Справа № 380/1778/21
Суддя: Хома Олена Петрівна
Дата ухвалення: 2021-08-11 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЛЬВІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 серпня 2021 року справа №380/1778/21

Львівський окружний адміністративний суд в складі:

головуючого - судді Хоми О.П.,

з участю секретаря судового засідання Стецишин П.Д.

з участю представників: позивача Титаренка В.С., відповідача Стецьківа Р.С.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Львові адміністративну справу за позовом Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Львівській області про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень,

в с т а н о в и в :

Фізична особа-підприємець ОСОБА_1 (далі-позивач, ФОП ОСОБА_1 ) звернувся до суду з позовною заявою до Головного управління ДПС у Львівській області (далі - відповідач, ГУ ДПС у Львівській області), в якому просить визнати протиправним та скасувати податкові повідомлення-рішення відповідача від 09.10.2020:

- № про застосування штрафної (фінансової) санкції (штрафу) у розмірі 5 100 грн;

- № про застосування штрафної (фінансової) санкції (штрафу) у розмірі 17 000 грн.

Позовні вимоги мотивовані тим, що фактична перевірка позивача, за результатами якої складено спірні податкові повідомлення-рішення, проведена без законодавчо встановлених підстав. Вказує на протиправність висновків податкового органу, викладених у акті перевірки від 18.09.2020. Як вбачається із змісту акта перевірки, посадовими особами ГУ ДПСУ у Львівській області встановлено проведення розрахункової операції через реєстратор розрахункових операцій з порушенням режиму попереднього програмування найменування товарів із зазначенням коду УКТ ЗЕД для підакцизних товарів. Роблячи висновок про порушення норм чинного законодавства, контролюючим органом не встановлено чи в реалізованому пиві наявний алкоголь. Оскільки на безалкогольне пиво, яке згідно УКТ ЗЕД віднесено до товарної групи 2202, ставки акцизного податку ПКУ не встановлено і такі товари не віднесено до підакцизних, то вимога щодо попереднього програмування найменування товарів із зазначенням коду УКТ ЗЕД для такого товару є безпідставна. Відсутність визначених у акті перевірки правопорушень також підтверджується постановою Личаківського районного суду м. Львова від 25.11.2020 у справі №463/10608/20, що набрала законної сили. Вказаним судовим рішенням закрито провадження про адміністративне правопорушення у зв`язку з відсутністю в діях ФОП ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, оскільки в протоколі про адміністративне правопорушення не розкрито суті самого правопорушення, не зазначено, які саме дії вчинено при здійсненні розрахункової операції та в чому вони полягають. Щодо податкового повідомлення-рішення № зазначив, що суб`єкти господарювання, які отримали ліцензію на роздрібну торгівлю алкогольними напоями та тютюновими виробами, вносять до Єдиного реєстру тільки ті місця зберігання алкогольних напоїв та тютюнових виробів, що розташовані за іншою адресою, ніж місце здійснення торгівлі. Оскільки на час проведення перевірки у ФОП ОСОБА_1 була дійсна ліцензія від 16.07.2020№ 2004641 на право роздрібної торгівлі алкогольними напоями у кафе по АДРЕСА_1 , а за результатами перевірки встановлено зберігання позивачем алкогольних напоїв (пива) у місці торгівлі, то застосування до позивача штрафної санкції в розмірі 17 000 грн за зберігання алкогольних напоїв без наявної ліцензії на право роздрібної торгівлі алкогольними напоями та/або довідки про внесення місця зберігання алкогольних напоїв до ЄДР є необґрунтованим та протиправним.

