Справа № 640/27591/20
Суддя: Шейко Т.І.
Дата ухвалення: 2021-08-13 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

13 серпня 2021 року м. Київ №640/27591/20

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі:

головуючого судді Шейко Т.І.,

розглянувши у спрощеному провадженні без проведення судового засідання адміністративну справу

за позовомОСОБА_1
до Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації)
прозобов`язання вчинити певні дії

встановив:

До Окружного адміністративного суду міста Києва звернувся ОСОБА_1 з позовом до Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), в якому просив зобов`язати відповідача зареєструвати декларацію про готовність об`єкта до експлуатації від 04.04.2018 №073/09/01-М-0404/1 надбудованого мансардного поверху над нежитловими приміщеннями над бойлерною на АДРЕСА_1 та надані до неї документи (№ справи в книзі реєстрації Центру надання адміністративних послуг 50113-07-05 від 03.04.2018).

Ухвалою суду від 30.11.2020 відкрито провадження в адміністративній справі, розгляд якої вирішено здійснювати за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив про протиправну відмову відповідача зареєструвати подану ним декларацію про готовність об`єкта до експлуатації від 04.04.2018 №073/09/01-М-0404/1 надбудованого мансардного поверху над нежитловими приміщеннями над бойлерною на АДРЕСА_1 та надані до неї документи (№ справи в книзі реєстрації Центру надання адміністративних послуг 50113-07-05 від 03.04.2018). Раніше надана відповідачем відмова у реєстрації цієї декларації уже була предметом судового розгляду і Окружний адміністративний суд міста Києва рішенням від 01.08.2018 у справі №826/10249/16, залишеним без змін за наслідками його апеляційного та касаційного перегляду, визнав його дії щодо цієї відмови протиправними, зобов`язавши відповідача повторно розглянути заяву позивача про реєстрацію декларації. Незважаючи на викладене відповідач повторно з тих же ж підстав відмовив позивачу у реєстрації декларації, повернувши йому заяву про її реєстрацію.

Відповідач надав суду відзив на позовну заяву, в якому просив відмовити у її задоволенні, стверджуючи, що подана позивачем вищевказана декларація має низку недоліків у її оформленні, визначених Порядком прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 №461 (у редакції постанови Кабінету Міністрів України від 08.09.2015 №750), що відповідно до частини шостої статті 39 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» обґрунтовано слугувало підставою для її повернення позивачу.

У подальшому відповідач надав суду додаткові пояснення до відзиву, в яких детально виклав обставини щодо неналежного оформлення позивачем вищевказаної декларації, наполягав на відсутності підстав для задоволення судом позовних вимог.

Ознайомившись із матеріалами справи, суд встановив наступне.

Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 01.08.2018 у справі №826/10249/16, залишеним без змін постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 21.11.2018, які, у свою чергу, залишені без змін постановою Верховного Суду від 17.09.2020, встановлено низку обставин стосовно осіб, які також беруть участь у даній адміністративній справі.

Відповідно до частини четвертої статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України обставини, встановлені рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, стосовно якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом.

Так, зокрема, указаним вище судовим рішенням встановлено, що відповідно до свідоцтва про право власності на нежиле приміщення серії НОМЕР_1 , виданого Київською міською державною адміністрацією 15.07.1998 та зареєстрованого в Бюро технічної інвентаризації міста Києва за №2770-П 17.08.1998, ОСОБА_1 належить частина нежилих надбудованих над бойлерною приміщень загальною площею 69,7 кв. м. за адресою: АДРЕСА_2 .

Згідно з розпорядженням Київської міської державної адміністрації від 19.09.1997 №1452 ОСОБА_1 надано дозвіл на здійснення надбудови другого поверху бойлерної для розміщення майстерні по ремонту взуття та перукарні на АДРЕСА_3 .

Пунктом 2 даного розпорядження зобов`язано приватного підприємця ОСОБА_1 виконати умови архітектурно-планувального завдання Головкиївархітектури та технічні умови експлуатуючих організацій на приєднання об`єкта до інженерних мереж міста, а також отримати дозвіл на виконання будівельних робіт у встановленому порядку.

17.02.1998 начальником управління Дерархбудконтролю затверджено технічний висновок про стан несучих конструкцій та якість виконаних будівельно-монтажних робіт, згідно з яким об`єкт відповідає Державним будівельним нормам та проекту і може бути допущений до експлуатації після усунення зазначених у висновку зауважень.

18.02.1998 надбудова другого поверху бойлерної для розміщення майстерні по ремонту взуття та перукарні на АДРЕСА_3 прийнята в експлуатацію, що підтверджується актом про приймання в експлуатацію закінченого будівництвом об`єкта, зареєстрованим в Управлінні Держархбудконтролю міста Києва 18.02.1998 №73.

18.02.1999 Колективним підприємством Творча архітектурна майстерня «В. Коробка» розроблено на замовлення позивача проект влаштування скатної покрівлі над приміщенням майстерні по АДРЕСА_3 .

