Справа № 240/7481/21
Суддя: Шимонович Роман Миколайович
Дата ухвалення: 2021-08-17 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЖИТОМИРСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
17 серпня 2021 року м. Житомир справа № 240/7481/21
категорія 111020300
Житомирський окружний адміністративний суд у складі:
судді Шимоновича Р.М.,
розглянувши у письмовому провадженні адміністративну справу за позовом Головного управління ДПС у Житомирській області до Приватного акціонерного товариства "Чуднівське хлібоприймальне підприємство" про стягнення податкової заборгованості,
До Житомирського окружного адміністративного суду звернулося Головне управління ДПС у Житомирській області із позовом, у якому просило: стягнути з Приватного акціонерного товариства "Чуднівське хлібоприймальне підприємство" прострочену заборгованість в сумі 255 887, 36 грн. з рахунків у банку, що обслуговують такого платника податків, та за рахунок готівкових коштів.
В обґрунтування позову позивач зазначив, що на даний час за Приватним акціонерним товариством "Чуднівське хлібоприймальне підприємство" обліковується заборгованість в сумі 255 887, 36 грн. по фінансовій допомозі та бюджетній позичці. Податкові органи в силу закону від імені держави здійснюють функції з контролю за своєчасністю, правильністю нарахування та сплатою податків і зборів (обов`язкових платежів), а також стягнення з платників податків заборгованості перед бюджетами та державними цільовими фондами, тому позивач звернувся до суду з позовом про стягнення з відповідача податкової заборгованості.
Ухвалою Житомирського окружного адміністративного суду від 11.05.2021 відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні).
Ухвалою Житомирського окружного адміністративного суду від 16.07.2021 року призначено судове засідання у справі на 04 серпня 2021 року у зв`язку з поданим клопотанням представника позивача про розгляд справи у судовому засіданні з повідомлення (викликом) учасників справи.
Відповідач, скориставшись своїм правом, подав до суду відзив на позовну заяву, у якому просить відмовити у задоволенні позовних вимог. Відмітив, що позивачем не надано первинних документів, підтверджуючих фактичне перерахування бюджетної позички, а також не надано договору про надання бюджетної позички, укладання якого передбачено п.2.2. Прядку №124. Зауважив, що відповідач не отримував від держави у свою власність коштів або майно, тому і обов`язку до його повернення у відповідача також немає.
У свою чергу, позивач надіслав до суду відповідь на відзив, у якій просив задовольнити позовні вимоги, з підстав, викладених у позовній заяві.
У судовому засіданні, призначеному на 04.08.2021 року, представник позивача підтримав позовні вимоги та просив їх задовольнити.
Представник відповідача просив відмовити у задоволенні позовних вимог з підстав, наведених у відзиві на позовну заяву.
Протокольною ухвалою суду від 04.08.2021 року подальший розгляд справи вирішено здійснювати у порядку письмового провадження.
Дослідивши матеріали справи, оцінивши докази у їх сукупності, суд зазначає наступне.
Судом встановлено та матеріалами справи підтверджено, що Приватне акціонерне товариство "Чуднівське хлібоприймальне підприємство" як юридична особа зареєстроване 28.06.1997 року та перебуває на податковому обліку в Головному управлінні ДПС у Житомирській області.
Між відділенням Державного казначейства України в Чуднівському районі та відповідачем було укладено договори про надання фінансової допомоги на проведення комплексу робіт в осінньо-зимовий період 1997-1998 років від 29.09.1997 № 17 на умовах повернення до 01.10.1998 року.
Управлінням державної казначейської служби України у Чуднівському районі Житомирської області на виконання вимог постанови Кабінету Міністрів України від 11.09.1997 №1003 було направлено на адресу податкового органу подання №1 від 23.02.2021 року для здіснення до відповідача заходів щодо стягнення простроченої заборгованості у загальній сумі 255887,36 грн.
Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд керується наступним.
Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, зокрема визначає вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час адміністрування податків, а також відповідальність за порушення податкового законодавства регулюються Податковим кодексом України від 02.12.2010 № 2755-VI (далі - ПК України).
Підпунктом 14.1.39 пункту 14.1 статті 14 ПК України визначено, що грошове зобов`язання платника податків - сума коштів, яку платник податків повинен сплатити до відповідного бюджету як податкове зобов`язання та/або штрафну (фінансову) санкцію, що справляється з платника податків у зв`язку з порушенням ним вимог податкового законодавства та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, а також санкції за порушення законодавства у сфері зовнішньоекономічної діяльності.
Прострочена заборгованість суб`єкта господарювання перед державою (Автономною Республікою Крим, обласною радою чи територіальною громадою міста) за кредитом (позикою), залученим державою (Автономною Республікою Крим, обласною радою чи територіальною громадою міста) або під державну (місцеву) гарантію, а також за кредитом з бюджету (включаючи плату за користування такими кредитами (позиками) та пеню) стягується з такого суб`єкта господарювання органами доходів і зборів, що є органами стягнення такої заборгованості у порядку, передбаченому Податковим кодексом України або іншим законом, включаючи погашення такої заборгованості за рахунок майна цього суб`єкта господарювання (абзаци 1, 2 частини 9 статті 17 Бюджетного кодексу України).
Позовна давність на вимоги щодо погашення такої заборгованості суб`єкта господарювання перед державою (Автономною Республікою Крим, обласною радою чи територіальною громадою міста) не поширюється.
Порядок обліку заборгованості, в тому числі простроченої, перед державою за кредитами, залученими державою або під державні гарантії, бюджетними позичками/фінансовою допомогою, наданими Міністерством фінансів у 1993-1998 роках, нарахування пені та списання безнадійної заборгованості затверджено постановою Кабінету Міністрів України від 02.03.2011 №174 (далі - Порядок №174).
Відповідно до пп.3 - 5, 9 п.2 Порядку №174, боржник - суб`єкт господарювання, який отримав кредит, залучений державою або під державні гарантії, бюджетну позичку/фінансову допомогу на умовах, визначених кредитною (субкредитною) угодою, угодою про надання бюджетної позички/фінансової допомоги, та не забезпечив своєчасне і повне виконання своїх зобов`язань за такою угодою.
Бюджетна позичка/фінансова допомога - сума коштів, надана Мінфіном у 1993-1998 роках позичальнику на поворотній основі за рахунок коштів державного бюджету на умовах угоди про надання бюджетної позички/фінансової допомоги.
Заборгованість за кредитом, бюджетною позичкою/фінансовою допомогою - зобов`язання перед державою, що виникають у суб`єкта господарювання, який отримав кредит, залучений державою або під державні гарантії, бюджетну позичку/фінансову допомогу на умовах, визначених кредитною субкредитною) угодою, угодою про надання бюджетної позички/фінансової допомоги.
Прострочена заборгованість за бюджетною позичкою/фінансовою допомогою - заборгованість боржника перед державою за бюджетною позичкою/фінансовою допомогою (в тому числі за основним боргом, відсотками тощо), не погашена у строк, визначений угодою про надання бюджетної позички/фінансової допомоги.
Відповідно до п.6 Порядку №174, облік простроченої заборгованості за бюджетними позичками/фінансовою допомогою ведеться органами Державної казначейської служби у валюті бюджетної позички/фінансової допомоги, в якій вони надані.
Згідно з п.10 Порядку №174, з метою примусового стягнення в установленому законодавством порядку простроченої заборгованості з боржника територіальні органи Державної казначейської служби до кінця місяця, що настає за звітним періодом, зокрема, інформують органи державної податкової служби за місцем реєстрації боржника про зміну розміру простроченої заборгованості за кредитами та суму нарахованої на неї пені.
