А Н О В И В:

У лютому 2021 року ОСОБА_1 звернулась до Херсонського окружного адміністративного суду із адміністративним позовом до Управління патрульної поліції в Херсонській області Департаменту патрульної поліції Національної поліції України, Департаменту патрульної поліції Національної поліції України, в якому позивач просила суд:

- визнати протиправним та скасувати наказ начальника Департаменту патрульної поліції Національної поліції України від 02.12.2020 № 700 "Про застосування дисциплінарного стягнення";

- визнати протиправним наказ т.в.о. начальника Департаменту патрульної поліції Національної поліції України від 25.01.2021 № 75 о/с, яким ОСОБА_1 звільнено зі служби в поліції, у зв`язку з реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби;

- поновити ОСОБА_1 на посаді інспектора взводу № 2 роти № 2 батальйону УПП в Херсонській області ДПП;

- стягнути з Департаменту патрульної поліції Національної поліції України на користь позивача середній заробіток за час вимушеного прогулу.

Рішенням Херсонського окружного адміністративного суду від 14 травня 2021 року відмовлено ОСОБА_1 у задоволенні позовних вимог до Управління патрульної поліції в Херсонській області Департаменту патрульної поліції Національної поліції України, Департаменту патрульної поліції Національної поліції України про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на роботі та стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу.

Не погоджуючись із вказаним рішенням суду першої інстанції, адвокат Діяментович Дмитро Геннадійович звернувся до П`ятого апеляційного адміністративного суду з апеляційною скаргою в інтересах ОСОБА_1 , в якій посилається на те, що рішення суду першої інстанції є необґрунтованим, невмотивованим та прийняте з порушенням норм матеріального та процесуального права, тому просить скасувати оскаржуване рішення суду першої інстанції та ухвалити нове рішення, яким задовольнити позовні вимоги ОСОБА_1 .

Доводи апеляційної скарги ґрунтуються на тому, що сторона позивача не отримувала ухвали про відкриття провадження у справі, а також відзив на позовну заяву, а тому була позбавлена можливості подати клопотання про розгляд справи в порядку загального провадження та відповідь на відзив. Апелянт вказує, що службове розслідування було проведено формально, без з`ясування всіх обставин справи, при цьому обставини викладені в поясненнях, відібраних в ході службового розслідування, не підтверджуються жодним належним та допустимих доказом. Апелянт вважає, що приймаючи оскаржуваний наказ, відповідач не врахував, що при визначенні виду дисциплінарного стягнення відносно ОСОБА_1 , у вигляді звільнення зі служби в поліції, він діяв непропорційно, тобто без дотримання необхідного балансу між наслідками такого рішення для прав та свобод ОСОБА_1 і цілями, на досягнення яких спрямоване таке рішення. На думку апелянта, в порушення вимог ч. 2 ст. 77 КАС України відповідачем, на якого покладено обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності, не було надано до суду докази на підтвердження правомірності проведеного службового розслідування, винесення оскаржуваних наказів, не надано доказів на підтвердження вини ОСОБА_1 у вчинені дисциплінарного проступку.

Представник відповідача надав до апеляційного суду відзив на апеляційну скаргу, у якому зазначено про законність та обґрунтованість оскаржуваного судового рішення, просить відмовити у задоволенні апеляційної скарги, а рішення суду першої інстанції залишити без змін.

Розглянувши доводи апеляційної скарги, перевіривши матеріали справи та дослідивши докази, проаналізувавши на підставі встановлених фактичних обставин справи правильність застосування судом першої інстанції норм законодавства, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Як встановлено судом першої інстанції та вбачається з матеріалів справи, Наказом Управління патрульної поліції в Херсонській області Департаменту патрульної поліції від 25.08.2020 № 622 о/с ОСОБА_1 призначена на посаду інспектора взводу № 2 роти № 2 по управлінню патрульної поліції в Херсонській області ДПП.

15.09.2020 начальник Управління патрульної поліції в Херсонській області видав наказ № 175, яким призначив службове розслідування з метою перевірки інформації, викладеної в соціальній мережі "Instagram" з приводу подій, які мали місце в нічному клубі "Шаде" в ніч з 11.09.2020 на 12.09.2020 за участю поліцейських УПП в Херсонській області щодо можливого порушення службової дисципліни окремими поліцейськими роти № 1. Пунктом 2 даного наказу утворено дисциплінарну комісію.

Наказом начальника Управління патрульної поліції в Херсонській області від 13.10.2020 № 210 продовжений строк проведення службового розслідування.

