Справа № 640/12685/21
Суддя: Єгорова Наталія Миколаївна
Дата ухвалення: 2021-08-18 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

про залишення апеляційної скарги без руху

18 серпня 2021 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі судді-доповідача Єгорової Н.М., перевіривши матеріали апеляційної скарги Шевченківського відділу Державної виконавчої служби у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 08 червня 2021 року у справі за позовом Офісу Генерального прокурора до Шевченківського відділу Державної виконавчої служби у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), третя особа - Національна академія прокуратури України, про визнання протиправною та скасування постанови, -

В С Т А Н О В И В:

Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 08 червня 2021 року позов задоволено повністю.

Не погоджуючись із рішенням суду першої інстанції, позивач подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати його.

Перевіривши апеляційну скаргу, суд вважає, що вона не може бути прийнята до апеляційного провадження та підлягає залишенню без руху, оскільки не відповідає вимогам ст. ст. 286 КАС України, а саме - пропущено десятиденний строк на апеляційне оскарження рішення суду першої інстанції.

Відповідно до ч. 6 ст. 287 КАС України апеляційні скарги на судові рішення у справах, визначених цією статтею, можуть бути подані протягом десяти днів з дня його проголошення.

Згідно п. 1 ч. 2 ст. 295 КАС України учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Положення даної норми підлягають застосуванню також і до випадків оскарження судових рішень в порядку ст. 287 КАС України, однак з врахуванням передбачених нею особливостей.

Так, оскільки статтею 287 КАС України передбачено спеціальний, усічений строк апеляційного оскарження, який становить 10 днів (а не 30 днів, як передбачено частиною 1 статті 295 КАС України), а тому строк, протягом якого особа, відповідно до частини 2 статті 295 КАС України, вправі вимагати поновлення строку апеляційного оскарження у зв`язку з несвоєчасним отриманням рішення суду, також не повинен перевищувати 10 днів.

Аналогічна правова позиція викладена Верховним Судом, зокрема, у постановах від 27 лютого 2019 року у справі № 500/6596/17, від 17 квітня 2019 року у справі № 522/17819/17.

Отже, з урахуванням наведеного, та того, що копію рішення суду першої інстанції було отримано скаржником 09 червня 2021 року, що підтверджується наявною в матеріалах справи довідкою про доставку електронного листа (а.с. 151), останнім днем подання апеляційної скарги на ухвалу суду першої інстанції з урахуванням вихідних днів було 21 червня 2021 року. Проте апеляційну скаргу направлено до суду першої інстанції 29 липня 2021 року, тобто поза межами встановленого приписами КАС України процесуального строку.

В обґрунтування поважності причин пропуску строку на апеляційне оскарження рішення суду першої інстанції позивач вказує на те, що учасник справи, якому повний текст рішення не було вручено в день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження.

Разом з тим, на переконання суду, такі причини пропуску процесуального строку поважними бути не можуть з огляду на вказані вище положення КАС України.

Як вбачається з матеріалів справи, вперше подану відповідачем апеляційну скаргу було залишено без руху ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду від 29 червня 2021 року у зв`язку з несплатою судового збору. Вказаним судовим рішенням було надано контролюючому органу десятидений строк для усунення недоліків. У зв`язку з неподанням документу про сплату судового збору в установлений строк суд ухвалою від 21 липня 2021 року повернув Шевченківському відділу Державної виконавчої служби у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) вперше подану останнім апеляційну скаргу. Таким чином, відповідач мав майже місяць для забезпечення сплати судового збору.

Крім іншого, суд звертає увагу на те, що додане до апеляційної скарги платіжне доручення № 9262 від 22 червня 2021 року про сплату судового збору на суму 3405,00 грн. свідчить, що його сплату було здійснено 23 червня 2021 року, водночас, як вбачається з матеріалів справи, копію платіжного доручення було направлено до суду апеляційної інстанції лише разом з вдруге поданою апеляційною скаргою 29 липня 2021 року, тобто більше через місяць з моменту сплати судового збору. Викладене свідчить, що апелянт мав об`єктивну можливість надати суду документ про сплату судового збору до моменту постановлення ухвали про повернення вперше поданої останнім апеляційної скарги 21 липня 2021 року.

При цьому, доводи апелянта про те, що ухвала Шостого апеляційного адміністративного суду від 29 червня 2021 року про залишення вперше поданої апеляційної скарги без руху надійшла на адресу відповідача лише 22 липня 2021 року, спростовуються наявним в матеріалах справи повідомленням про вручення поштового відправлення (а.с. 164).

Суд вважає за необхідне звернути увагу, що підстави пропуску строку апеляційного оскарження можуть бути визнані поважними, а строк поновлено лише у разі, якщо вони пов`язані з дійсно непереборними та об`єктивними перешкодами, істотними труднощами, які не залежать від волі особи та унеможливили своєчасне, тобто у встановлений процесуальним законом строк подання апеляційної скарги.

Аналогічна правова позиція викладена в ухвалі Верховного Суду від 26 квітня 2018 року у справі № 820/4420/18.

Практика Європейського суду з прав людини також свідчить про те, що право на звернення до суду не є абсолютним і може бути піддане обмеженням, в тому числі і встановленням строків на звернення до суду за захистом порушених прав, або фінансовим обмеженням (справа «Стаббігс на інші проти Великобританії», справа «Девеер проти Бельгії», справа «Креуз проти Польщі»).

Таким чином, встановлення процесуальних строків законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених КАС України певних процесуальних дій і стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків.

З урахуванням наведеного суд приходить до висновку про необґрунтованість заяви апелянта про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення суду першої інстанції.

Згідно ч. 3 ст. 298 КАС України апеляційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 295 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку.

Згідно ч. 2 ст. 298 КАС України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 296 цього Кодексу, застосовуються положення статті 169 цього Кодексу.

Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Враховуючи, що апелянтом пропущено десятиденний строк на апеляційне оскарження ухвали суду першої інстанції, суд апеляційної інстанції приходить до висновку про необхідність залишення апеляційної скарги без руху та надання скаржнику строку для усунення визначених у вказаній ухвалі недоліків шляхом подання заяви про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення суду із зазначенням інших поважних, на думку апелянта, причин для його поновлення.

Керуючись ст.ст. 169, 248, 298, 321, 325 КАС України, суд, -

У Х В А Л И В:

У задоволенні заяви Шевченківського відділу Державної виконавчої служби у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) про поновлення строку на апеляційне оскарження - відмовити.

Апеляційну скаргу Шевченківського відділу Державної виконавчої служби у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 08 червня 2021 року у справі за позовом Офісу Генерального прокурора до Шевченківського відділу Державної виконавчої служби у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), третя особа - Національна академія прокуратури України, про визнання протиправною та скасування постанови - залишити без руху.

Вказати, що апелянт протягом десяти днів з моменту отримання копії даної ухвали, має право звернутися до суду апеляційної інстанції із заявою про поновлення строку на апеляційне оскарження, в якій зазначити інші причини, які він вважає поважними, для його поновлення.

Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку апеляційного оскарження будуть визнані неповажними, суд відмовляє у відкритті апеляційного провадження.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя-доповідач Н.М. Єгорова