Прострочена заборгованість за кредитами, бюджетними позичками/фінансовою допомогою, яка не погашена боржником протягом 30 календарних днів після настання строку платежу, а також нарахована на суму простроченої заборгованості за кредитом, бюджетною позичкою/фінансовою допомогою пеня стягуються в установленому законодавством порядку органами державної податкової служби за місцем реєстрації боржника відповідно до подання територіальних органів Державної казначейської служби, яке подається у строки, визначені пунктом 10 цього Порядку за встановленою формою (п.15 Порядку №174).
Згідно з пп.19-1.1.38 п.19-1 ст.19-1 ПК України, контролюючі органи, зокрема, забезпечують стягнення сум простроченої заборгованості суб`єктів господарювання перед державою (Автономною Республікою Крим чи територіальною громадою міста) за кредитами (позиками), залученими державою (Автономною Республікою Крим чи територіальною громадою міста) або під державні (місцеві) гарантії, а також за кредитами із бюджету в порядку, визначеному цим Кодексом та іншими законами України.
У відповідності до положень п.п.1 п.2 ст.11 Цивільного кодексу України, ст.174 Господарського кодексу України підставами виникнення цивільних прав та обов`язків, зокрема, є договори, та інші правочини. Крім того, згідно п. 2.2 Порядку надання бюджетної позички на закупівлю продовольчого зерна і сортового насіння за державним замовленням 1997 року, затвердженого наказом Міністерства сільського господарства і продовольства. Міністерства фінансів та Державної акціонерної компанії "Хліб України" від 4 березня 1997р. №70/54/18, відділення Державного казначейства України в районах укладають договори із заготівельними підприємствами та сільськогосподарськими товаровиробниками про надання бюджетної позички для авансування закупівлі продовольчого зерна і сортового насіння за державним замовленням 1997 р. згідно з додатком №1 на всю суму належного господарству грошового авансу.
Договори про надання бюджетної позички для остаточних розрахунків за продовольче зерно і сортове насіння, закуплене за державним замовленням 1997 р., укладаються між відділенням Державного казначейства в районі і заготівельним підприємством згідно з додатком №2. У цих договорах визначаються мета надання бюджетної позички, її сума, терміни повернення та санкції за порушення умов договору.
Як передбачено п. 2 ст. З, п. 1 ст. 9 Закону України «Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні» від 1б.07.1999р. №996-ХІУ, бухгалтерський облік є обов`язковим видом обліку, який ведеться підприємством, фінансова, податкова, статистична та інші види звітності, що використовують грошовий вимірник, ґрунтуються на даних бухгалтерського обліку.
Підставою для бухгалтерського обліку господарських операцій є первинні документи, які фіксують факти здійснення господарських операцій.
Перелік обов`язкових реквізитів первинного документа бухгалтерського обліку наведено у п. 2 ст. 9 того Закону «Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні». Отже, з наведеного слідує, що обов`язок боржника (користувача позички) щодо повернення кредитору (позичкодавцю) речей для користування (в т.ч. грошових коштів)/ повинен бути передбачений господарським договором, укладеним у письмовій формі, у вигляді єдиного документа, а факт перерахування позичкодавцем зі свого боку грошових коштів па користь користувача (факт здійснення господарської операції), повинен підтверджуватися відповідними первинними документами, які мають усі обов`язкові реквізити, передбачені законом.
У даному випадку, позивачем до позовної заяви не додано копій господарських договорів, а також первинних документів бухгалтерського обліку, якими передбачено триваючий обов`язок відповідача повернути бюджетну позичку, так само як і доказів фактичного перерахування позичкодавцем грошових коштів на користь товариства.