11.11.2020 начальник Управління патрульної поліції в Херсонській області затвердив висновок службового розслідування Управління патрульної поліції в Херсонській області ДПП, зі змісту якого слідує, що "… 12.09.2020 близько 01.00 у нічному клубі "Шаде" за адресою: м. Херсон, вул. Перекопська, 158 . Перебуваючи на вихідному, поліцейські роти №1 батальйону УПП в Херсонській області ДПП, зокрема, заступник командира роти № 1 батальйону УПП в Херсонській області ДПП старший лейтенант поліції ОСОБА_2 , командир взводу № 1 роти № 1 батальйону УПП в Херсонській області ДПП лейтенант поліції ОСОБА_3 , інспектор взводу № 2 роти № 1 батальйону УПП в Херсонській області ДПП лейтенант поліції ОСОБА_4 , інспектор взводу № 2 роти № 1 батальйону УПП в Херсонській області ДПП лейтенант поліції ОСОБА_5 , інспектор взводу № 1 роти № 1 батальйону УПП в Херсонській області ДПП молодший лейтенант поліції ОСОБА_6 , поліцейський взводу № 2 роти № 1 батальйону УПП в Херсонській області ДПП рядовий поліції ОСОБА_7 , інспектор взводу № 2 роти № 1 батальйону УПП в Херсонській області ДПП лейтенант поліції ОСОБА_8 , а також інспектор взводу № 1 роти № 1 батальйону УПП в Херсонській області ДПП лейтенант поліції ОСОБА_9 , інспектор взводу № 2 роти № 2 батальйону УПП в Херсонській області ДПП лейтенант поліції ОСОБА_1, які згідно наказу ДПП від 12.08.2020 № 589о/с перебувають у щорічній плановій відпустці, стали учасниками конфлікту з невідомими. Лейтенант поліції ОСОБА_1 під час конфлікту із лейтенантом поліції ОСОБА_4 , будучи поліцейською, яка склала Присягу на вірність українському народові, особа, яка має досконало володіти та знати підстави застосування спеціальних засобів, допустила поведінку, негідну поліцейського та застосувала відносно останнього газ сльозогінної та дратівливої дії, що стало причиною конфлікту із охоронцем нічного клубу "Шаде" та подальшої бійки за участю працівників роти № 1 батальйону УПП в Херсонській області ДПП…

…У зв`язку з викладеним, комісія приходить до висновку, що в діях інспектора взводу № 1 роти № 1 батальйону УПП в Херсонській області ДПП лейтенанта поліції ОСОБА_9 та інспектора взводу № 2 роти № 2 батальйону УПП в Херсонській області ДПП лейтенанта поліції ОСОБА_1 , вбачаються ознаки дисциплінарного проступку, a саме: порушення вимог пунктів 1, 2, 13 частини 3 статті 1 Дисциплінарного статуту, пунктів 1, 3 частини 1, та частини 2 статті 18, пункту 1 частини 1 статті 64 Закону України "Про Національну поліцію", підпунктів 1,7 пункту 3.1 Розділу ІІІ Посадової інструкції інспектора роти батальйону УПП в Херсонській області ДПП, частини 3, 4 розділу IІ Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом Міністерства внутрішніх справ України від 09.11.2016 № 1179, пункту 7 Розділу ІV Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України затвердженого наказом МВС України 07.11 2018 № 893. Крім цього, лейтенант поліції ОСОБА_9 перебував у стані алкогольного сп`яніння, лейтенант поліції ОСОБА_1 - із ознаками алкогольного сп`яніння, обставини, що пом`якшують відповідальність останніх - відсутні…".

Наказом начальника Департаменту патрульної поліції Національної поліції України від 02.12.2020 № 700, на підставі висновку службового розслідування від 11.11.2020, статей 11, 12, 13, 14 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, до лейтенанта поліції інспектора взводу № 2 роти № 2 батальйону ОСОБА_1 застосоване дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції (пункт 1 наказу № 700).

Наказом т.в.о. начальника Департаменту патрульної поліції Національної поліції України від 25.01.2021 № 75 о/с лейтенанта поліції інспектора взводу № 2 роти № 2 батальйону ОСОБА_1 звільнено зі служби в поліції з 25.01.2021.

Вважаючи притягнення до дисциплінарної відповідальності протиправним та, як наслідок, незаконними накази від 02.12.2020 № 700, від 25.01.2021 № 75 о/с, позивач звернулася до суду за захистом порушеного права.