Відповідач щодо задоволення позову заперечив з підстав, викладених у відзиві на позовну заяву. Вказав, що фактичною перевіркою встановлено проведення ФОП ОСОБА_1 розрахункової операції через реєстратор розрахункових операцій з порушенням режиму попереднього програмування найменування товарів із зазначенням коду УКТ ЗЕД для підакцизних товарів, що є порушенням вимог п.11 ст. 3 Закону України «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг». Зокрема, відповідно до чеку від 18.09.2020 № позивачем реалізовано пиво Стелла світле 0,3 л. пляшкове, в чеку відображено акцизний збір 5% - 0,67 грн та не зазначено коду товарної підкатегорії згідно з УКТ ЗЕД. Крім того, перевіркою встановлено зберігання позивачем алкогольних напоїв, а саме пива Corona Exctra 0,3 л. 6 пляшок, пива Чернігівське світле 0,5 л. 5 пляшок, Чернігівське біле нефільтроване 0,5 л. 5 пляшок, Старопрамен 0,5 л. 5 пляшок, Стелла 0,5 л. 5 пляшок, отриманого на підставі товарно-транспортної накладної від 04.07.2020 № НЛВ-122731, без наявної ліцензії на право роздрібної торгівлі алкогольними напоями та/або довідки про внесення місця зберігання алкогольних напоїв до Єдиного державного реєстру місць зберігання. Вважає, що спірні податкові повідомлення - рішення прийнято на підставі та в межах, встановлених законом. Просив у задоволенні позову відмовити повністю.

Ухвалою від 12.02.2021 позовна заява, подана без додержання вимог, встановлених Кодексом адміністративного судочинства України (далі - КАС України), була залишена без руху, позивачу надано строк на усунення недоліків позовної заяви. Вимоги ухвали позивачем виконано.

Ухвалою від 26.02.2021 відкрито загальне позовне провадження в адміністративній справі. Підготовче засідання призначено на 17.03.2021.

Представником позивача 16.03.2021 (вх.№16779) подано клопотання про відкладення розгляду справи.

Підготовче засідання, призначене на 17.03.2021, відкладено до 24.03.2021.

Відповідачем 07.04.2021 (вх.№23120) подано відзив на позовну заяву.

Підготовчі засідання, призначене на 24.03.2021, 06.04.2021та 20.04.2021 не відбулися у зв`язку з встановленням особливого режиму роботи суду з метою попередження розповсюдження коронавірусної інфекції (COVID-19).

Позивачем 25.06.2021 (вх.№45795) подано відповідь на відзив.

Ухвалою суду від 20.07.2021 закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду.

Суд, з`ясувавши обставини, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог та заперечень, дослідивши докази, якими вони обґрунтовуються, встановив наступні фактичні обставини та відповідні їм правовідносини.

ОСОБА_1 зареєстрований як фізична особа-підпріємець.

ФОП ОСОБА_1 23.01.2020 ГУ ДПС у Львівській області видано ліцензію на право роздрібної торгівлі алкогольними напоями №1900212.

Термін дії якої визначено з 10.08.2019 до 10.08.2020.

Адреса місця торгівлі: АДРЕСА_1 , кафе 33 м.кв.

Позивач 30.04.2020 звернувся до ГУ ДФС з заявою про анулювання ліцензії на право роздрібної торгівлі алкогольними напоями №1900212.

За результатами розгляду вказаної заяви відповідачем прийнято розпорядження від 08.05.2020 №476-8, яким ФОП ОСОБА_1 анульовано ліцензію на право роздрібної торгівлі алкогольними напоями №1900212.

Докази направлення та/або вручення розпорядження від 08.05.2020 №476-8, яким ФОП ОСОБА_1 в матеріалах справи відсутні.

Представник в позивача в судовому засіданні ствердив про те, що ФОП ОСОБА_1 не отримано вказаного розпорядження і він не обізнаний з таким.

Представник відповідача в судовому засіданні пояснив, що, за загальним правилом, ліцензії та розпорядження про їх анулювання видаються суб`єкту господарювання особисто.

Оскільки позивач не з`явився в податковий орган, то розпорядження від 08.05.2020 №476-8 йому не було вручено та поштою не направлялось.

ФОП ОСОБА_1 16.07.2020 видано ліцензію про право роздрібної торгівлі алкогольними напоями № 2004641 з терміном дії з 16.07.2020 до 16.07.2021.

Адреса місця торгівлі: АДРЕСА_1 , кафе 25 м.кв.

ГУ ДПС у Львівській області 17.09.2020 видано наказ від №3252 «Про проведення фактичної перевірки ОСОБА_1 », яким вирішено провести фактичну перевірку ФОП ОСОБА_1 за період діяльності з 17.01.2020 по день завершення перевірки, з 17.09.2020, тривалістю 10 діб.

