Справа № 329/449/21
Суддя: Максименко Лілія Яковлівна
Дата ухвалення: 2021-08-16 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЗАПОРІЗЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

З ПИТАНЬ ВІДВОДУ СУДДІ

16 серпня 2021 рокуСправа № 329/449/21
м. Запоріжжя

Запорізький окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Максименко Л.Я, розглянувши в порядку письмового провадження заяву представника позивачів ОСОБА_8. про відвід судді Запорізького окружного адміністративного суду Максименко Л.Я. у справі №329/449/21

за позовною заявою ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ), ОСОБА_2 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_2 ), ОСОБА_3 ( АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_3 ), ОСОБА_4 ( АДРЕСА_3 , РНОКПП НОМЕР_4 ), ОСОБА_5 ( АДРЕСА_3 , РНОКПП НОМЕР_5 )

до Чернігівської селищної ради Бердянського району Запорізької області (71202, Запорізька область, Бердянський район, смт. Чернігівка, вул. Українська, 57, ),

третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача - СТОВ «ТОКМАЧАНИ»(71202, Запорізька область, Чернігівський район, село Чернігово-Токмачанськ, вул. Сонячна, буд. 46А, )

про зобов`язання вчинити дії, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 (далі - позивач 1), ОСОБА_2 (далі - позивач 2), ОСОБА_3 (далі - позивач 3), ОСОБА_4 (далі - позивач 4), ОСОБА_5 (далі - позивач 5) звернулись із позовною заявою до Чернігівської селищної ради Бердянського району Запорізької області (далі - відповідач), в якій позивачі просять суд:

зобов`язати Чернігівську селищну раду Бердянського району Запорізької області прийняти рішення щодо виділення ОСОБА_1 земельної ділянки (кадастровий номер :06:004:0027) в натурі (на місцевості) як власнику земельної частки (паю) колишнього КСП Більшовик за рахунок земель, що підлягали паюванню на території Чернігівської селищної ради;

зобов`язати Чернігівську селищну раду Бердянського району Запорізької області прийняти рішення щодо виділення ОСОБА_1 земельної ділянки (кадастровий номер :06:004:0028) в натурі (на місцевості) як власнику земельної частки (паю) колишнього КСП Більшовик за рахунок земель, що підлягали паюванню на території Чернігівської селищної ради;

зобов`язати Чернігівську селищну раду Бердянського району Запорізької області прийняти рішення щодо виділення ОСОБА_2 земельної ділянки (кадастровий номер :06:004:0025) в натурі (на місцевості) як власнику земельної частки (паю) колишнього КСП Більшовик за рахунок земель, що підлягали паюванню на території Чернігівської селищної ради;

зобов`язати Чернігівську селищну раду Бердянського району Запорізької області прийняти рішення щодо виділення ОСОБА_3 земельної ділянки (кадастровий номер :06:004:0021) в натурі (на місцевості) як власнику земельної частки (паю) колишнього КСП Більшовик за рахунок земель, що підлягали паюванню на території Чернігівської селищної ради;

зобов`язати Чернігівську селищну раду Бердянського району Запорізької області прийняти рішення щодо виділення ОСОБА_5 земельної ділянки (кадастровий номер :06:004:0022) в натурі (на місцевості) як власнику земельної частки (паю) колишнього КСП Більшовик за рахунок земель, що підлягали паюванню на території Чернігівської селищної ради;

зобов`язати Чернігівську селищну раду Бердянського району Запорізької області прийняти рішення щодо виділення ОСОБА_4 земельної ділянки (кадастровий номер :06:004:0023) в натурі (на місцевості) як власнику земельної частки (паю) колишнього КСП Більшовик за рахунок земель, що підлягали паюванню на території Чернігівської селищної ради.

Ухвалою Запорізького окружного адміністративного суду від 23.06.2021 відкрито загальне позовне провадження в адміністративній справі №329/449/21 (ЗП/280/48/21), залучено до участі в справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача - СТОВ «ТОКМАЧАНИ». Призначено підготовче судове засідання на 21 липня 2021 року.

Протокольною ухвалою суду від 21.07.2021 відкладено підготовче судове засідання на 19.08.2021.