Разом з тим, положеннями Постанови КМУ «Про фінансову допомогу на проведення комплексу робіт в осінньо-зимовий період 1997/98 року» від 11.09.1997 р. №1003 не передбачено обов`язку ПрАТ "Чуднівське хлібоприймальне підприємство" щодо повернення грошових коштів на користь Державного казначейства України. «Акт передачі-прийому заборгованості по фінансовій допомоги» від 03.08.1998 р. за змістом не відповідає ознакам господарського договору відповідно до вимог ст. 180 ГК України, та сам по собі не зумовлює виникнення, зміну, або припинення будь-яких цивільних (господарських) прав і обов`язків сторін у даному спорі, до того ж в самому акті зазначено про надання фінансової допомоги не відповідачу, а третім особам - товаровиробникам згідно переліку, з додатку №1 до акту.
Окрім того, позивачем не надано доказів (первинних документів бухгалтерського обліку) про фактичне перерахування зазначеної «фінансової допомоги» на користь відповідача. Згідно даних бухгалтерського обліку відповідача, якої-небудь кредиторської заборгованості перед Державним казначейством України, не обліковується, що підтверджується бухгалтерською довідкою відповідача.
Суд також відмічає, що наказом Міністерства сільського господарства і продовольства України, Міністерства фінансів України, Державної акціонерної компанії "Хліб України" від 4 березня 1997 року N 70/54/18 "Про затвердження Порядку надання бюджетної позички на закупівлю продовольчого зерна і сортового насіння за державним замовленням 1997 року") затверджено Порядок надання бюджетної позички на закупівлю продовольчого зерна і сортового насіння за державним замовленням 1997 року.
Порядок надання бюджетної позички на закупівлю продовольчого зерна і сортового насіння за державним замовленням 1997 року розроблено відповідно до Постанови Кабінету Міністрів України від 4 лютого 1997 року №124 «Про задоволення державних потреб у зерні в 1997 році».
Згідно п. 7 зазначеного Порядку, затвердженого Постановою КМУ №124, фінансування закупівлі за державним замовленням продовольчого зерна і сортового насіння зернових культур здійснюється шляхом надання бюджетної позички заготівельним підприємствам ДАК "Хліб України" через органи Державного казначейства в порядку, визначеному Мінфіном, Мінсільгосппродом і ДАК "Хліб України".
Відповідно до п. 2.1 Порядку, безвідсоткова бюджетна позичка на закупівлю продовольчого зерна і сортового насіння надається заготівельним підприємствам ДАК "Хліб України" через органи Державного казначейства України у межах коштів, передбачених на цю мету, на умовах забезпечення повернення, цільового і ефективного використання коштів.
Згідно з п. 2.2 Порядку, Відділення Державного казначейства України в районах укладають договори із заготівельними підприємствами та сільськогосподарськими товаровиробниками про надання бюджетної позички для авансування закупівлі продовольчого зерна і сортового насіння за державним замовленням 1997 року згідно з додатком №1 на всю суму належного господарству грошового авансу. Договори про надання бюджетної позички для остаточних розрахунків за продовольче зерно і сортове насіння, закуплене за державним замовленням 1997 року, укладаються між відділенням Державного казначейства в районі | заготівельним підприємством згідно з додатком №2. У цих договорах визначаються мета падання бюджетної позички, її сума, терміни повернення та санкції за порушення умов договору. Крім того, із сільськогосподарськими товаровиробниками можуть в установленому порядку укладатися договори застави на суму одержаного авансу.
Пунктом 2.3. Порядку передбачено, що зобов`язання за договором вважаються виконаними за умови повної поставки до державних ресурсів продовольчого зерна і сортового насіння в кількості, що відповідає сумі наданої позички, та повернення її на окремий рахунок, відкритий в установі банку згідно з постановою Кабінету Міністрів України від 20 січня 1997 року №29 "Про порядок використання коштів, що надходять від повернення бюджетних позичок, наданих під закупівлю сільськогосподарської продукції за державним замовленням" (далі - окремий рахунок).