Як вбачається із змісту вказаного наказу, такий винесено на підставі статті 20, підпункту 80.2. пункту 80.2 статті 80 Податкового кодексу України та на підставі службового допису відділу фактичних перевірок управління податкового аудиту ГУ ДПС у Львівській області від 16.09.2020 №133/13-01-07.09-11.

ГУ ДПС у Львівській області 18.09.2020 на підставі наказу від 17.09.2020 №3252 та направлень на перевірку від 17.09.2020 №4801 та №4802 проведено фактичну перевірку дотриманням ФОП ОСОБА_1 порядку проведення розрахунків за товари (послуги), вимог з регулювання обігу готівки, наявність торгових патентів і ліцензій.

Результати перевірки оформлено актом від 18.09.2020.

Вказаною перевіркою встановлено проведення ФОП ОСОБА_1 розрахункової операції через реєстратор розрахункових операцій з порушенням режиму попереднього програмування найменування товарів із зазначенням коду УКТ ЗЕД для підакцизних товарів, а саме пиво Стелла світле 0,3 л. пляшкове згідно чеку № від 18.09.2020, чим порушено пункт 11 статті 3 Закону України «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг».

Крім того, фактичною перевіркою встановлено зберігання позивачем алкогольних напоїв, а саме пива Corona Exctra 0,3 л. 6 пляшок, пива Чернігівське світле 0,5 л. 5 пляшок, Чернігівське біле нефільтроване 0,5 л. 5 пляшок, Старопрамен 0,5 л. 5 пляшок, Стелла 0,5 л. 5 пляшок, отриманих на підставі товарно-транспортної накладної від 04.07.2020 № НЛВ-122731, без наявної ліцензії на право роздрібної торгівлі алкогольними напоями та/або довідки про внесення місця зберігання алкогольних напоїв до Єдиного державного реєстру місць зберігання.

ГУ ДПС у Львівській області на підставі висновків вищевказаного акта перевірки 09.10.2020 винесено податкові повідомлення-рішення:

- № , яким за порушення частини 55 статті 15 Закону України «Про державне регулювання виробництва і обігу спирту етилового, коньячного і плодового, алкогольних напоїв, тютюнових виробів та пального», на підставі підпункту 54.3.3 пункту 54.3 статті 54 Податкового кодексу України і згідно з частиною 2 статті 17 Закону України «Про державне регулювання виробництва і обігу спирту етилового, коньячного і плодового, алкогольних напоїв, тютюнових виробів та пального» застосовано до позивача штрафні (фінансові) санкції (штрафи) у розмірі 17000 грн;

- № , яким за порушення пункту 11 статті 3 Закону України «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг», на підставі підпункту 54.3.3 пункту 54.3 статті 54 Податкового кодексу України і згідно з пунктом 7 статті 17 ЗУ «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг» застосовано до позивача штрафні (фінансові) санкції (штрафи) у розмірі 5100 грн.

Вказані податкові повідомлення-рішення оскаржено позивачем в адміністративному порядку.

Рішенням про результати розгляду скарги від 30.12.2020 №36935/6/99-00-66-03-0116 скаргу ФОП ОСОБА_1 залишено без розгляду.

Податкові повідомлення-рішення від 09.10.2020 № та № є предметом оскарження у справі.

При вирішення справи суд керувався таким.

Відповідно до статті 19 Конституції України правовий порядок в Україні ґрунтується на засадах, відповідно до яких ніхто не може бути примушений робити те, що не передбачено законодавством. Органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Правові засади застосування реєстраторів розрахункових операцій та програмних реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг визначає Закон України «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг» від 06.07.1995 №265/95ВР (далі - Закон №265/95ВР).

Відповідно до статті 1 вказаного Закону реєстратор розрахункових операцій - пристрій або програмно-технічний комплекс, в якому реалізовані фіскальні функції і який призначений для реєстрації розрахункових операцій при продажу товарів (наданні послуг), операцій з торгівлі валютними цінностями в готівковій формі та/або реєстрації кількості проданих товарів (наданих послуг), операцій з видачі готівкових коштів держателям електронних платіжних засобів та з приймання готівки для подальшого переказу.