26.04.2001 Київським державним підприємством «Київгеоінформатика» складено технічний звіт по встановленню зовнішніх меж земельних ділянок. На земельній ділянці АДРЕСА_1 розміщені будівлі та споруди загальною площею 168,9 кв.м., з яких на внутрішньому балансі філіалу «Теплові розподільчі мережі Київенерго» знаходиться - 55,6 кв.м. та 113,3 кв. кв.м належать ОСОБА_1 .

Пунктом 2 розпорядження Дніпровської районної у місті Києві державної адміністрації від 19.04.2002 №359 «Про надання дозволу на влаштування скатних покрівель, оздоблення фасадів, заміну віконних та дверних пройомів» дозволено приватному підприємцю ОСОБА_1 замінити плоску покрівлю на двухскатну над нежилою спорудою по АДРЕСА_3 . У відповідності до пункту 3 розпорядження, зазначені роботи підлягають виконанню після розробки та погодження проектної документації в установленому порядку.

Розпорядженням Дніпровської районної в місті Києві державної адміністрації від 04.09.2002 №1000 пункт 2 розпорядження Дніпровської районної у місті Києві державної адміністрації від 19.04.2002 №359 «Про надання дозволу на влаштування скатних покрівель, оздоблення фасадів, заміну віконних та дверних пройомів» викладено в такій редакції « 2. Дозволити приватному підприємцю ОСОБА_1 замінити плоску покрівлю на двухскатну над нежилою спорудою по АДРЕСА_3 та влаштувати додаткове приміщення під послуги населенню. Загальна площа всієї споруди згідно проектної документації складатиме 113,3 кв.м.».

АДРЕСА_1 перейменовано на АДРЕСА_1.

Пунктом 4 розпорядження Дніпровської районної в місті Києві державної адміністрації від 06.02.2003 №78 надано згоду на надання поштової адреси нежилому приміщенню приватного підприємця ОСОБА_1 , надбудованому над бойлерною - АДРЕСА_1 .

Згідно з довідкою Головного управління економіки та інвестицій від 08.07.2004 №049-08/5318 позивач виконав умови щодо пайової участі у розвитку інфраструктури міста.

21.03.2005 Державним підприємством «Київський експертно-технічний центр Держнаглядохоронпраці України» затверджено висновок експертизи, згідно з яким проект влаштування скатної покрівлі над приміщеннями майстерні по АДРЕСА_3 відповідає вимогам нормативних актів з питань охорони праці і рекомендується до реалізації.

23.03.2005 головним державним санітарним лікарем Дніпровського району м. Києва складено висновок № 45, яким погоджено проект влаштування скатної покрівлі з обладнанням мансардного поверху над нежитловою будівлею по АДРЕСА_1 .

Листом від 11.05.2005 №5-14-2274/4 Дніпровська районна в місті Києві державна адміністрація повідомила, що не заперечує проти надання дозволу на реконструкцію об`єкта - нежитлових приміщень, надбудованих над бойлерною, загальною площею 69,7 кв.м. за адресою АДРЕСА_1 , за умови розробки проектної документації та її погодження у відповідних органах.

Згідно з листом-дозволом виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) від 21.04.2008 №002-582 позивачу надано дозвіл на виконання проектно-вишукувальних робіт на реконструкцію нежилих приміщень, надбудованих над бойлерною під перукарню та майстерню по ремонту взуття на АДРЕСА_1 .

11.07.2008 Головним управлінням містобудування, архітектури та дизайну міського середовища Київської міської державної адміністрації затверджено архітектурно-планувальне завдання № 08-0336 на проектування реконструкції нежилих приміщень надбудованих над бойлерною під перукарню та майстерню по ремонту взуття на АДРЕСА_1 .

11.08.2009 позивач звернувся до Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю м. Києва із заявою про надання акту про прийняття в експлуатацію закінченого будівництвом нежитлового приміщення мансарди площею 43,60 кв.м будівлі. У заяві зазначено, що акт необхідний для внесення змін до Реєстру прав власності на об`єкт нерухомості.

З огляду на встановлені вище обставини Окружний адміністративний суд міста Києва в рішенні від 01.08.2020 №826/10249/16 виклав висновок про те, що надбудова другого поверху бойлерної за адресою: АДРЕСА_1 належним чином прийнята в експлуатацію згідно з актом приймання в експлуатацію закінченого будівництвом об`єкта від 18.02.1998 та з 1998 року позивачем розпочато дії з метою реконструкції нежитлових приміщень надбудованих над бойлерною, реконструкцію яких за станом на серпень 2009 закінчено.

Водночас в указаному рішенні суд зазначив, що критично ставиться до доводів позивача, що реконструкцію нежитлових приміщень закінчено у 2004 році, оскільки належних доказів на підтвердження цього суду не надано. При цьому, Головним управлінням містобудування, архітектури та дизайну міського середовища Київської міської державної адміністрації затверджено архітектурно-планувальне завдання на проектування реконструкції нежилих приміщень надбудованих над бойлерною під перукарню та майстерню по ремонту взуття на АДРЕСА_1 11.07.2008.

