Справа № 420/11779/21
Суддя: Потоцька Н.В.
Дата ухвалення: 2021-08-13 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

13 серпня 2021 року м. Одеса

Одеський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Потоцької Н.В.

розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження (в порядку ст. 262 КАС України) клопотання відповідача від 11.08.2021 року за вхід.№ЕП/21619/21 про залишення позову без розгляду,

ВСТАНОВИВ:

До Одеського окружного адміністративного суду надійшов адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю «АГРО ГЮБІ+» до ДПС України, Головного управління ДПС в Одеській області в якому позивач просить:

визнати протиправним та скасувати рішення комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС в Одеській області №1761561/38443006 від 23.07.2020 про відмову в реєстрації податкової накладної №32 від 30.06.2020 в Єдиному реєстрі податкових накладних, поданої ТОВ «АГРО ГЮБІ+»;

зобов`язати Державну податкову службу України зареєструвати податкову накладну ТОВ «АГРО ГЮБІ+»№32 від 30.06.2020в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Ухвалою суду від 09.07.2021 року визнано поважними причини пропуску строку звернення до суду та відкрито провадження в порядку спрощеного позовного провадження, без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами (в порядку ст. 262 КАС України).

11.08.2021 року за вхід.№ЕП/21619/21 надійшло клопотання відповідача про залишення позовної заяви без розгляду у зв`язку з пропуском строку звернення до суду, в якому, зокрема, зазначено, що позивачем пропущено строк звернення до суду, оскільки позивачем використано право на адміністративне оскарження рішення комісії регіонального рівня шляхом направлення скарги до ДПС України, про що свідчить квитанція №3 від 05.08.2020 р.

Рішення комісії центрального рівня прийнято 05.08.2020 р. При цьому, до суду позивач звернувся 08.07.2021 р., через 11 місяців 3 дні, а не 3 місяці, як-то передбачено законом.

Вирішуючи клопотання про залишення позову без розгляду, суд виходить з наступного.

Відповідно до ст.6 Конвенції кожній фізичній або юридичній особі гарантовано право на розгляд судом протягом розумного строку цивільної, кримінальної, адміністративної або господарської справи, а також справи про адміністративне правопорушення, у якій вона є стороною.

У такий спосіб здійснюється «право на суд», яке відповідно до практики ЄСПЛ включає не тільки право ініціювати провадження, але й право отримати «вирішення» спору судом (рішення у справі «Кутіч проти Хорватії», заява №48778/99).

Україна як учасниця конвенції повинна створювати умови для забезпечення доступності правосуддя як загальновизнаного міжнародного стандарту справедливого судочинства.

Рішеннями ЄСПЛ визначено, що право на доступ до суду має «застосовуватися на практиці і бути ефективним» (рішення у справі «Белле проти Франції»). Для того щоб право на доступ було ефективним, особа «повинна мати реальну можливість оскаржити дію, що порушує її права» (рішення у справах «Белле проти Франції» від 4.12.95 та «Нун`єш Діаш проти Португалії» від 10.04.2003).

Суворе трактування національним законодавством процесуального правила (надмірний формалізм) може позбавити заявників права звертатися до суду (рішення ЄСПЛ від 28.10.98 у справі «Перес де Рада Каванил`єс проти Іспанії»).

В ухвалі про відкриття провадження по справі судом вирішено питання щодо визнання поважними причин пропуску строку звернення до суду.

Крім зазначеного суд також звертає увагу на наступне.

Пунктом 6 Порядку №1165 передбачено, що у разі коли за результатами автоматизованого моніторингу платник податку, яким складено податкову накладну/розрахунок коригування, відповідає хоча б одному критерію ризиковості платника податку, реєстрація таких податкових накладних/розрахунків коригування зупиняється. Питання відповідності/невідповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку розглядається комісією регіонального рівня. У разі встановлення відповідності платника податку хоча б одному з критеріїв ризиковості платника податку комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Відповідно до п.7 Порядку №1165 у разі коли за результатами автоматизованого моніторингу податкової накладної/розрахунку коригування встановлено, що відображена в них операція відповідає хоча б одному критерію ризиковості здійснення операції, крім податкової накладної/розрахунку коригування, складених платником податку, який відповідає хоча б одному показнику, за яким визначається позитивна податкова історія, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється.