Відповідно до пункту 11 статті 3 Закону № 265/95-ВР суб`єкти господарювання, які здійснюють розрахункові операції в готівковій та/або в безготівковій формі (із застосуванням електронних платіжних засобів, платіжних чеків, жетонів тощо) при продажу товарів (наданні послуг) у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг, а також операції з приймання готівки для подальшого її переказу зобов`язані проводити розрахункові операції через реєстратори розрахункових операцій (далі - РРО) та/або через програмні РРО (далі - ПРРО) для підакцизних товарів із використанням режиму програмування із зазначенням коду товарної підкатегорії згідно з Українським класифікатором товарів зовнішньоекономічної діяльності (далі - УКТ ЗЕД), найменування товарів, цін товарів та обліку їх кількості.

Пунктом 7 статті 17 Закону №265/95-ВР визначено, що до суб`єктів господарювання, які здійснюють розрахункові операції за товари (послуги), за рішенням відповідних контролюючих органів застосовуються фінансові санкції у розмірі триста неоподатковуваних мінімумів доходів громадян - у разі проведення розрахункових операцій через РРО та/або ПРРО без використання режиму програмування найменування кожного підакцизного товару із зазначенням коду товарної підкатегорії згідно з УКТ ЗЕД, ціни товару та обліку його кількості.

Пунктом 2 розділу II Положення про форму та зміст розрахункових документів/електронних розрахункових документів, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 21.01.2016 № 13 (далі - Положення № 13), визначено, що обов`язковими реквізитами фіскального касового чеку на товари (послуги), зокрема є: назва товару (послуги); вартість; якщо кількість придбаного товару (обсяг отриманої послуги) не дорівнює одиниці виміру, кількість, вартість одиниці виміру придбаного товару (отриманої послуги); код товарної підкатегорії згідно з УКТ ЗЕД (зазначається у випадках, передбачених чинним законодавством).

За відсутності в документі хоча б одного з обов`язкових реквізитів, а також недотримання сфери його призначення, такий документ не прийматиметься як розрахунковий (пункт 3 розділу I Положення № 13).

Таким чином, у разі проведення розрахункових операцій через РРО та/або ПРРО без використання режиму програмування найменування кожного підакцизного товару із зазначенням коду товарної підкатегорії згідно з УКТ ЗЕД, ціни товару та обліку його кількості до суб`єктів господарювання, які здійснюють розрахункові операції за товари (послуги), за рішенням відповідних контролюючих органів застосовується відповідальність у вигляді фінансових санкцій, передбачених пунктом 7 статті 17 №265/95-ВР - триста неоподатковуваних мінімумів доходів громадян (5100 грн).

Основні засади державної політики щодо регулювання виробництва, експорту, імпорту, оптової і роздрібної торгівлі спиртом етиловим, коньячним і плодовим, спиртом етиловим ректифікованим виноградним, спиртом етиловим ректифікованим плодовим, спиртом-сирцем виноградним, спиртом-сирцем плодовим, алкогольними напоями та тютюновими виробами, забезпечення їх високої якості та захисту здоров`я громадян, а також посилення боротьби з незаконним виробництвом та обігом алкогольних напоїв і тютюнових виробів на території України визначенні Законом України «Про державне регулювання виробництва і обігу спирту етилового, коньячного і плодового, алкогольних напоїв та тютюнових виробів» від 19.12.1995 №481/95-ВР (далі- Закон№481/95-ВР).

Статтею 1 Закону № 481/95-ВР серед іншого надано визначення наступним поняттям:

ліцензія (спеціальний дозвіл) - документ державного зразка, який засвідчує право суб`єкта господарювання (у тому числі іноземного суб`єкта господарювання, який діє через своє зареєстроване постійне представництво) на провадження одного із зазначених у цьому Законі видів діяльності протягом визначеного строку;

роздрібна торгівля - діяльність по продажу товарів безпосередньо громадянам та іншим кінцевим споживачам для їх особистого некомерційного використання незалежно від форми розрахунків, у тому числі на розлив у ресторанах, кафе, барах, інших суб`єктах господарювання (у тому числі іноземних суб`єктах господарювання, які діють через свої зареєстровані постійні представництва) громадського харчування. місце зберігання - місце, яке використовується для зберігання спирту, або приміщення, яке використовується для зберігання алкогольних напоїв та тютюнових виробів, відомості про місцезнаходження якого внесені до Єдиного державного реєстру місць зберігання;