Як вбачається з матеріалів справи, листом від 11.08.2009 №7/26-3151/5/08 Інспекція державного архітектурно-будівельного контролю у місті Києві повідомила позивача про відсутність підстав для прийняття об`єкту в експлуатацію, оскільки Інспекцією не надавався дозвіл на виконання будівельних робіт з будівництва мансардного поверху та позивачем не надані документи відповідно до пунктів 3, 4 Порядку прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 08.10.2008 № 923 (у редакції постанови Кабінету Міністрів України від 20.05.2009 № 534).

З метою приведення документів у відповідність до Порядку прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів позивач замовив технічний паспорт на громадський (виробничий) будинок (приміщення) АДРЕСА_1 , здійснив технічне обстеження об`єкта та звернувся із заявою до Інспекції Державного архітектурно-будівельного контролю у місті Києві для прийняття об`єкта в експлуатацію.

Листом від 23.07.2013 за № 7/26-23/2307/10 Інспекція Державного архітектурно-будівельного контролю у місті Києві повідомила позивача, що для прийняття об`єкта в експлуатацію необхідно забезпечити здійснення технічного обстеження об`єкта на предмет відповідності об`єкта вимогам надійності і безпечної експлуатації та надати Інспекції технічний паспорт об`єкта, виготовлений після 29.04.2013 (після дати набрання чинності Порядком прийняття в експлуатацію індивідуальних (садибних) житлових будинків, садових, дачних будинків, господарських (присадибних) будівель і споруд, прибудов до них, громадських будинків та будівель і споруд сільськогосподарського призначення І та ІІ категорій складності, які збудовані без дозволу на виконання будівельних робіт, і проведення технічного обстеження їх будівельних конструкцій та інженерних мереж, затвердженим наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства від 19.03.2013 № 95).

05.06.2015 фізичною особою-підприємцем ОСОБА_5 виготовлено технічний паспорт на громадський (виробничий) будинок (приміщення) АДРЕСА_1 та 15.06.2015 Всеукраїнською громадською організацією «Асоціація експертів будівельної галузі» складено звіт про проведення технічного обстеження будівельних конструкцій та інженерних мереж об`єкта, згідно з яким за результатами проведення технічного обстеження об`єкта надбудова нежитлового мансардного поверху площею 43 кв.м. над нежитловими приміщеннями надбудованими над бойлерною за адресою: АДРЕСА_1 встановлено його відповідність вимогам надійності і безпечної експлуатації і можливість його безпечної експлуатації.

18.05.2016 ОСОБА_1 звернувся до Державної архітектурно-будівельної інспекції України відповідно до пункту 9 розділу V Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» із заявою про прийняття в експлуатацію об`єкту: надбудований мансардний поверх над нежитловими приміщеннями, надбудовані над бойлерною, за адресою: АДРЕСА_1 , побудованого без дозволу на виконання будівельних робіт.

Листом від 31.05.2016 за № 10126-30/3105/10 Департамент Державної архітектурно-будівельної інспекції у місті Києві повернув позивачу подані документи.

У подальшому, позивач неодноразово звертався до відповідних суб`єктів владних повноважень з метою прийняття в експлуатацію об`єкту: надбудованого мансардного поверху над нежитловими приміщеннями, надбудованих над бойлерною.

03.04.2018 позивач через Центр надання адміністративних послуг подав відповідачу декларацію про готовність до експлуатації об`єкта, що за класом наслідків (відповідальності) належить до об`єктів з незначним наслідком (СС1): реконструкція надбудови мансардного поверху над нежитловими приміщеннями, надбудованими над бойлерною за адресою: АДРЕСА_1 .

04.04.2018 Департамент з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) зареєстрував декларацію про готовність до експлуатації об`єкта, що за класом наслідків (відповідальності) належить до об`єктів з незначним наслідком (СС1): реконструкція надбудови мансардного поверху над нежитловими приміщеннями, надбудованими над бойлерною за адресою: АДРЕСА_1 за вхідним № 073/09/01-М-0404/1.

Листом від 16.04.2018 № 073/09/01-7/1604 Департамент з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) повернув позивачу декларацію про готовність до експлуатації об`єкта, що за класом наслідків (відповідальності) належить до об`єктів з незначним наслідком (СС1). Вказаним листом позивача повідомлено, що декларація про готовність до експлуатації об`єкта, що за класом наслідків (відповідальності) належить до об`єктів з незначними наслідками (СС1) подається при наявності внесеної до реєстру інформації, вказаної у повідомленні/декларації про початок виконання будівельних робіт на вищевказаний об`єкт будівництва та вказано про необхідність зазначення інформації щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1). У зв`язку із зазначеним та враховуючи, що на час надання відповіді в Департаменті відсутня інформація щодо наявності дозвільних документів на початок будівельних робіт, із реконструкції надбудови мансардного поверху над нежитловими приміщеннями, надбудованими над бойлерною за адресою: АДРЕСА_1 Департаментом з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) залишено без розгляду подану ОСОБА_1 декларацію.

Такі дії Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) позивач оскаржив до суду.

Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 01.08.2018 у справі №826/10249/16 частково задоволено позов ОСОБА_1 до Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), зокрема, суд:

- визнав протиправними дії Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) щодо відмови в реєстрації декларації про готовність об`єкта до експлуатації, надбудованого мансардного поверху над нежитловими приміщеннями над бойлерною на АДРЕСА_1 та повернення поданих документів щодо прийняття об`єкта в експлуатацію (№ справи в книзі реєстрації Центру надання адміністративної послуги) 50113-07-05 від 03.04.2018), та повернення зареєстрованої 04.04.2018 за №073/09/01-М-0404/1 і залишеної без розгляду декларації;

- зобов`язав Департамент з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) повторно розглянути залишену без розгляду декларацію про готовність об`єкта до експлуатації від 04.04.2018 №073/09/01-М-0404/1 надбудованого мансардного поверху над нежитловими приміщеннями над бойлерною на АДРЕСА_1 та надані до неї документи (№ справи в книзі реєстрації Центру надання адміністративної послуги) 50113-07-05 від 03.04.2018).

Суд відмовив у задоволенні вимоги позивача про зобов`язання Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) зареєструвати залишену без розгляду декларацію про готовність об`єкта до експлуатації від 04.04.2018 №073/09/01-М-0404/1, надбудованого мансардного поверху над нежитловими приміщеннями над бойлерною на проспекті П. , 11-б у Дніпровському районі міста Києва та надані до неї документи (№ справи в книзі реєстрації Центру надання адміністративної послуги 50113-07-05від 03.04.2018).

Ураховуючи вказані вище судові рішення позивач повторно звернувся до відповідача із заявою від 17.07.2020 про реєстрацію декларації про готовність об`єкта до експлуатації, що за класом наслідків (відповідальності) належить до об`єктів з незначними наслідками (СС1): «Реконструкція надбудови мансардного поверху над нежитловими приміщеннями, надбудованими над бойлерною), який знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 ».

За наслідками повторного розгляду заяви позивача про реєстрацію вищевказаної декларації відповідач листом від 30.07.2020 №073-073/М-498-955 повідомив позивача про відмову у реєстрації вищевказаної декларації, надав копію витягу від 30.07.2020 №КВ3 з Реєстру будівельної діяльності Єдиної державної електронної системи у сфері будівництва (далі - Реєстр) та повернув заяву

У відповідь на звернення позивача від 08.09.2020 щодо неналежного виконання відповідачем рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 01.08.2018 у справі №826/10249/16 у зв`язку з відмовою у реєстрації поданої ним декларації та повернення його заяви про реєстрацію цієї декларації, відповідач листом від 26.10.2020 №075-073/М-498/1-1271 повідомив його про виконання у повному обсязі вищевказаного судового рішення, зауваживши, що указане рішення не містило обов`язку відповідача зареєструвати згадану вище декларацію.

Не погоджуючись із відмовою відповідача зареєструвати вищевказану декларацію та поверненням його заяви про реєстрацію декларації, позивач звернувся до суду з даним адміністративним позовом, при вирішенні якого суд виходить із наступного.

Правові та організаційні засади здійснення архітектурної діяльності визначено Законом України «Про архітектурну діяльність», який спрямований на формування сприятливого життєвого середовища, досягнення естетичної виразності, економічної доцільності і надійності будинків, споруд та їх комплексів.

Згідно із статтею 1 Закону України «Про архітектурну діяльність» (далі також - Закон №687-ХІV) архітектурна діяльність - це діяльність по створенню об`єктів архітектури, яка включає творчий процес пошуку архітектурного рішення та його втілення, координацію дій учасників розроблення всіх складових частин проектів з планування забудови і благоустрою територій, будівництва (нового будівництва, реконструкції, реставрації, капітального ремонту) будівель і споруд, здійснення архітектурно-будівельного контролю і авторського нагляду за їх будівництвом, а також здійснення науково-дослідної та викладацької роботи у цій сфері.

Відповідно до статті 10 Закону №687-ХІV для забезпечення під час забудови територій, розміщення і будівництва об`єктів архітектури додержання суб`єктами архітектурної діяльності затвердженої містобудівної та іншої проектної документації, вимог вихідних даних, а також з метою захисту державою прав споживачів будівельної продукції здійснюється в установленому законодавством порядку державний архітектурно-будівельний контроль та нагляд.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюють органи державного архітектурно-будівельного контролю, визначені статтею 6 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».

Державний архітектурно-будівельний нагляд здійснює центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, через головних інспекторів будівельного нагляду в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві і Севастополі.

Департамент з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) здійснює повноваження щодо державного архітектурно-будівельного контролю в місті Києві та дозвільно-реєстраційні функції щодо об`єктів незначного (СС1) та середнього (СС2) класу наслідків відповідальності) з 12.10.2016.

Правові та організаційні основи містобудівної діяльності і спрямований на забезпечення сталого розвитку територій з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів встановлює Закон України «Про регулювання містобудівної діяльності» (далі також - Закон №3038-VI).