Ухвалою суду від 26.07.2021 відмовлено у задоволенні заяви про вжиття заходів забезпечення адміністративного позову.

09.08.2021 від представника позивачів надійшла заява (вх. №45093) про відвід судді Максименко Л.Я.

В обґрунтування заяви представник позивачів посилається на те, що суддею Максименко Л.Я. було задоволено клопотання представника відповідача про перенесення розгляду справи, а клопотання представника позивачів про виклик свідків та витребування доказів не були взяті до уваги. Також зазначає, що відмовляючи у задоволенні заяви про вжиття заходів забезпечення адміністративного позову суддя взяла до уваги виключно доводи відповідача, при цьому останнім не надавались суду будь-які докази, що зазначені земельні ділянки є предметом розробки технічної документації з землеустрою щодо виділення в натурі на місцевості земельної частки (паю), як і не надано доказів того, що позивачі діють поза межами рішення загальних зборів. З огляду на це представник позивачів вважає, що в систематичних діях судді щодо прийняття відповідних процесуальних рішень вбачається необ`єктивність та неупередженість судді, що як наслідок викликає недовіру до суду, а отже завідомо майбутнє законне рішення по справі в будь-якому випадку стороною ставиться під сумнів ще на початку розгляду справи.

Крім того, представник позивачів вважає, що необ`єктивність та неупередженість судді Максименко Л.Я. пов`язана з тим, що один із засновників СТОВ «ТОКМАЧАНИ» ОСОБА_6 у 2015 році був депутатом VII скликання Запорізької обласної ради, а батько судді - ОСОБА_7 у 2015 році також був депутатом VII скликання, але Оріхівської районної ради. З огляду на це вважає, що ОСОБА_6 мав більш вагомий вплив на рівні депутатської діяльності у Запорізькій обласній раді, якій підпорядковані районні ради, де мав депутатський мандат батько судді. Також представник допускає, що оскільки ОСОБА_6 та батько судді Шкарупило Я.В. займаються однією діяльністю у сфері сільськогосподарського виробництва, у різний проміжок часу виконували повноваження членів постійних комісій з питань земельних відносин у відповідних органах місцевого самоврядування, то вони могли контактувати на відповідних семінарах, конференціях, нарадах тощо.

До того ж представник позивачів вважає, що суддею було порушено правила суддівської етики, оскільки після судового засідання 21.07.2021 звернулась до ОСОБА_8 з вимогою надати пояснення чому саме адвокат не переробила позовну заяву відповідно до вимог цивільного законодавства, як про це було вказано в ухвалі судді Стрельникової Н.В. по справі № 280/3573/21. Наголошує, що суддею у зневажливому тоні була надана представнику позивачів вказівка бути готовим обґрунтувати своє право на звернення до адміністративного суду з посиланням на висновки Верховного Суду. Зазначає, що суть розмови відбулась у присутності клієнтів адвоката, чим фактично суддя поставила під сумнів компетентність адвоката перед його клієнтами при здійсненні адвокатської діяльності, чим фактичного виразила неповагу до адвоката, як сторони у адміністративному процесі.

На підставі наведених обставин просить задовольнити заяву про відвід судді Максименко Л.Я.

У зв`язку з тим, що заява про відвід судді надійшла 09.08.2021 у період перебування судді Максименко Л.Я. у відпустці, отримана суддею 16.08.2021 та вирішується невідкладно згідно вимог ч.11 ст. 40 КАС України.

Розглянувши заяву представника позивачів про відвід судді Максименко Л.Я., суд доходить висновку про її необґрунтованість з огляду на таке.

Відповідно до ч. 1 ст. 36 КАС України суддя не може брати участі в розгляді адміністративної справи і підлягає відводу (самовідводу): 1) якщо він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав правничу допомогу стороні чи іншим учасникам справи в цій чи іншій справі; 2) якщо він прямо чи опосередковано заінтересований в результаті розгляду справи; 3) якщо він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу; 4) за наявності інших обставин, які викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності судді; 5) у разі порушення порядку визначення судді для розгляду справи, встановленого статтею 31 цього Кодексу.