Єдиний державний реєстр місць зберігання (Єдиний реєстр) - перелік місць зберігання, який ведеться органами доходів і зборів і містить визначені цим Законом відомості про місцезнаходження місць зберігання та відомості про заявників;

Згідно з частиною дванадцятою статті 15 Закону 481/95-ВР роздрібна торгівля алкогольними напоями (крім столових вин) або тютюновими виробами може здійснюватися суб`єктами господарювання всіх форм власності, у тому числі їх виробниками, за наявності у них ліцензій.

Відповідно до статей 3 та 15 Закону 481/95-ВР ліцензія анулюється шляхом прийняття органом, який видав ліцензію, відповідного письмового розпорядження на підставі, зокрема заяви суб`єкта господарювання (у тому числі іноземного суб`єкта господарювання, який діє через своє зареєстроване постійне представництво).

Ліцензія анулюється та вважається недійсною з моменту одержання суб`єктом господарювання (у тому числі іноземним суб`єктом господарювання, який діє через своє зареєстроване постійне представництво) письмового розпорядження про її анулювання.

Частинами 35-37 статті 15 Закону №481/95-ВР встановлено, що зберігання алкогольних напоїв та тютюнових виробів здійснюється в місцях зберігання алкогольних напоїв та тютюнових виробів, внесених до Єдиного реєстру, незалежно від того, кому належить таке місце зберігання, або того, за заявою якого суб`єкта господарювання таке місце зберігання було внесено до Єдиного реєстру.

Внесення даних до Єдиного реєстру проводиться на підставі заяви суб`єкта господарювання з обов`язковим зазначенням місцезнаходження місця зберігання алкогольних напоїв та тютюнових виробів, а також: для юридичних осіб - найменування, місцезнаходження, коду Єдиного державного реєстру юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців; для фізичних осіб - підприємців - прізвища, імені, по батькові, місця проживання, реєстраційного номера облікової картки платника податків.

До заяви додаються копія виданої заявнику ліцензії на відповідний вид діяльності, засвідчена нотаріально або посадовою особою органу ліцензування, та документ, що підтверджує право користування цим приміщенням.

Суб`єкти господарювання, які отримали ліцензію на роздрібну торгівлю алкогольними напоями та тютюновими виробами, вносять до Єдиного реєстру тільки ті місця зберігання алкогольних напоїв та тютюнових виробів, що розташовані за іншою адресою, ніж місце здійснення торгівлі.

Частиною 2 статті 17 Закону № 481/95-ВР встановлено відповідальність за зберігання спирту, або алкогольних напоїв, або тютюнових виробів у місцях зберігання, не внесених до Єдиного реєстру, у вигляді штрафу в розмірі 100 відсотків вартості товару, який знаходиться в такому місці зберігання, але не менше 17000 гривень.

Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, зокрема визначення вичерпного переліку податків та зборів, що справляються в Україні, порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час здійснення податкового контролю, а також відповідальність за порушення податкового законодавства, регулюються Податковим кодексом України (далі - Податковий кодекс).

Пунктом 75.1 статті 75 Податкового кодексу передбачено, що контролюючі органи мають право проводити камеральні, документальні (планові або позапланові; виїзні або невиїзні) та фактичні перевірки.

Відповідно до підпункту 75.1.3. пункту 75.1. статті 75 Податкового кодексу фактичною вважається перевірка, що здійснюється за місцем фактичного провадження платником податків діяльності, розташування господарських або інших об`єктів права власності такого платника. Така перевірка здійснюється контролюючим органом щодо дотримання норм законодавства з питань регулювання обігу готівки, порядку здійснення платниками податків розрахункових операцій, ведення касових операцій, наявності ліцензій, свідоцтв, у тому числі про виробництво та обіг підакцизних товарів, дотримання роботодавцем законодавства щодо укладення трудового договору, оформлення трудових відносин з працівниками (найманими особами).

Статтею 80 Податкового кодексу визначено порядок проведення фактичної перевірки.