Вирішуючи спірне питання, суд першої інстанції виходив з того, що позивач допустила скоєння таких негативних вчинків та дій, які суперечать покладеним на неї службовим обов`язкам, підривають довіру до поліцейського та авторитет Національної поліції України, при цьому матеріалами службового рослідування підтверджені факти протиправної поведінки ОСОБА_1 , що мали місце 12.09.2020. За таких обставин, суд дійшов висновку про законність притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності у вигляді звільнення.

Вирішуючи дану справу в апеляційній інстанції, колегія суддів виходить з наступного.

Частиною другою статті 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Так, відносини, що виникають щодо організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України визначено Законом України «Про Національну поліцію».

Проходження служби в поліції регулюється цим Законом та іншими нормативно-правовими актами (ст. 60 Закону України «Про Національну поліцію»).

За приписами ч. 1 ст. 17 Закону України «Про Національну поліцію» визначено, що поліцейським є громадянин України, який склав Присягу поліцейського, проходить службу на відповідних посадах у поліції і якому присвоєно спеціальне звання поліції.

Статтею 18 Закону України «Про Національну поліцію» визначені основні обов`язки поліцейського, зокрема, п.п 1 та 2 ч. 1 зазначеної статті передбачено, що поліцейський зобов`язаний неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського, а також професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва.

Разом з тим, у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову, матеріальну та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону. Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом (ч.ч. 1 та 2 ст. 19 Закону України «Про Національну поліцію»).

Законом України «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України» № 2337-VIII від 15.03.2018 року затверджено Дисциплінарний статут національної поліції України, який визначає сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження.

Як визначено ч. 1 ст. 1 Дисциплінарного статуту, службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.

При цьому, ч. 3 ст. 1 Дисциплінарного статуту визначено, що службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України «Про Національну поліцію», зобов`язує поліцейського:

1) бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України;

2) знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки;

3) поважати права, честь і гідність людини, надавати допомогу та запобігати вчиненню правопорушень;

4) безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону;

5) вживати заходів до негайного усунення причин та умов, що ускладнюють виконання обов`язків поліцейського, та негайно інформувати про це безпосереднього керівника;

6) утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України;

7) утримуватися від висловлювань та дій, що порушують права людини або принижують честь і гідність людини;

8) знати і виконувати заходи безпеки під час несення служби, дотримуватися правил внутрішнього розпорядку;

9) підтримувати рівень своєї підготовки (кваліфікації), необхідний для виконання службових повноважень;

10) берегти службове майно, забезпечувати належний стан зброї та спеціальних засобів;

11) поважати честь і гідність інших поліцейських і працівників поліції, надавати їм допомогу та стримувати їх від вчинення правопорушень;

12) дотримуватися правил носіння однострою та знаків розрізнення;

13) сприяти керівникові в організації дотримання службової дисципліни, інформувати його про виявлені порушення, у тому числі вчинені іншими працівниками поліції;

14) під час несення служби поліцейському заборонено перебувати у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння.

Частиною 1 статті 11 Дисциплінарного статуту встановлено, що за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.

Дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції (ч. 1 ст. 12 Дисциплінарного статуту).

Положеннями ч. 3 ст. 13 Дисциплінарного статуту передбачено, що до поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень:

1) зауваження;

2) догана;

3) сувора догана;

4) попередження про неповну службову відповідність;

5) пониження у спеціальному званні на один ступінь;

6) звільнення з посади;

7) звільнення із служби в поліції.

Так, для з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків проводиться службове розслідування.

Службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського (ч. 1 ст. 14 Дисциплінарного статуту).

Як визначено ч.ч. 2, 4, 6 та 10 ст. 14 Дисциплінарного статуту, службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків. Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку. Службове розслідування проводиться на засадах неупередженості та рівності всіх поліцейських перед законом незалежно від займаної посади, спеціального звання, наявних у них державних нагород та заслуг перед державою. Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України встановлюється Міністерством внутрішніх справ України.

Наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07.11.2018 року № 893 затверджено Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України (далі - Порядок № 893), який визначає процедуру проведення службового розслідування стосовно поліцейського, права учасників службового розслідування, порядок оформлення його результатів, прийняття та реалізації рішень за результатами службового розслідування.