Відповідно до частини п`ятої 26 Закону №3038-VI, яка діяла станом на час виникнення спірних правовідносин, а саме звернення позивача до відповідача із заявою від 04.04.2018, проектування та будівництво об`єктів здійснюється власниками або користувачами земельних ділянок у такому порядку:

1) отримання замовником або проектувальником вихідних даних;

2) розроблення проектної документації та проведення у випадках, передбачених статтею 31 цього Закону, її експертизи;

3) затвердження проектної документації;

4) виконання підготовчих та будівельних робіт;

5) прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів;

6) реєстрація права власності на об`єкт містобудування.

Згідно із частиною першою статті 39 Закону №3038-VI прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), та об`єктів, будівництво яких здійснювалося на підставі будівельного паспорта, здійснюється шляхом реєстрації відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю на безоплатній основі поданої замовником декларації про готовність об`єкта до експлуатації протягом десяти робочих днів з дня реєстрації заяви.

Форма декларації про готовність об`єкта до експлуатації, порядок її подання і реєстрації визначаються Кабінетом Міністрів України.

Пунктом 3 Порядку прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011№461 (у редакції постанови Кабінету Міністрів України від 08.09.2015 №750) (далі також - постанова №461) встановлено, що прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), та об`єктів, будівництво яких здійснювалося на підставі будівельного паспорта, здійснюється шляхом реєстрації відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю на безоплатній основі поданої замовником декларації про готовність об`єкта до експлуатації (далі - декларація).

Відповідно до пункту 17 Порядку №461 замовник (його уповноважена особа) заповнює і подає особисто або надсилає рекомендованим листом з описом вкладення чи через електронну систему здійснення декларативних та дозвільних процедур у будівництві до відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю один примірник декларації, зокрема, щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), за формою, наведеною у додатку 3 до цього Порядку.

Орган державного архітектурно-будівельного контролю протягом десяти робочих днів з дня надходження декларації перевіряє повноту даних, зазначених у декларації, та забезпечує внесення інформації, зазначеної у декларації, до реєстру (пункт 18 Порядку №461).

Відповідно до пункту 19 Порядку № 461 у разі подання чи оформлення декларації з порушенням установлених вимог орган державного архітектурно-будівельного контролю повертає її замовнику (його уповноваженій особі) з письмовим обґрунтуванням причин повернення у строк, передбачений для її реєстрації.

Оцінюючи правомірність оскаржуваної відмови відповідача зареєструвати подану позивачем декларацію, суд зазначає наступне.

Вказану відмову відповідач обґрунтував тим, що Порядком виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 №466 (далі також - Порядок №466), декларація про готовність до експлуатації об`єкта, що за класом наслідків (відповідальності) належить до об`єктів з незначними наслідками (СС1) подається при наявності внесеної до Реєстрації інформації, вказаної у повідомленні/декларації про початок виконання будівельних робіт на зазначений об`єкт будівництва.

Згідно з пунктом 5 цього Порядку в редакції, яка діяла до 28.04.2018, будівельні роботи можуть виконуватися замовником після отримання документа, що посвідчує право власності чи користування земельною ділянкою, або договору суперфіцію та: подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт - щодо об`єктів, що класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1) та об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта; видачі замовнику дозволу на виконання будівельних робіт - щодо об`єктів, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів із середніми (СС2) та значними (СС3) наслідками. Тоді як в Реєстрі відсутня інформація, відомості (дані) щодо повідомлення/декларації про початок виконання будівельних робіт на зазначений об`єкт будівництва.

Крім того, у поданій позивачем декларації про готовність до експлуатації об`єкта, що за класом наслідків (відповідальності) належить до об`єктів з незначними наслідками (СС1), інформація, що повинна бути зазначена за встановленою формою зазначена не в повному обсязі:

- у таблиці пункту 4 відсутня інформація про відповідальну особу- інженера технічного нагляду;

- у пункті 5 відсутня інформація щодо генерального підрядника (підрядника - у разі, коли будівельні роботи виконуються без залучення субпідрядників);

- у таблиці пункті 7 відсутня інформація про осіб, відповідальних за виконання робіт;

- у таблиці пункті 9 відсутня інформація про відповідальних осіб генерального проектувальника (проектувальника), головного архітектора (інженера) проекту, особи, що здійснює авторський нагляд, а також особи, що здійснює технічний нагляд;

- у пункті 10 зазначена інформація не відповідає інформації, що передбачена формою;

- у пункті 11 відсутня інформація про документ, що дає право на виконання будівельних робіт;

- у пункті 12 конкретизувати інформацію щодо дати початку будівництва та дати закінчення будівництва, також невірно зазначено строк введення об`єкта в експлуатацію;

- у пункті 13 уточнити інформацію щодо документів, що посвідчують право власності чи користування земельною ділянкою замовником будівництва;

- у пункті 14 зазначити інформацію щодо несучих конструкцій, огороджувальних конструкцій та перелічити інженерне обладнання об`єкта;

- у таблиці пункту 16 вказати основні показники об`єкта відповідно до проектної документації;

- у пункті 20 вказати кошторисну вартість будівництва за затвердженою проектною документацією, у тому числі витрати на будівельні роботи, витрати на машини, обладнання та інвентар;

- у пункті 21 вказати вартість основних фондів, які приймаються в експлуатацію, у тому числі витрати на будівельні роботи, витрати на машини, обладнання та інвентар.