Згідно з підпунктом 80.2.5. пункту 80.2. статті 80 Податкового кодексу фактична перевірка здійснюється без попередження платника податків (особи).

Як передбачено підпунктом 80.2.2. пункту 80.2. статті 80 Податкового кодексу, фактична перевірка може проводитися у разі наявності та/або отримання в установленому законодавством порядку інформації від державних органів або органів місцевого самоврядування, яка свідчить про можливі порушення платником податків законодавства, контроль за яким покладено на контролюючі органи, зокрема, щодо здійснення платниками податків розрахункових операцій, ведення касових операцій, наявності патентів, ліцензій та інших документів, контроль за наявністю яких покладено на контролюючі органи, виробництва та обігу підакцизних товарів.

Судом встановлено, що проведення фактичної перевірки позивача податковим органом відбулося саме на підставі підпункту 80.2.2, пункту 80.2 статті 80 Податкового кодексу.

Матеріалами справи підтверджено, що рішення про проведення фактичної перевірки позивача оформлене відповідним наказом, який вручено позивачу особисто разом з направленнями на перевірку 18.09.2020, що підтверджується його особистим підписом на таких документах.

ФОП ОСОБА_1 допущено посадових осіб контролюючого органу до її проведення.

Отже, враховуючи факт допуску посадових осіб ГУ ДПС у Львівській області до проведення фактичної перевірки, наслідком чого стала реалізація наказу від 17.09.2020 №3252, суд дійшов висновку про правомірність призначення та проведення фактичної перевірки позивача ГУ ДПС у Львівській області.

Перевірку проведено на підставі наказу, який позивачем не оскаржувався, та після пред`явлення особами уповноваженими направлень та посвідчень.

За результатами перевірки складено акт з відображенням виявлених порушень. Опис порушень в акті є таким, що дає можливість зрозуміти їх суть та в разі незгоди висловити свою позицію та правові обґрунтування протиправності вчинених дій при проведенні перевірки.

Передбачене актом поле для висловлення зауважень суб`єкта господарювання містить запис: «Порушення вчинено не навмисно».

Вказане дає підстави стверджувати, що відповідач при призначенні та проведенні перевірки діяв в межах повноважень та спосіб, передбачений законом.

Надаючи правову оцінку правомірності податкового повідомлення-рішення від 09.10.2020 № про застосування штрафної (фінансової) санкції (штрафу) у розмірі 5 100 грн, суд зазначає таке.

Вказане податкове повідомлення-рішення прийнято у зв`язку з порушенням позивачем проведення розрахункової операції через реєстратор розрахункових операцій з порушенням режиму попереднього програмування найменування товарів із зазначенням коду УКТ ЗЕД для підакцизних товарів, а саме пиво Стелла світле 0,3 л пляшкове відповідно до чеку № від 18.09.2020, в якому відображено акцизний збір 5% - 0,67 грн.

Суд звертає увагу, що згідно з абзацом 8 пункту 2 розділу 3 Положення №13 фіскальний касовий чек на товари (послуги) має містити такий обов`язковий реквізит як код товарної підкатегорії згідно з УКТ ЗЕД, що зазначається у випадках, передбачених чинним законодавством.

У разі проведення розрахункових операцій через РРО та/або програмні РРО без використання режиму попереднього програмування найменування кожного підакцизного товару із зазначенням коду товарної підкатегорії згідно з УКТ ЗЕД, ціни товару та обліку його кількості, до суб`єктів господарювання застосовуються фінансові санкції у розмірі 300 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Згідно з підпунктом 14.1.145 пункту 14.1 статті 14 Податкового кодексу підакцизні товари (продукція) - товари за кодами згідно з УКТ ЗЕД, на які Податковим кодексом встановлено ставки акцизного податку.

До підакцизних товарів належать, зокрема: спирт етиловий та інші спиртові дистиляти, алкогольні напої, пиво (крім квасу «живого» бродіння) (пункт 215.1 статті 215 Податкового кодексу).

Як вбачається із фіскального чеку від 18.09.2020, позивачем реалізовано пиво Стелла Світле 0.3 л вартістю 14 грн.