Пунктами 1-4 розділу V Порядку № 893 передбачено, що проведення службового розслідування полягає в діяльності дисциплінарної комісії із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин його вчинення, установлення причин і умов учинення дисциплінарного проступку, вини поліцейського, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин учинення дисциплінарних проступків. Службове розслідування розпочинається із дня видання наказу про його призначення та завершується в день затвердження керівником, який призначив службове розслідування, чи особою, яка виконує його обов`язки, висновку службового розслідування. Якщо закінчення строку проведення службового розслідування припадає на вихідний чи інший неробочий день, останнім днем строку є перший після нього робочий день. Строк проведення службового розслідування, його продовження, порядок обчислення строку службового розслідування визначаються статтею 16 Дисциплінарного статуту Національної поліції України. Службове розслідування має встановити: наявність чи відсутність складу дисциплінарного проступку в діянні (дії чи бездіяльності) поліцейського, з приводу якого (якої) було призначено службове розслідування; наявність чи відсутність порушень положень законів України чи інших нормативно-правових актів, організаційно-розпорядчих документів або посадових інструкцій; ступінь вини кожної з осіб, що вчинили дисциплінарний проступок; обставини, що пом`якшують або обтяжують ступінь і характер відповідальності поліцейського чи знімають безпідставні звинувачення з нього; відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; вид і розмір заподіяної шкоди; причини та умови, що призвели до вчинення дисциплінарного проступку

Так, як вбачається з матеріалів справи, Управлінням патрульної поліції в Херсонській області Департаменту патрульної поліції Національної поліції України проведене службове розслідування за фактом неправомірних дій, зокрема, лейтенанта поліції ОСОБА_1 , які мають ознаки дисциплінарного проступку, за результатами якого 11.11.2020 складений висновок службового розслідування.

У ході проведення службового розслідування щодо факту неправомірних дій лейтенанта поліції ОСОБА_1 , дисциплінарною комісією допитані лейтенанти поліції ОСОБА_2 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_8 , капрал поліції ОСОБА_10 та інші учасники подій, які мали місце 12.09.2020, пояснення яких містяться в матеріалах службового розслідування.

Так, опитана в ході службового розслідування заступник командира роти № 1 батальйону УПП в Херсонській області ДПП старший лейтенант поліції ОСОБА_2 пояснила, що в ніч з 11 на 12 вересня 2020 року разом зі своїми колегами роти № 1 батальйону УПП в Херсонській області ДПП, а саме: з лейтенантом поліції ОСОБА_5 , молодшим лейтенантом поліції ОСОБА_6 , лейтенантом поліції ОСОБА_8 лейтенантом поліції ОСОБА_3 , лейтенантом поліції ОСОБА_4 , лейтенантом поліції ОСОБА_1 , лейтенантом поліції ОСОБА_9 відпочивали в нічному клубі "Шаде". Лейтенант поліції ОСОБА_4 почав говорити, щоб усі збирались додому, через що між старшим лейтенантом поліції ОСОБА_2 та лейтенантом поліції ОСОБА_4 виник конфлікт. Паралельно, виходячи із нічного клубу "Шаде" лейтенант поліції ОСОБА_1 підійшла до лейтенанта поліції ОСОБА_4 почала на нього кричати та "задула" його газом, який потрапив на старшого лейтенанта поліції ОСОБА_2 та лейтенанта поліції ОСОБА_11 . Старший лейтенант поліції ОСОБА_2 разом із лейтенантом поліції ОСОБА_4 відійшли в сторону, ближче до дерев, так як почали з`являтися сльози на очах. В цей час лейтенант поліції ОСОБА_1 та лейтенант поліції ОСОБА_5 пішли в невідомому напрямку. Після чого, старший лейтенант поліції ОСОБА_2 та лейтенант поліції ОСОБА_4 пішли шукати колег з якими відпочивали, але було темно, тому вони вирішили йти до автомобіля та їхати додому. Підійшовши до авто, де побачили ОСОБА_3 , ОСОБА_1 та водія на ім`я ОСОБА_12 . Лейтенант поліції ОСОБА_1 почала вести себе неадекватно, бити та царапати лейтенанта поліції ОСОБА_3 та лейтенанта поліції ОСОБА_4 , в бік старшого лейтенанта поліції ОСОБА_2 виражалась нецензурною лайкою та на зауваження не реагувала.

