Справа № 140/8315/21
Суддя: Плахтій Наталія Борисівна
Дата ухвалення: 2021-08-16 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ВОЛИНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

16 серпня 2021 року ЛуцькСправа № 140/8315/21
Волинський окружний адміністративний суд у складі судді Плахтій Н.Б., вивчивши позовну заяву ОСОБА_1 до 6 прикордонного Волинського загону про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити дії,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся з позовом до 6 прикордонного Волинського загону про визнання протиправним та скасування рішення про непридатність до військової служби за контрактом на посадах в органах Державної прикордонної служби України на основі матеріалів професійно-психологічного відбору від 02.02.2021, зобов`язання продовжити процедуру вивчення позивача як кандидата, з яким у подальшому можливе укладення контракту на проходження військової служби в лавах Державної прикордонної служби України.

Згідно з пунктом 6 частини першої статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України) суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Позовна заява підлягає залишенню без руху з таких підстав.

Відповідно до пункту 4 частини п`ятої статті 160 КАС України в позовній заяві зазначається зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів.

Варто зауважити, що правову категорію «зміст позовних вимог» слід розуміти як дію суду, про вчинення якої позивач вимагає ухвалити судове рішення, що спрямована на задоволення певної матеріально-правової вимоги. Зважаючи на те, що рішення суду завжди спрямоване на захист конкретного суб`єктивного права, зміст позовних вимог не може бути абстрактним чи містити певні умовні категорії і повинен формулюватись максимально чітко і зрозуміло, оскільки від якості позовної заяви, юридично правильного змісту позовних вимог, зазначення способу судового захисту залежить швидкий і ефективний розгляд справи.

Зміст та обсяг порушеного права та виклад обставин, якими воно підтверджується, в кожному конкретному випадку можуть бути різними, але поряд з цим принаймні на рівні формулювання викладу їх змісту мають бути достатніми, щоб визначити предмет спору, його юрисдикційну належність, характер вимог, часові рамки події порушення, нормативне регулювання спірних відносин, а також обставини, за яких можна ухвалити одне із обов`язкових процесуальних рішень, пов`язаних із визнанням позовної заяви прийнятною/неприйнятною.

Обов`язок по визначенню (формулюванню) позовних вимог, з якими особа звертається до суду за захистом своїх прав на етапі подання позовної заяви процесуальним законодавством покладено саме на позивача, для цього законодавцем визначені вимоги до позовної заяви, що міститься в статті 160 КАС України.

При цьому відповідно до частини першої статті 5 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом, зокрема, визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень; визнання дій суб`єкта владних повноважень протиправними та зобов`язання утриматися від вчинення певних дій; визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії.

За правилами, встановленими частинами четвертою, сьомою статті 161 КАС України, позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази - позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів). До заяви про визнання індивідуального акта протиправним чи адміністративного договору недійсним додається також оригінал або копія оспорюваного акта чи договору або засвідчений витяг з нього, а у разі відсутності акта чи договору у позивача - клопотання про його витребування.

Як слідує з тексту позовної заяви, ОСОБА_1 у січні 2021 року подав документи на проходження військової служби за контрактом по посадах у складі Державної прикордонної служби України та на початку лютого 2021 року проходив процедуру професійно-психологічного відбору, за результатами якої визнаний не придатний до служби у складі підрозділів Державної прикордонної служби України. У кінці лютого 2021 йому було відмовлено у проходженні подальшої військової служби за контрактом на посадах у складі Державної прикордонної служби України.

Так, механізм організації роботи посадових осіб Адміністрації Державної прикордонної служби України, регіональних управлінь, загонів морської охорони, органів охорони державного кордону, навчальних закладів, науково-дослідних установ, підрозділів спеціального призначення, органів забезпечення, окремих регіональних центрів комплектування (далі - підрозділи комплектування) з добору та прийняття громадян України на військову службу за контрактом у Державній прикордонній службі України визначає Порядок добору та прийняття громадян України на військову службу за контрактом у Державній прикордонній службі України затверджений наказом Міністерства внутрішніх справ України від 10.06.2019 №473 (далі Порядок №273).