Вказаний чек містить суму акцизного збору 5 % - 0.67 грн, який стягується при продажі підакцизних товарів, в тому числі алкогольних напоїв, до яких відноситься пиво.

Таким чином, реалізуючи вказаний товар, позивач самостійно визначив акцизний збір, що свідчить про його обізнаність, що такий товар відносить до підакцизної продукції.

Належність товару до підакцизної продукції передбачає визначення коду УКТ ЗЕД при проведенні розрахункових операцій через РРО.

Натомість відомості щодо коду товарної підкатегорії згідно з УКТ ЗЕД у такому фіскальному чеку відсутні.

Відсутність у фіскальному чеку від 18.09.2020 коду товарної підкатегорії згідно з УКТ ЗЕД свідчить про порушення позивачем вимог пункту 11 статті 3 Закону № 265/95-ВР, за яке пунктом 7 статті 17 Закону №265/95-ВР передбачена фінансова санкція у розмірі 5100 грн.

Тому притягнення позивача до відповідальності за порушення пункту 11 статті 3 Закону № 265/95-ВР відповідає вимогам чинного законодавства, тобто є правомірним.

Стосовно доводів позивача, що ґрунтуються на обставинах, встановлених постановою Личаківського районного суду м. Львова від 25.11.2020 у справі №463/10608/20, суд зазначає таке.

Відповідно до частини четвертої статті 78 КАС України обставини, встановлені рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, стосовно якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом.

В даній справі предметом оскарження є податкове повідомлення-рішення від 09.10.2020 №, яким позивача притягнуто до фінансової відповідальності за порушення вимог пункту 11 статті 3 Закону України «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг». При цьому, підставою для притягнення до відповідальності стали порушення, відображені у акті перевірки від 18.09.2020.

Суд вважає за необхідне звернути увагу на те, що статтею 1 Податкового кодексу визначено сферу його дії, відповідно до пункту 1.1. якої цей Кодекс регулює відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, зокрема, визначає вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час здійснення податкового контролю, а також відповідальність за порушення податкового законодавства.

Статтею 5 Податкового кодексу врегульовано співвідношення податкового законодавства з іншими законодавчими актами, відповідно до якого:

5.1. Поняття, правила та положення, установлені цим Кодексом та законами з питань митної справи, застосовуються виключно для регулювання відносин, передбачених статтею 1 цього Кодексу.

5.2. У разі якщо поняття, терміни, правила та положення інших актів суперечать поняттям, термінам, правилам та положенням цього Кодексу, для регулювання відносин оподаткування застосовуються поняття, терміни, правила та положення цього Кодексу.

5.3. Інші терміни, що застосовуються у цьому Кодексі і не визначаються ним, використовуються у значенні, встановленому іншими законами.

Беручи до уваги викладене, відносини, які склалися між сторонами з приводу застосування до позивача як фізичної особи-підприємця фінансової санкції за порушення вимог Закону №265/95-ВР, регулюються нормами податкового законодавства.

Натомість, предметом розгляду Личаківським районним судом м. Львова було вчинення ОСОБА_1 адміністративного правопорушення, передбаченого частиною 1 статті 155-1 КУпАП, відображене у протоколі про адміністративне правопорушення від 21.09.2020 №206.

Як вбачається, із змісту постанови Личаківського районного суду м. Львова від 25.11.2020 у справі №463/10608/20, такою закрито провадження у справі про адміністративне правопорушення відносно позивача виключно у зв`язку з порушенням законодавчо встановленого порядку складання протоколу про адміністративне правопорушення від 21.09.2020 №206.

Постановою Личаківського районного суду м. Львова від 25.11.2020 у справі №463/10608/20 встановлені обставини щодо адміністративного правопорушення, наслідком якого є передбачена КУпАП адміністративна відповідальність.

Тобто за своєю правовою природою фінансова та адміністративна відповідальність є різними видами відповідальності, які не стосуються одних і тих самих правовідносин.

Вказане свідчить, що обставини, встановлені у постанові Личаківського районного суду м. Львова від 25.11.2020 у справі №463/10608/20, для вирішення даної справи не мають преюдиційного значення в розумінні статті 78 КАС України.