Зауважено, що кожна сторінка вищевказаної декларації має бути підписана замовником будівництва.

Також поінформовано, що заявником не було отримано вихідні дані для проектування об`єкта ): «Реконструкція надбудови мансардного поверху над нежитловими приміщеннями, надбудованими над бойлерною), який знаходиться за адресою: АДРЕСА_1» та відсутня проектна документація на цей об`єкт будівництва. У наданих документах є частина вихідних даних для влаштування скатної покрівлі або реконструкції нежилих приміщень, надбудованих над бойлерною під перукарню та майстерню взуття, а також частина проекту для влаштування скатної покрівлі. Однак, зазначені документи не підтверджують факт отримання вихідних даних і розробки проекту згідно із законодавством на згаданий об`єкт.

Вказано на відсутність документів, що підтверджують присвоєння та зміну поштової адреси - АДРЕСА_4 та АДРЕСА_1 згідно з листом Департаменту містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) від 02.02.2018 №055-1341 та пункту 4 розпорядження Дніпровської районної у місті Києві державної адміністрації від 06.02.2003 №78, що лише надає згоду на надання поштової адреси нежилому приміщенню приватного підприємця ОСОБА_1 , надбудованому над бойлерною. Однак відповідного розпорядження Дніпровської районної у місті Києві державної адміністрації про присвоєння адреси або іншого документу, що підтверджує цей факт не подано.

У наданому разом із заявою від 17.07.2020 технічному паспорті також зазначено, що об`єкт самочинно реконструйовано і не надано розпорядження про присвоєння йому адреси.

Аналізуючи вказані підстави для відмови відповідачем у реєстрації поданої позивачем декларації суд зазначає таке.

Згідно з вищевказаним листом однією з підстав для відмови в реєстрації вищевказаної декларації відповідач вказав відсутність в Реєстрі інформації про початок виконання будівельних робіт на вищевказаний об`єкт будівництва, оскільки, як стверджує відповідач, подається при наявності внесеної до Реєстру відповідно до вимог законодавства декларація про готовність до експлуатації об`єкта, що за класом наслідків (відповідальності) належить до об`єктів з незначними наслідками (СС1), подається при наявності внесеної до Реєстру інформації, вказаної у повідомленні/декларації про початок виконання будівельних робіт на зазначений об`єкт будівництва.

Проте, таким доводам відповідача уже надав оцінку Окружний адміністративний суд міста Києва в рішенні від 01.08.2018 у справі №826/10249/16, зазначивши про їх необґрунтованість.

Так, зокрема, суд зазначив, що надбудова другого поверху бойлерної була належним чином прийнята в експлуатацію згідно з актом приймання в експлуатацію закінченого будівництвом об`єкта від 18.02.1998 та з 1998 року позивачем розпочато вчинення дій з метою реконструкції нежитлових приміщень надбудованих над бойлерною, реконструкцію яких за станом на серпень 2009 закінчено.

Відповідно до частини першої статті 34 Закону №3038-VI, який набрав чинності з 12.03.2011, замовник має право виконувати будівельні роботи після:

1) направлення замовником повідомлення про початок виконання будівельних робіт центральному органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю (далі - органи державного архітектурно-будівельного контролю), - щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, які не потребують реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт або отримання дозволу на виконання будівельних робіт згідно з переліком об`єктів будівництва, затвердженим центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування. Форма повідомлення про початок виконання будівельних робіт та порядок його подання визначаються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування;

2) реєстрації органом державного архітектурно-будівельного контролю декларації про початок виконання будівельних робіт - щодо об`єктів будівництва, що належать до I - III категорій складності;

3) видачі замовнику органом державного архітектурно-будівельного контролю дозволу на виконання будівельних робіт - щодо об`єктів будівництва, що належать до IV і V категорій складності.

Отже, обов`язок у замовника повідомити центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю, про початок виконання будівельних робіт виник лише з 12.03.2011. Оскільки реконструкцію надбудови мансардного поверху над нежитловими приміщеннями, надбудованими над бойлерною за адресою: АДРЕСА_1 станом на серпень 2009 року позивачем закінчено, то у нього не виник обов`язок повідомити органи держархбудконтролю про початок виконання будівельних робіт.

Відтак відповідач, не зважаючи на вищевикладене та всупереч висновку, вкладеному у вищевказаному судовому рішенні, повторно застосував ту ж саму підставу для відмови позивачу в реєстрації декларації.

Стосовно зауважень відповідача щодо оформлення позивачем окремих розділів поданої ним декларації суд зазначає таке.

Відповідно до абзацу третього пункту 17 Порядку прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 №461 (у редакції постанови Кабінету Міністрів України від 08.09.2015 №750) замовник (його уповноважена особа) заповнює і подає особисто або надсилає рекомендованим листом з описом вкладення чи через електронну систему здійснення декларативних та дозвільних процедур у будівництві до відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю один примірник декларації щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), за формою, наведеною у додатку 3 до цього Порядку.