Пунктом 1 розділу ІІ Порядку №273 передбачено, що на військову службу за контрактом у Державній прикордонній службі України приймаються громадяни України, які: визнані придатними за станом здоров`я до військової служби; не досягли граничного віку перебування на військовій службі; пройшли професійно-психологічний відбір і відповідають установленим вимогам проходження військової служби, визначеним статтею 20 Закону України «Про військовий обов`язок і військову службу».

Згідно з пунктом 11 розділу ІІ Порядку №273 після попереднього вивчення особистих якостей кандидат направляється для проведення професійно-психологічного відбору, який проводять психологи підрозділів комплектування або органів Державної прикордонної служби України в порядку, визначеному Інструкцією про порядок організації та проведення професійно-психологічного відбору кандидатів для проходження військової служби за контрактом у Державній прикордонній службі України, затвердженою наказом Адміністрації Державної прикордонної служби України від 15 травня 2009 року №354, зареєстрованою в Міністерстві юстиції України 09 червня 2009 року за №495/16511 (далі Інструкція №354).

В силу вимог пункту 23 Інструкції №354 у випадку негативного висновку щодо психологічної придатності кандидата до служби у складі підрозділів Державної прикордонної служби України психолог, який проводив заходи професійно-психологічного відбору, готує довідку про результати професійно-психологічного відбору кандидата на військову службу за контрактом у Державній прикордонній службі України, яка наведена в додатку 4.

У разі винесення висновку «Не придатний» проведення заходів професійно-психологічного відбору припиняється і кандидату відмовляється в зарахуванні на військову службу за контрактом у складі Державної прикордонної служби України.

При цьому за правилом, визначеним у пункті 14 розділу ІІ Порядку №273, рішення про відмову в прийнятті кандидата на військову службу за контрактом у Державній прикордонній службі України доводить до його відома посадова особа підрозділу комплектування та/або кадрового підрозділу органу Державної прикордонної служби України в письмовій формі з викладенням підстав відмови та роз`ясненням порядку оскарження прийнятого рішення.

Кандидата, який не пройшов етапів добору, письмово інформують про причини відмови у прийнятті на військову службу за контрактом та порядок оскарження прийнятого рішення.

Таким чином, рішення про відмову в прийнятті кандидата на військову службу за контрактом у Державній прикордонній службі України приймається у письмовій формі, яке доводиться до відома кандидата.

У прохальній частині позовної заяви позивач просить визнати протиправним та скасувати рішення про непридатність його до військової служби за контрактом, однак не зазначає дати прийняття такого рішення відповідачем, не подає до позовної заяви копії оскаржуваного рішення, як і не зазначає причин, з яких таке рішення не може бути подано. При цьому з тексту позовної заяви слідує, що позивач фактично не погоджується з результатами проведеного щодо нього професійно-психологічного відбору, про що складена довідка від 02.02.2021, яка в розумінні КАС України не є рішенням суб`єкта владних повноважень, яке може бути оскаржене до адміністративного суду.

Отже, позовні вимоги сформульовані позивачем не чітко і не конкретно, без врахування вимог статті 5 КАС України, відтак позивачу слід подати нову редакцію позовної заяви з чітким викладенням змісту позовних вимог, до якої додати копію оскаржуваного рішення, а в разу неможливості його подання, зазначити відповідні причини.

Крім того, як визначено частиною першою статті 122 КАС України, позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Відповідно до частини другої статті 122 КАС України для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Частиною третьою статті 122 КАС України обумовлено, що для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Частина п`ята статті 122 КАС України передбачає, що для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.

За приписами частини першої статті 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Згідно з пунктом 17 частини першої статті 4 КАС України публічна служба - діяльність на державних політичних посадах, у державних колегіальних органах, професійна діяльність суддів, прокурорів, військова служба, альтернативна (невійськова) служба, інша державна служба, патронатна служба в державних органах, служба в органах влади Автономної Республіки Крим, органах місцевого самоврядування.

Отже, військова служба є різновидом публічної служби, відтак звернення до суду за захистом порушеного права в частині доступу до проходження військової служби повинно відбуватись в місячний строк з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Як зазначає позивач, про порушення своїх прав він дізнався в кінці лютого 2021 року (без зазначення конкретної дати), коли йому було відмовлено у проходженні подальшої військової служби за контрактом по посадах у складі Державної прикордонної служби України, при цьому позов подано до суду 10.08.2021, тобто після спливу місячного строку.