Надаючи правову оцінку правомірності винесення податковогоповідомлення-рішення від 09.10.2020 № про застосування штрафної (фінансової) санкції (штрафу) у розмірі 17000 грн, суд зазначає таке.

Вказане податкове повідомлення-рішення винесено у зв`язку з порушенням, що полягає у зберіганні позивачем алкогольних напоїв, отриманих ним на підставі товарно-транспортної накладної від 04.07.2020 № НЛВ-122731, без наявної ліцензії на право роздрібної торгівлі алкогольними напоями та/або довідки про внесення місця зберігання алкогольних напоїв до Єдиного державного реєстру місць зберігання.

Податковий орган обґрунтовує правомірність свого рішення відсутністю у позивача на час придбання таких алкогольних напоїв ліцензії на право роздрібної торгівлі алкогольними напоями та довідки про внесення місця зберігання алкогольних напоїв до Єдиного реєстру.

Відповідач стверджує про анулювання виданої 23.01.2020 позивачу ліцензії на право здійснення роздрібної торгівлі алкогольними напоями № 1900212, терміном дії з 10.08.2019 до 10.08.2020.

Дійсно, розпорядженням податкового органу від 08.05.2020 №476-8 дію вказаної ліцензію анульовано на підставі самостійно поданої позивачем заяви.

Однак таке розпорядження позивачу не надсилалося, що підтверджено представником відповідача в судовому засіданні, та відповідно не було отримано.

Суд звертає увагу, що відповідно до статей 3 та 15 Закону 481/95-ВР момент анулювання ліцензії є взаємопов`язаним з часом отримання суб`єктом господарювання відповідного розпорядження.

Виходячи з того, що позивачем не отримано розпорядження від 08.05.2020 №476-8 про анулювання ліцензії на право здійснення роздрібної торгівлі алкогольними напоями № 1900212, така ліцензія згідно до норм чинного законодавства не вважається анульованою.

Окрім того, 16.07.2020 позивачу видано ліцензію про право роздрібної торгівлі алкогольними напоями № 2004641, з терміном дії з 16.07.2020 до 16.07.2021.

Встановлені судом фактичні обставини свідчать про наявність у позивача як і на час придбавання алкогольних напоїв, так і на час проведення перевірки діючих ліцензій на право здійснення роздрібної торгівлі алкогольними напоями, а тому підстав для застосування фінансових санкцій, визначених у податковому повідомленні-рішенні від 09.10.2020 № не має.

Відповідно до вимог частини 2 статті 77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Відповідачем не подано належних доказів правомірності прийняття податкового повідомлення-рішення від 09.10.2020 № .

Відповідно до частини 2 статті 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи несправедливій дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Перевіривши оскаржуване податкове повідомлення-рішення ГУ ДПС у Львівській області від 09.10.2020 № , суд дійшов переконання, що таке прийнято відповідачем без урахування вимог Податкового кодексу та з порушенням передбачених статтею 2 КАС України принципів, тому його слід визнати протиправним та скасувати.

Оцінюючи зібрані по справі докази в їх сукупності і надану судом оцінку правомірності прийняття спірних податкових повідомлень-рішень, суд дійшов висновку про часткове задоволення позовних вимог шляхом визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення від 09.10.2020 № .

Відповідно до статті 139 КАС України підлягають відшкодуванню за рахунок бюджетних асигнувань ГУ ДПС у Львівській області пропорційно до розміру задоволених позовних вимог понесені позивачем судові витрати у вигляді судового збору.

Керуючись ст.ст.6-10, 14, 72-77, 90, 139, 159, 241-246, 294 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

в и р і ш и в :

Позов Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 ( АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_1 ) до Головного управління ДПС у Львівській області (вул. Стрийська, буд. 35, м. Львів, 79026, ) про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень, - задовольнити частково.

Визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення від 09.10.2020 року № .

У задоволенні інших позовних вимог відмовити.

Стягнути з Головного управління ДПС у Львівській області (вул. Стрийська, 35, м. Львів, 79003, ) за рахунок бюджетних асигнувань в користь Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 ( АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_1 ) 454 (чотириста п`ятдесят чотири) грн судових витрат у вигляді судового збору.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повне судове рішення складено 17 серпня 2021 року.

Суддя О.П. Хома