Опитаний в ході службового розслідування інспектор взводу № 2 роти № 1 батальйону УПП в Херсонській області ДПП лейтенант поліції ОСОБА_4 , пояснив, що 11.09.2020 приблизно о 21.00 в кафе "Я перезвоню" у м. Херсоні разом зі своїми колегами роти № 1, а саме: лейтенантом поліції ОСОБА_3 , старшим лейтенантом поліції ОСОБА_2 , лейтенантом поліції ОСОБА_13 , лейтенантом поліції ОСОБА_8 , молодшим лейтенантом поліції ОСОБА_6 відпочивали до пізньої ночі. Близько опівночі вирішили поїхати в нічний клуб "Шаде". Приїхали із групою осіб, де на той момент вже знаходились лейтенанти поліції ОСОБА_9 та ОСОБА_1 . Через певний час у лейтенанта поліції ОСОБА_9 виник конфлікт з невідомим чоловіком, але лейтенант поліції ОСОБА_8 його врегулював. Зі слів лейтенанта поліції ОСОБА_4 близько 02:00 побачив, що друзі з яким він відпочивав "втратили енергію на відпочинок", тому вирішив зібрати їх речі та поїхати додому, на що вони відмовилися, через це і виник конфлікт. У ході конфлікту лейтенант поліції ОСОБА_1 "задула" лейтенанта поліції ОСОБА_4 газовим балончиком, після чого разом із старшим лейтенантом поліції ОСОБА_2 вони відійшли в сторону нічного клубу "Зефір", та роз`їхалися по домівкам.

Опитаний в ході службового розслідування інспектор взводу № 2 роти № 1 батальйону УПП в Херсонській області ДПП лейтенант поліції ОСОБА_5 , пояснив, що 11.09.2020 разом зі своїми товаришами по службі відпочивали в нічному клубі " Шаде ". Під час "перекуру" разом із лейтенантами поліції ОСОБА_3 та ОСОБА_8 побачили, що між старшим лейтенантом поліції ОСОБА_2 , лейтенантом поліції ОСОБА_1 та лейтенантом поліції ОСОБА_4 відбувався конфлікт, в ході якого ОСОБА_1 застосувала газ до сержанта поліції ОСОБА_4 , який також потрапив на ОСОБА_2 та ОСОБА_5 . Відійшовши у сторону, побачив скупчення людей та як невідомий чоловік наносив удари лейтенанту поліції ОСОБА_1 , відштовхнувши чоловіка почав тікати. Згодом, виявив на тротуарі лейтенанта поліції ОСОБА_9 , який знаходився без свідомості, підвів його на ноги. Потім, побачив лейтенанта поліції ОСОБА_1 , яка лежала на тротуарі, забрав її в бік вулиці Миру , де їх підібрали колеги на автомобілі та відвезли додому.

Опитаний в ході службового розслідування поліцейський взводу № 1 роти № 2 батальйону УПП в Херсонській області ДПП капрал поліції ОСОБА_10 , пояснила, що 12.09.2020 близько 03:00 год в складі екіпажу "Яхта 302" разом з лейтенантом поліції ОСОБА_14 та лейтенантом поліції ОСОБА_15 від чергової частини ГУНП в Херсонській області "Диплом" по радіозв`язку отримали вказівку направитись на допомогу екіпажу "Яхта 152" в складі якого були: лейтенант поліції ОСОБА_16 та лейтенант поліції ОСОБА_17 , за адресою місто Херсон вулиця Перекопська до нічного клубу "Шаде". Капрал поліції ОСОБА_10 , повідомила, що по прибуттю на місце було виявлено групу осіб між якими відбувався конфлікт. Пізніше встановлено, що конфлікт був між відпочиваючими в нічному клубі "Шаде", а саме між працівником поліції ОСОБА_9 та чоловіком кавказької національності. Під час спілкування з особами, які знаходились на місці, повідомили, що бійка розпочалась через те, що дівчина лейтенанта поліції ОСОБА_9 , яка також являється працівником патрульної поліції ОСОБА_1 , застосувала засіб сльозогінної та дратівливою дії до чоловіка кавказької національності.

На запит УПП в Херсонській області ДПП від 07.10.2020 № 19895/41/23/02-2020 щодо надання інформації за фактом події, яка мала місце у нічному клубі "Шаде" у ніч з 11.09.2020 на 12.09.2020, з управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Мелітополі (далі - ДБР) надійшов лист із додатками копій пояснень охоронців та заявою адміністратора нічного клубу "Шаде", зареєстрований у секторі документального забезпечення УПП в Херсонській області ДПП 12.10.2020 № 8587, в якому зазначено, що другим слідчим відділом управління ДБР внесено відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000621 від 18.09.2020 із попередньою правовою кваліфікацією за частиною 2 статтею 296 КК України.