Тобто, головна мета відводу - гарантування безсторонності суду, зокрема, щоб запобігти упередженості судді (суддів) під час розгляду справи, а мета самовідводу - запобігання будь-яким сумнівам щодо безсторонності судді.

Як зазначено вище, неможливість участі судді у розгляді цієї справи представник позивачів пов`язує з тим, що дії судді викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності даного складу суду.

Пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантовано, що «кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом».

Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ) в п. 66 рішення у справі «Бочан проти України» від 03.05.2007 (заява № 7577/02) зазначив, що «безсторонність, в сенсі п. 1 статті 6, має визначатися відповідно до суб`єктивного критерію, на підставі особистих переконань та поведінки конкретного судді у конкретній справі - тобто, жоден з членів суду не має проявляти будь-якої особистої прихильності або упередження, та об`єктивного критерію - тобто, чи були у судді достатні гарантії для того, щоб виключити будь-які легітимні сумніви з цього приводу. Відповідно до об`єктивного критерію має бути визначено, чи наявні факти, що можуть бути перевірені, які породжують сумніви щодо відсутності безсторонності судів. У цьому зв`язку навіть зовнішні ознаки мають певне значення. Ключовим питанням є питання довіри, яку суди в демократичному суспільстві мають вселяти суспільству і, перш за все, сторонам у процесі».

Аналогічна правова позиція закріплена також в п.п. 49, 52 рішення ЄСПЛ у справі «Білуха проти України» від 09.11.2006 р. (заява № 33949/02), п. 28 рішення ЄСПЛ у справі «Газета «Україна-центр» проти України» від 15.07.2010 р. (заява № 16695/04).

Як установлено Бангалорськими принципами поведінки суддів, схваленими резолюцією Економічної і Соціальної Ради ООН № 2006/23 від 27.07.2006 р. «об`єктивність судді є необхідною умовою для належного виконання ним своїх обов`язків. Вона проявляється не тільки у змісті винесеного рішення, а й в усіх процесуальних діях, що супроводжують його прийняття».

Особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного.

При визначенні наявності у відповідній справі законних підстав сумніватися в безсторонності певного судді позиція особи, про яку йдеться, має важливе, але не вирішальне значення. Вирішальне значення при цьому матиме можливість вважати такі сумніви об`єктивно обґрунтованими, іншими словами, «має не лише здійснюватися правосуддя - ще має бути видно, що воно здійснюється». Адже йдеться про необхідність забезпечення довіри, яку суди в демократичному суспільстві повинні вселяти у громадськість (Рішення ЄСПЛ у справі «Мироненко і Мартенко проти України», «Олександр Волков проти України»).

Отже, для задоволення відводу за об`єктивним критерієм мають бути не що найменші сумніви одного з учасників справи, а достатні підстави вважати, що суддя не є безстороннім або що йому бракує неупередженості під час розгляду справи.

Наведе свідчить про те, що для відведення судді за наявності обставин, які викликають сумнів у неупередженості судді, необхідно обґрунтувати наявність обставин, які об`єктивно можуть вказувати на можливу упередженість судді.

Так, посилаючись на необ`єктивність та неупередженість судді Максименко Л.Я. представник позивачів аналізує діяльність одного із засновників СТОВ «ТОКМАЧАНИ» та батька судді крізь призму спільності видів діяльності у сфері сільськогосподарського виробництва підприємств, засновниками яких вони є та їх депутатської діяльності в органах місцевого самоврядування. На підтвердження вказаної інформації представником позивачів долучено до заяви про відвід роздруківки із загальнодоступних джерел в мережі інтернет (декларація доброчесності судді, декларація ОСОБА_7 та ОСОБА_6 , роздруківки з сайтів «Наші гроші. Родинні зв`язки», «Чесно. Фільтруй суд»). При цьому, аналізуючи діяльність ОСОБА_7 та ОСОБА_6 , представник позивачів висловлює свої припущення щодо можливого особистого знайомства вказаних осіб між собою, стверджує про можливість їх підпорядкування у 2015 році, що суперечить положенням ЗУ «Про місцеве самоврядування в Україні», однак взагалі не обґрунтовує в чому може полягати неупередженість та не об`єктивність з боку судді при розгляді вказаної справи та пов`язаність наведеної інформації з такими припущеннями.