Подана позивачем декларація заповнена за формою, наведеною у додатку 3 до вищевказаного Порядку.

Суд погоджується з доводами відповідача, що в окремих випадках позивач неналежним чином заповнив указану форму.

Так, форма декларації містить:

- розділ 4 «Інформація про відповідальну особу - інженера технічного нагляду», в якому має бути зазначено інформацію про відповідальну особу - інженера з технічного нагляду: найменування посади, прізвище, ім`я та по батькові, номер телефону; назву, номер та дату документа, що підтверджує повноваження особи на здійснення технічного нагляду; серію та номер кваліфікаційного сертифіката вищевказаної особи.

Проте позивачем зазначений розділ не заповнено, хоча статтею 11 Закону України «Про архітектурну діяльність» передбачено, що під час будівництва об`єкта архітектури здійснюється, зокрема, технічний нагляд, який забезпечується замовником та здійснюється особами, які мають відповідний кваліфікаційний сертифікат;

- розділ 5 «Інформація щодо генерального підрядника (підрядника - у разі, коли будівельні роботи виконуються без залучення субпідрядників), яка передбачає зазначення у ньому: прізвище, ім`я та по батькові фізичної особи, серію і номер паспорта, ким і коли виданий, місце проживання, номер облікової картки платника податків (не зазначається фізичними особами, які через свої релігійні переконання відмовляються від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомили про це відповідному контролюючому органу і мають відмітку у паспорті); найменування юридичної особи, місцезнаходження, код платника податків згідно з ЄДРПОУ або податковий номер; номер телефону).

Указаний розділ позивачем не заповнено;

- розділ 7 «Інформація про осіб, відповідальних за виконання робіт», в якому має бути вказана інформація про найменування посади, прізвище, ім`я та по батькові, номер телефону; назва, номер та дата видачі документа, що підтверджує повноваження особи на виконання робіт; види виконаних під керівництвом відповідальної особи робіт.

Указаний розділ позивачем не заповнено;

- розділ 9 «Інформація про відповідальних осіб генерального проектувальника проектувальника), головного архітектора (інженера) проекту, особи, що здійснює авторський нагляд, а також особи, що здійснює технічний нагляд , в якому має бути надано інформацію про: найменування посади, прізвище, ім`я та по батькові, номер телефону таких осіб; назва, номер і дата видачі документа, що підтверджує повноваження цих осіб; серію та номер кваліфікаційного сертифіката.

Указаний розділ позивачем не заповнено, хоча статтею 7 Закону України «Про архітектурну діяльність» проект об`єкта архітектури розробляється під керівництвом або з обов`язковою участю архітектора, який має відповідний кваліфікаційний сертифікат, а відповідно до статті 11 цього ж Закону під час будівництва об`єкта архітектури здійснюється, зокрема, авторський нагляд, який здійснюється особами, які мають відповідний кваліфікаційний сертифікат. Авторський нагляд здійснюється архітектором - автором проекту об`єкта архітектури, іншими розробниками затвердженого проекту або уповноваженими ними особами. Авторський нагляд здійснюється відповідно до законодавства та договору із замовником;

- розділ 10 «Інформація про проектну документацію», в якому необхідно зазначити : назву, дату, номер документа про затвердження проектної документації, результати експертизи проектної документації - найменування експертної організації, код платника податків згідно з ЄДРПОУ, прізвище, ім`я та по батькові головного експерта.

В указаному розділі позивач зазначив «Творча архітектурна майстерня «В.Коробка», ліцензія серія А-А №744182 . Реєстраційний Р07116 від 18.02.1999, Висновок експертизи 05В№04.9.0.50.11.490, ліцензія КВ №00460 від31.05.1996», що не в повному обсязі відповідає вимогам цього розділу, зокрема, з огляду на відсутність інформації про результати проектної документації ;

- розділ 11 «Інформація про документ, що дає право на виконання будівельних робіт», в якому необхідно зазначити інформацію про документ, на підставі якого виконувались будівельні роботи. Проте, цей розділ позивачем не заповнено;

- розділ 12 «Інформація про об`єкт», у якому необхідно зазначити місцезнаходження об`єкта, дату початку та закінчення будівництва, строк введення об`єкта (черги, пускового комплексу) в експлуатацію.

Як зазначено у Вікіпедії в Інтернет-мережі за посиланням https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%94%D0%B0%D1%82%D0%B0, дата - запис, що містить в собі число місяця, місяць та рік, іноді день тижня, номер тижня в році та систему літочислення.

Словник українсько мови, що міститься в Інтернет-мережі за посиланням http://sum.in.ua/s/data містить таке визначення дати - позначка на листі, документі і т. ін. про час (рік, місяць і число) його написання.

Відтак, зазначення позивачем у вищевказаному розділі лише року дати початку та закінчення будівництва і введення об`єкта в експлуатацію не повною мірою відповідає вимогам указаного розділу;

- розділ 13 «Інформація про документ, що посвідчує право власності чи користування земельною ділянкою», в якому необхідно зазначити відомості про: дату, серію, номер документа, що посвідчує право власності чи користування земельною ділянкою, дата, номер договору суперфіцію (необхідне зазначити) та кадастровий номер земельної ділянки.