Також, згідно висновку службового розслідування від 11.11.2020 дисциплінарною комісією досліджені копії пояснення охоронця нічного клубу "Шаде" ОСОБА_18 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка надійшла з управління ДБР (стр.16). ОСОБА_18 пояснив, що до нічного клубу 12.09.2020 біля 01:00 год прийшло 8 осіб: 2 жінки та 6 чоловіків. У одної жінки в сумці знаходився балончик "Терен 4М", його вилучив охоронець ОСОБА_20 та ОСОБА_21 . Коли вищезазначена компанія залишала НК "Шаде", охоронці повернули їм усі речі, які забирали на зберігання при вході до закладу. Про подію, що мала місце близько 01:30 ОСОБА_18 розповіли колеги, так як він перебував на вулиці та контролював вхід до нічного клубу "Шаде". Близько 02:30 охоронець ОСОБА_18 пішов до нічного клубу "Зефір", біля парапету в 50 метрів від клубу знаходилась компанія з 5-ти хлопців та однієї дівчини. Проходячи поруч, дівчина, за описом: білявка, довге волосся, невеликої статури, дістала газовий балончик та почала "бризкати" на хлопця, який сидів на парапеті. Як розповідає охоронець ОСОБА_18 , зробив усне зауваження, після чого, вищевказана дівчина застосувала "Терен 4М" відносно нього. Коли газ потрапив в очі, охоронець почав кричати на дівчину. В цей момент ОСОБА_18 хтось вдарив. Пізніше охоронець дізнався, що це був ОСОБА_9 - діючий працівник патрульної поліції, який почав наносити охоронцю удари. Почалася бійка між охороною нічного клубу "Шаде" та компанією, як потім виявилось - поліцейськими. При цьому білявка "пшикала" усіх газом "Терен 4М". Один з компанії крикнув "ОСОБА_9 біжи". В цей час під`їхала машина "Патрульна поліція" та дівчину білявку забрали до службового авто.

Із висновку службового розслідування від 11.11.2020 слідує, що у провадженні Першого слідчого відділу управління ДБР перебуває кримінальне провадження №0000544 відомості якого внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 12.08.2020 за частиною 3 статті 368 КК України. За даним фактом УПП в Херсонській області ДПП призначене та проведене службове розслідування щодо можливого порушення службової дисципліни лейтенантом поліції ОСОБА_1 , а саме можливого факту отримання неправомірної вигоди, на підставі пункту 2 частини 3 статті 13 Дисциплінарного статуту до лейтенанта поліції ОСОБА_1 було застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді догани.

Також, дисциплінарною комісією досліджена доповідна записка заступника начальника управління - начальника відділу моніторингу та аналітичного забезпечення УПП в Херсонській області ДПП капітана поліції ОСОБА_24 щодо проведених службових розслідувань відносно лейтенанта поліції ОСОБА_1 та службову характеристику останньої. Встановлено, що за час несення служби позивач зарекомендувала себе негативно, задовільно знає та неуміло використовує в повсякденній діяльності нормативно-правові акти, які регламентують діяльність поліції. За складом характеру енергійна, запальна, авторитетом в колективі не користується, до виконання службових обов`язків відноситься відповідально, проте допускає порушення дисципліни. Порядок застосування табельної вогнепальної зброї та спеціальних засобів знає, але невпевнено ними володіє.

Таким чином, зважаючи на встановлені у ході службового розслідування обставини, що мали місце 12.09.2020 за участю лейтенанта поліції ОСОБА_1 , суд першої інстанції дійшов вірного висновку, що позивач допустила скоєння таких негативних вчинків та дій, які суперечать покладеним на неї службовим обов`язкам, підривають довіру до поліцейського та авторитет Національної поліції України, що підтверджується матеріалами службового розслідування.

Доводи апелянта щодо відсутності доказів, на підтвердження вини ОСОБА_1 у вчинені дисциплінарного проступку спростровується наявними у матеріалах справи письмовими поясненнями, а також наданими до суду відеозаписами (т.1 а.с. 157-208, а.с. 239).