Відповідно до пункту 25 Порядку № 1165 Комісії регіонального рівня приймають рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі або відмову в такій реєстрації, врахування або неврахування таблиці даних платника податку, відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

За змістом зазначеного Порядку № 1165, в разі прийняття рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості, реєстрація податкових накладних є неможливою та у проведенні такої реєстрації Комісія відмовляє.

Судом встановлено, що в квитанції від 08.07.2020 р. зазначено наступне: «Відповідно до п.201.16 ст.201 Податкового кодексу України, реєстрація ПН/РК від 30.06.2020 р. №32 в Єдиному реєстрі податкових накладних зупинена. Платник податку, яким подано для реєстрації ПН/РК в Єдиному реєстрі податкових накладних, відповідає п.8 Критеріїв ризиковості платника податку».

Отже, після прийняття рішень про відповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку від 03.07.2020 №4041; від 04.08.2020 №4427, позивачу було відмовлено у реєстрації податкової накладної, яку він подавав після цього, а саме:

Рішенням №1761561/38443006 від 23.07.2020 відмовлено у реєстрації податкової накладної №32 від 30.06.2020.

Рішення відповідача про відповідність ТОВ «АГРО ГЮБІ+» п.8 Критеріїв ризиковості платника податку було оскаржено позивачем в судовому порядку.

Рішенням Одеського окружного адміністративного суду від 29 грудня 2020р. у справі №420/11346/20 адміністративний позов задоволено. Визнано протиправними та скасовано рішення Комісії ГУ ДПС в Одеській області з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в ЄРПН за №5162 від 24.09.2020р. про відповідність ТОВ «АГРО ГЮБІ+» п.8 Критеріїв ризиковості платника податку. Зобов`язано ГУ ДПС в Одеській області виключити ТОВ «АГРО ГЮБІ+» з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

Постановою П`ятого апеляційного адміністративного суду від 09.06.2021 року рішення залишено без змін.

Разом з цим, Комісією регіонального рівня 30.03.2021 прийнято рішення №41446 про невідповідність платника податку ТОВ «АГРО ГЮБІ+» критеріям ризиковості платника податку.

Оскаржувати рішення про відмову в реєстрації податкових накладних до скасування рішення про відповідність ТОВ «АГРО ГЮБІ+» п.8 Критеріїв ризиковості платника податку не було правового сенсу, оскільки рішення №1761561/38443006 від 23.07.2020 про відмову в реєстрації податкової накладної базувалось саме на рішеннях про відповідність ТОВ «АГРО ГЮБІ+» п.8 Критеріїв ризиковості платника податку.

Добросовісність це певний стандарт поведінки, що характеризується чесністю, відкритістю і повагою інтересів іншої сторони.

Доктрина venire contra factum proprium (заборони суперечливої поведінки), базується на римській максимі «non concedit venire contra factum proprium» (ніхто не може діяти всупереч своїй попередній поведінці). В основі доктрини venire contra factum proprium принцип добросовісності.

На переконання суду, позивач в даній справі діяв послідовно та добросовісно.

Законні очікування є одним із проявів справедливості у праві й передбачають юридичну визначеність правового регулювання щодо суб`єктів права. В аспекті статті 8 Конституції України юридична визначеність означає несуперечливість такого регулювання та недопустимість його зміни з порушенням засадничих принципів права.

З урахуванням викладеного, заява відповідача про залишення позовної заяви без розгляду задоволенню не підлягає.

Керуючись ст. ст. 2-9, 44, 122, 123, 240, 243, 248, 256, 294 КАС України, суд,

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотання відповідача від 11.08.2021 року за вхід.№ЕП/21619/21 про залишення позову без розгляду - відмовити.

Ухвала окремо від рішення по справі оскарженню не підлягає.

Відповідно до положень статті 256 КАС України, ухвала, постановлена судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, під час розгляду справи в письмовому провадженні, набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Головуючий суддя Потоцька Н.В