Всупереч доводам відповідача, суд уважає, що вказаний розділ заповнений належним чином;

- розділ 14 «Інформація про проведену технічну інвентаризацію об`єкта», в якому має бути вказано інформацію: про прізвище, ім`я та по батькові особи, що провела технічну інвентаризацію, дату видачі, номер паспорта технічної інвентаризації; техніко-економічні показники об`єкта (з урахуванням результатів технічної інвентаризації); опис об`єкта.

Проте позивачем зазначено лише інформацію про особу, що провела технічну інвентаризацію об`єкта та реквізити паспорта технічної інвентаризації. Іншу інформацію позивачем не зазначено, що свідчить про неналежне заповнення указаного розділу;

- у розділі 16 «Об`єкт має такі основні показники: потужність, продуктивність, виробнича площа, протяжність, місткість, обсяг, пропускна спроможність, кількість робочих місць тощо (заповнюється щодо всіх об`єктів в одиницях виміру з урахуванням цільової продукції або основних видів послуг)», в якому необхідно вказати: основні показники об`єкта, одиницю виміру, за проектом: загальні, у тому числі пускового комплексу або черги.

Указаний розділ позивачем не заповнено;

- розділ 20, у якому необхідно вказати кошторисну вартість будівництва за затвердженою проектною документацією ____ тис.грн., у тому числі витрати на будівельні роботи.____ тис.грн., витрати на машини ____тис.грн., обладнання та інвентар _____ тис.грн.;

Указаний розділ позивачем не заповнено;

- розділ 21, в якому необхідно вказати вартість основних фондів, які приймаються в експлуатацію, _____тис.грн., у тому числі витрати на будівельні роботи ____тис.грн., витрати на машини, обладнання та інвентар _____ тис.грн.

Указаний розділ позивачем не заповнено.

Позивач жодних пояснень щодо викладених зауважень щодо неналежного оформлення вищевказаної декларації суду не надав, доводи відповідача щодо указаних недоліків не спростував.

За наведених обставин суд дійшов висновку, що відповідач належним чином довів неналежне оформлення позивачем згаданої декларації відповідно до вимог Порядку №461.

Що стосується твердження відповідача про те, що всупереч примітці 1 до форми декларації про готовність до експлуатації об`єкта, що за класом наслідків (відповідальності) належить до об`єктів з незначними наслідками (СС1), затвердженої постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 №461, якою передбачено, що кожна сторінка декларації, зокрема, підписується замовником (фізичною особою), то вказана обставина відповідачем не підтверджена відповідним доказом. Натомість з копії декларації, наданої суду позивачем, вбачається наявність його підпису на кожній її сторінці.

Відповідно до частини шостої статті 39 Закону №3038-VI орган державного архітектурно-будівельного контролю повертає декларацію про готовність об`єкта до експлуатації замовникові, якщо декларація подана чи оформлена з порушенням установлених вимог, з обґрунтуванням причини у строк, передбачений для її реєстрації.

З огляду на викладені вище недоліки оформлення позивачем декларації про готовність до експлуатації об`єкта, що за класом наслідків (відповідальності) належить до об`єктів з незначними наслідками (СС1), поданої позивачем відповідачу 04.04.2018, суд дійшов висновку про наявність у відповідача обґрунтованих підстав, передбачених вищевказаною правовою нормою, для повернення йому указаної декларації з обґрунтуванням причин.

Відтак відповідач обґрунтовано повернув позивачу вищевказану декларацію.

Стосовно аргументів відповідача про відсутність доказів щодо присвоєння та зміни поштової адреси - АДРЕСА_4 та АДРЕСА_1 , на які відповідач додатково посилався в листі від 30.07.2020 №073-073/М-498-955, повертаючи позивачу декларацію, то суд зазначає, що рішенням Окружного адміністративного суду м. Києва на підставі наданих позивачем доказів встановлено, що АДРЕСА_1 перейменовано на АДРЕСА_1.

Згідно з частиною першою статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Відповідно до частини другої статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

На переконання суду, відповідачем доведено правомірність оскаржуваного рішення з урахуванням вимог, встановлених частиною другою статті 19 Конституції України та частиною другою статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України, а тому, виходячи з меж заявлених позовних вимог, системного аналізу положень законодавства України та доказів, наявних у матеріалах справи, адміністративний позов задоволенню не підлягає.

Оскільки позовні вимоги задоволенню не підлягають, судові витрати позивачу відповідно до приписів статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України відшкодуванню не підлягають.

Керуючись статтями 2, 77, 139, 241-246, 250, 251 Кодексу адміністративного судочинства України Окружний адміністративний суд міста Києва -

в и р і ш и в:

У задоволенні позову ОСОБА_1 до Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) відмовити.

Рішення набирає законної сили відповідно до статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України.

Рішення може бути оскаржено до Шостого апеляційного адміністративного суду в порядку та у строки, встановлені статтями 295- 297 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя Т.І. Шейко