Відповідно до пункту 1 розділу І Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС від 09.11.2016 № 1179 (далі - Правила), ці Правила є узагальненим зібранням професійно-етичних вимог щодо правил поведінки поліцейських та спрямовані на забезпечення служіння поліції суспільству шляхом забезпечення охорони прав і свобод людини, протидії злочинності, підтримання публічної безпеки й порядку на засадах етики та загальнолюдських цінностей. Ці правила поширюються на всіх поліцейських, які проходять службу в Національній поліції України. Дотримання вимог цих Правил є обов`язком для кожного поліцейського незалежно від займаної посади, спеціального звання та місцеперебування.

Згідно з вимогами абзаців 1, 2, 5 пункту 1 розділу II Правил, під час виконання службових обов`язків поліцейський повинен: неухильно дотримуватися положень Конституції та законів України, інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; професійно виконувати свої службові обов`язки, діяти лише на підставі, у межах повноважень та в спосіб, що визначені Конституцією, законами України, іншими нормативно-правовими актами, прийнятим: відповідно до Конституції та законів України, міжнародними договорами України, а також цими Правилами; неухильно дотримуватись антикорупційного законодавства У країни обмежень, пов`язаних зі службою в Національній поліції України, визначених Законам України «Про Національну поліцію», «;Про запобігання корупції» та іншими актам законодавства України.

Правила етичної поведінки поліцейських вимагають від кожного співробітника суворо та неухильно дотримуватись Конституції України, законів України, виконання вимог статутів, нормативних актів Міністерства внутрішніх справ України, працівник поліції має бути прикладом безумовного дотримання вимог законів та службової дисципліни в професійній діяльності.

Суд зазначає, що одним із принципів етики працівників Національної поліції є гідна поведінка, що охоплює: повагу до гідності інших осіб; ввічливість та дотримання високої культури спілкування; доброзичливість і запобігання виникненню конфліктів; недопущення дій і вчинків, які можуть зашкодити роботі чи негативно вплинути на репутацію працівників Національної поліції. Поведінка працівника Національної поліції завжди й за будь-яких обставин має бути бездоганною, відповідати високим стандартам професіоналізму й морально-етичним принципам.

Відповідно до висновків Верховного Суду, викладених в постанові від 07 березня 2019 року (справа №819/736/18), в основі поведінки працівника поліції закладені етичні, правові та службово-дисциплінарні норми поведінки, порушення яких утворює факт порушення Присяги. Під порушенням Присяги працівника поліції слід розуміти скоєння працівником поліції проступку (вчинку) проти інтересів служби, який суперечить покладеним на нього обов`язкам, підриває довіру до нього як носія влади, що призводить до приниження авторитету поліції та унеможливлює подальше виконання ним своїх обов`язків.

Відповідно до позиції Верховного Суду у постанові від 17.08.2019 року по справі №806/2555/17, дискредитація звання рядового і начальницького складу органів внутрішніх справ (національної поліції) за своєю суттю полягає у вчиненні такого проступку, що підриває довіру та авторитет таких органів і їх працівників в очах громадськості та є несумісним із подальшим проходженням служби. Вчинки, що дискредитують працівників органів внутрішніх справ та власне органи внутрішніх справ, пов`язані насамперед із низкою моральних вимог, які пред`являються до них під час здійснення службових функцій та у повсякденному житті (пп. 34, 35 постанови Верховного Суду).

За таких обставин, колегія суддів погоджується із висновками суду першої інстанції про наявність у діях позивача ознак дисциплінарного проступку, які обґрунтовано кваліфіковані відповідачем за висновками службового розслідування, як порушення Присяги працівника поліції, не виконання своїх службових обов`язків, невжиття необхідних заходів з метою уникнення конфліктних ситуацій та не повідомлення про це найближчий орган поліції за будь-яких обставин як у робочий, так і в неробочий час, не дотримання норм професійної етики.

Вказані факти підтверджуються висновками службового розслідування, наявними у матеріалах справи поясненнями очевидців та учасників подій, що мали місце 12.09.2020, які свідчать, що поведінка позивача, як поліцейського, суперечила загальним принципам, встановленим для співробітників органів поліції.

Колегія суддів зазначає, що працівник поліції має чітко усвідомлювати, що займана посада є виявом довіри народу, та повинен стверджувати і відстоювати честь і гідність звання поліцейського, несучи особисту відповідальність перед державою і суспільством. Має вживати заходів на підвищення авторитету та позитивного іміджу органів поліції. В особистій поведінці у службових та позаслужбових стосунках з людьми не допускати проявів жорстокого або принизливого ставлення до людей, бути зразком чесності, тактовності та внутрішньої дисциплінованості, оскільки проходження служби в поліції несумісне з неправомірною поведінкою, ігноруванням вимог Конституції, законів України та Дисциплінарного статуту.