Відповідно до п. 3.2 Порядку, перерахування бюджетної позички для авансування закупівлі продовольчого зерна і сортового насіння здійснюється Мінфіном через систему Державного казначейства України на бюджетні рахунки №124, які відкриті в усіх територіальних органах Державного казначейства України.
Згідно з п. 3.5. Порядку, за рахунок бюджетної позички сільськогосподарським товаровиробникам відповідно до укладених договорів надається грошовий аванс не пізніше ніж 5 липня поточного року.
Пунктом 3.6 Порядку передбачено, заготівельні підприємства ведуть особові рахунки про падання бюджетної позички для авансування закупівлі продовольчого зерна і сортового насіння за державним замовленням 1997 року для кожного товаровиробника згідно з додатком N 3. У десятиденний термін після завершення видачі авансів відділення Державного казначейства України в районах разом із заготівельними підприємствами складають акти передачі-приймання заборгованості по бюджетній позичці, наданій для авансування закупівлі продовольчого зерна і сортового насіння (остаточних розрахунків) за державним замовленням 1997 року згідно з додатком №4. Акти складаються у трьох примірниках, один з яких передається державній інспекції заготівель і якості сільськогосподарської продукції.
Згідно з п. 6.3 Порядку, у разі розрахунків за виконані роботи та надані послуги з постачальниками, підрядчиками та працівниками підприємства готовою продукцією в натуральній формі бюджетна позичка повертається заготівельним підприємством за встановленим нормативом на 1 тонну продукції шляхом перерахування коштів з розрахункового рахунку підприємства на окремий рахунок на наступний день після реалізації продукції.
Відповідно до п. 6.4 Порядку, заготівельні і переробні підприємства подають відділенню Державного казначейства України в районі щодекадне не пізніше З, ІЗ, 23 чисел місяця довідки про реалізацію зерна та стан повернення бюджетної позички згідно з додатком №8. Відділення Державного казначейства України в районі здійснюють перевірку звітів заготівельних та переробних підприємств і вживають заходів щодо примусового стягнення простроченої заборгованості згідно з чинним законодавством.
Пунктом 10.1. Порядку передбачено, що при невиконанні сільськогосподарським товаровиробником за наявності технічних можливостей договору щодо поставки зерна і сортового насіння за державним замовленням сільськогосподарський товаровиробник сплачує неустойку (штраф, пеню) та відшкодовує збитки в частині, не покритій неустойкою (штрафом, пенею). Сплата неустойки (штрафу, пені) не звільняє виконавця від виконання державного замовлення на поставку зерна і сортового насіння в натурі.
Відповідно до п. 11.1 Порядку, контроль за наданням і своєчасним поверненням бюджетної позички покладається на Головне управління Державного казначейства України.
Відповідно до ст. З Закону України "Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україну", від 16.07.1999, № 996-ХІУ, бухгалтерський облік є обов`язковим видом обліку, який ведеться підприємством. Фінансова, податкова, статистична та інші види звітності, що використовують грошовий вимірник, грунтуються на даних бухгалтерського обліку.
Згідно 3 п.1 ст.9 відповідного Закону, підставою для бухгалтерського обліку господарських операцій є первинні документи, які фіксують факти здійснення господарських операцій. Первинні документи повинні бути складені під час здійснення господарської операції, а якщо це неможливо - безпосередньо після її закінчення. Для контролю та впорядкування оброблення даних на підставі первинних документів можуть складатися зведені облікові документи в розумінні Положення про організацію бухгалтерського обліку і звітності в Україні, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України № 250 від 03.04.1993 року, яке діяло на момент виникнення спірних правовідносин (далі - положення 250 ), бюджетну позичку необхідно визначати як господарську операцію, факт здійснення якої підтверджується відповідними первинними документами.
Безвідсоткова бюджетна позичка на закупівлю продовольчого зерна і сортового насіння надавалася заготівельним підприємствам ДАК "Хліб України" через територіальні органи Казначейства України.