Відповідно до частини шостої статті 161 КАС України у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Позивач не подав заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду з даним позовом, чим не дотримався вимог частини шостої статті 161 КАС України.

Водночас за приписами частини третьої статті 161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно з частиною першою статті 3 Закону України «Про судовий збір» від 08.07.2011 №3674-VI (далі - Закон №3674-VI) судовий збір справляється за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством.

Відповідно до частини першої статті 4 Закону №3674-VI судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Підпунктом 1 пункту 3 частини другої статті 4 Закону №3674-VI визначено, що ставки судового збору встановлюються у таких розмірах: за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру, який подано фізичною особою - 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Законом України «Про Державний бюджет України на 2021 рік» з 01 січня 2021 року встановлено прожитковий мінімум для працездатних осіб у розмірі 2270,00 грн.

Як слідує із тексту позовної заяви, позивачем заявлено взаємопов`язані позовні вимоги немайнового характеру. Відтак, за подання даного позову необхідно сплатити судовий збір у розмірі 908,00 грн (тобто, 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб).

Позивач не надав доказів сплати судового збору за подання цього позову.

У позовній заяві ОСОБА_1 зазначає, що звільнений від сплати судового збору на підставі пункту 13 частини першої статті 5 Закону №3674-VI.

Відповідно до положень пункту 13 частини першої статті 5 Закону №3674-VI від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються учасники бойових дій, постраждалі учасники Революції Гідності, Герої України - у справах, пов`язаних з порушенням їхніх прав.

Законом №3674-VI звільнення від сплати судового збору осіб, які мають такий статус, обмежено справами, пов`язаними з порушенням їхніх прав. Тобто встановлені цим Законом положення стосуються випадків звернення до адміністративного суду за захистом прав, пов`язаних винятково зі статусом учасника бойових дій, і не поширюються на подання позовних заяв до суду із вимогами, що виходять за межі таких спірних правовідносин.

Перелік пільг учасникам бойових дій та особам, прирівняним до них, визначені у статті 12 Закону України «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту». Серед них немає права на звернення до суду зі звільненням від сплати судового збору з вимогами, подібними до тих, з якими ОСОБА_1 звернувся у даній справі.

Суд зазначає, що позовні вимоги позивача заявлені стосовно визнання протиправним та скасування рішення про непридатність до військової служби та не стосуються соціального і правового захисту особи зі статусом учасника бойових дій, тому судовий збір за подання ОСОБА_1 позовної заяви за захистом своїх прав підлягає сплаті.

Таку ж оцінку процесуальному питанню, пов`язаному із застосуванням пільг зі сплати судового збору учасниками бойових дій, надала Велика Палата Верховного суду в ухвалі від 06.05.2020 по справі №9901/70/20.

Згідно із частинами першою, другою статті 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Таким чином, оскільки позовна заява не відповідає зазначеним вище вимогам, встановленим статтею 161 КАС України, її належить залишити без руху, встановивши позивачу строк для усунення недоліків десять днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Позивачу у цей строк необхідно усунути зазначені недоліки позовної заяви шляхом подання (надіслання) до суду нової редакції позовної заяви з чітким викладенням змісту позовних вимог, до якої слід долучити докази, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; подання заяви про поновлення строку звернення до адміністративного суду щодо заявлених позовних вимог, вказавши підстави для поновлення строку та додавши докази поважності причин його пропуску; сплати судового збору в розмірі 908,00 грн та подання до суду оригіналу платіжного документу (платіжного доручення, квитанції, тощо) або надання інших документів, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до Закону України «Про судовий збір».

Керуючись статтями 161, 169, 171, 248 КАС України, суддя

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до 6 прикордонного Волинського загону про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити дії залишити без руху.

Встановити позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви - десять днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Роз`яснити, що у випадку не усунення недоліків позовної заяви у встановлений судом строк позовну заяву і додані до неї документи будуть повернуті позивачу без розгляду.

Копію ухвали надіслати особі, яка подала позовну заяву.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та не може бути оскаржена окремо від рішення суду.

Суддя Н.Б.Плахтій