Крім того, вчинення подібних дій призводить до встановлення негативної суспільної думки населення щодо органів правопорядку, які відповідно до своїх службових обов`язків повинні неупереджено дотримуватись законодавства України, в тому числі щодо морально-етичних принципів.

За правилами п. 6 ч. 1 ст. 77 Закону № 580-VIII поліцейський звільняється зі служби в поліції, а служба в поліції припиняється у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

Відповідно до ст. 19 Дисциплінарного статуту під час визначення виду стягнення дисциплінарна комісія враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

Як вірно враховано судом першої інстанції, наказом Управління патрульної поліції в Херсонській області Департаменту патрульної поліції від 08.10.2020 № 209 до лейтенанта ОСОБА_1 застосоване дисциплінарне стягнення у вигляді суворої догани за вчинення дисциплінарного проступку, що виразився у порушенні пунктів 1, 2 ч. 1 ст. 18 18 Закону України "Про Національну поліцію" та пунктів 1, 2, 4, 9 ст. 1 Дисциплінарного статуту.

Таким чином, до позивача вже було застосоване дисциплінарне стягнення у вигляді суворої догани у жовтні 2020 року за порушення службової дисципліни, що, на переконання суду, є обтяжуючою обставиною та взято до уваги відповідачем при вирішенні питання про застосування до позивача такого суворого заходу впливу, як звільнення зі служби в поліції, чим спростовуються доводи апеляційної скарги у вказаній частині.

За таких обставин, суд першої інстанції дійшов вірного висновку про законність притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності у вигляді звільнення та відсутність правових підстав для скасування наказів від 02.12.2020 № 700 та від 25.01.2021 № 75 о/с.

Щодо доводів апеляційної скарги в частині порушення судом першої інстанції вимог процесуального права, колегія суддів зазначає наступне.

Так, щодо доводів, що сторона позивача не отримувала ухвали про відкриття провадження у справі, колегія суддів зазначає, що на адресу позивача було направлено ухвалу Херсонського окружного адміністративного суду про відкриття провадження у справі, проте конверт було повернуто на адресу суду із проставленою відміткою «адресат відсутній за вказаною адресою» (т.1 а.с. 42-45).

При цьому, згідно вимог п. 4 ч. 6 ст. 251 КАС України, днем вручення судового рішення є зокрема день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси.

Таким чином, у розумінні вимог процесуального закону, позивачем було отримано ухвалу Херсонського окружного адміністративного суду про відкриття провадження у справі, чим спростовуються доводи апелянта у цій частині.

Щодо неотримання позивачем відзиву на адміністративний позов, колегія суддів зазначає, що згідно ч. 3 ст. 162 КАС України, копія відзиву та доданих до нього документів повинна бути надіслана (надана) іншим учасникам справи одночасно з надісланням (наданням) відзиву до суду. Разом з тим, хоча процесуальним законодавством передбачений обов`язок відповідача надіслати позивачу відзив на адміністративний позов разом із надісланням до суду, суд не зобов`язаний встановлювати факт отримання позивачем відзиву. Таким чином, оскільки в матеріалах справи наявні докази направлення відзиву на адресу позивача, доводи апеляційної скарги у цій частині є неспроможними.

Враховуючи викладене, проаналізувавши доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що вони не спростовують висновків суду першої інстанції, яким повно та правильно встановлено обставини справи і ухвалено судове рішення з дотриманням норм матеріального та процесуального права.

Відповідно до положень статті 316 КАС України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Враховуючи викладені обставини та з огляду на наведені положення законодавства, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга підлягає залишенню без задоволення, а судове рішення без змін.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 292, 311, 315, 316, 321, 322, 325, 328, 329 КАС України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу адвоката Діяментовича Дмитра Геннадійовича в інтересах ОСОБА_1 на рішення Херсонського окружного адміністративного суду від 14 травня 2021 року - залишити без задоволення.

Рішення Херсонського окружного адміністративного суду від 14 травня 2021 року по справі за позовом ОСОБА_1 до Управління патрульної поліції в Херсонській області Департаменту патрульної поліції Національної поліції України, Департаменту патрульної поліції Національної поліції України про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на роботі та стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу - залишити без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена у касаційному порядку протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення до Верховного Суду.

Головуючий суддя: М. П. Коваль

Суддя: О. О. Кравець

Суддя: Л.Є. Зуєва