Тобто, доводи представника позивачів ґрунтуються на його припущеннях, не підтверджені жодними мотивованими доводами, або доказами, які б відповідали вимогам ст. ст. 73 -76 КАС України, та не мають під собою належного обґрунтування.

Аргументи заявника, викладені в заяві про відвід на підставі суб`єктивного переконання та непідтверджених обставин/фактів, а тому, на переконання судді, не можуть свідчити про наявність будь-якої упередженості, з огляду на що, такі не можуть вплинути на безсторонність та об`єктивність судді під час розгляду справи.

Також, суд знаходить необґрунтованими доводи представника позивачів з приводу порушення судом вимог суддівської етики. В даному випадку, це є виключно суб`єктивне сприйняття представником ситуації та його реакція на поставлене питання судді як представнику позивачів щодо юрисдикційної належності спору з урахуванням ухвали Запорізького окружного адміністративного суду від 11.05.2021 про відмову у відкритті провадження у справі № 280/3573/21. Суд звертає увагу на те, що ставити запитання стороні чи його представнику є правом суду, та не може вважатись виразом неповаги до адвоката, у тому випадку коли представником обґрунтованої відповіді не надано.

Решта доводів представника позивачів, покладені в основу заяви про відвід судді, фактично стосуються його незгоди із процесуальним рішенням судді у справі щодо вирішення заяви про вжиття заходів забезпечення адміністративного позову, залишення поза увагою клопотань представника позивачів про виклик свідків та витребування доказів.

В той же час, згідно ч. 4 ст. 36 КАС України незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Більш того, суд вважає за потрібне зауважити, що письмові клопотання представника позивачів, які долучені до матеріалів справи, суд не залишав без реагування, (а тим паче не відмовляв у їх задоволенні), а відклав вирішення вказаних питань на більш пізніший строк, задля з`ясування думки з цих питань представника відповідача, за клопотанням якого і було відкладено підготовче засідання.

В свою чергу надавати оцінку ухвалі суду від 26.07.2021 про відмову у вжитті заходів забезпечення адміністративного позову має суд апеляційної інстанції, а не учасник справи крізь призму подання заяви про відвід судді.

Отже, з огляду на вищевикладене, суд зазначає, що належних та допустимих доказів, які б підтверджували наявність обставин, які викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності судді, з матеріалів справи та доводів заяви про відвід не вбачається.

Частиною третьою статті 39 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що відвід (самовідвід) повинен бути вмотивованим і заявленим протягом десяти днів з дня отримання учасником справи ухвали про відкриття провадження у справі, але не пізніше початку підготовчого засідання або першого судового засідання, якщо справа розглядається за правилами спрощеного позовного провадження. Заявляти відвід (самовідвід) після цього дозволяється лише у виняткових випадках, коли про підставу відводу (самовідводу) заявнику не могло бути відомо до спливу вказаного строку, але не пізніше двох днів з дня, коли заявник дізнався про таку підставу.

Частиною четвертою статті 40 КАС України встановлено, якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу і заява про такий відвід надійшла до суду за три робочі дні (або раніше) до наступного засідання, вирішення питання про відвід здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першою статті 31 цього Кодексу. Такому судді не може бути заявлений відвід.

Суд вважає заяву представника позивача про відвід судді необґрунтованою з підстав, зазначених вище, а тому, у відповідності до частини третьої статті 40 КАС України, вважає за необхідне передати заяву для вирішення питання про відвід судді на автоматичний розподіл для визначення судді, який не входить до складу суду, що розглядає дану справу.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 36, 40 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,-

УХВАЛИВ:

Передати заяву представника позивачів ОСОБА_8. про відвід судді Максименко Л.Я. для вирішення питання про відвід на автоматичний розподіл для визначення судді, який не входить до складу суду, що розглядає дану справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першою статті 31 цього Кодексу.

Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили з моменту підписання.

Ухвала у повному обсязі складена та підписана 16.08.2021.

Суддя Л.Я. Максименко