Відділеннями Казначейства України в районах укладалися договори із заготівельними підприємствами та сільськогосподарськими товаровиробниками про надання бюджетної позички для авансування закупівлі продовольчого зерна і сортового насіння за державним замовленням 1997 року та договори із заготівельними підприємствами про надання бюджетної позички для остаточних розрахунків за продовольче зерно і сортове насіння.
Згідно з розпорядженням Кабінету Міністрів України від 17.06.1999р. №5б8-р зерно та інша сільськогосподарська продукція, що надійшли від сільськогосподарських товаровиробників з урожаю 1998-1999 років на заготівельні підприємства, зараховувалася таким сільськогосподарським товаровиробникам як погашення заборгованості за фінансовою допомогою, отриманою згідно з Постановою Кабінету Міністрів України від 11 вересня №1997р. №1003, та використовувалася заготівельними підприємствами з дозволу Кабінету Міністрів України.
Фінансова допомога врегульована Постановою Кабінету Міністрів України від 11.09.1997р. №1003 "Про фінансову допомогу на проведення комплексу робіт в осінньо- зимовий період 1997/98 року", якою затверджено виділити на фінансування заходів з підготовки до роботи в осінньо-зимовий період 1997/98 року, забезпечення збирання та збереження врожаю 1997 року, інші невідкладні потреби Раді міністрів Автономної Республіки Крим, обласним державним адміністраціям цільовим призначенням для сільськогосподарських товаровиробників 60 млн. гривень (на умовах повернення їх до 1 жовтня 1998р.) за розподілом згідно з додатком. Міністерству фінансів профінансувати зазначені витрати за рахунок резервного фонду Кабінету Міністрів України через органи Головного управління Державного казначейства на підставі укладених з ними угод. Міністерству агропромислового комплексу. Міністерству фінансів у двотижневий термін розробити умови надання та повернення зазначених коштів.
Стосовно заявлених позивачем позовних вимог, щодо стягнення з відповідача фінансової допомоги, то з наявних в матеріалах справи документів, позивачем в підтвердження обставин перерахування коштів в якості фінансової допомоги не було надано належних доказів, які підтверджують дані обставини, а поданий акт прийому-передачі заборгованості по фінансовій допомозі від 03.08.1998р. не є належним доказом, оскільки ч.2 п.1 Постанови КМУ №1003 передбачено укладення угоди між відповідачем та Головним управлінням Державного казначейства, проте, така угода до матеріалів справи позивачем не надана.
Також, посилання позивача, як на підставу видачі фінансової допомоги на „Розподіл коштів для проведення комплексу робіт в осінньо-зимовий період 1997/98 року", який є додатком до Постанови Кабінету Міністрів України від 11.09.1997р. №1003 не є беззаперечним доказом її перерахування саме відповідачу, оскільки данний "Розподіл коштів" не містить переліку підприємств, яким були перераховані ці кошти, та справа не містить платіжних документів, щодо перерахування фінансової допомоги.
Що стосується нарахування пені та її розміру, суд керується наступним.
Відповідно до пункту 10 Порядку обліку заборгованості, в тому числі простроченої, перед Державою за кредитами, залученими державою або під державні гарантії, бюджетними позичками/фінансовою допомогою, наданими Міністерством фінансів у 1993-1998 роках, нарахування пені та списання безнадійної заборгованості, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 02.03.2011 №174, територіальні органи Державної казначейської служби нараховують пеню та інформують органи державної податкової служби за місцем реєстрації боржника про зміну розміру простроченої заборгованості за бюджетними позичками/фінансовою допомогою та суму нарахованої на неї пені.
Однак, згідно з пунктом 11 зазначеного Порядку нарахування пені починається з моменту виникнення простроченої заборгованості і припиняється через шість місяців від дня, коли зобов`язання повинне бути виконало, якщо інше не встановлено законом або договором про надання кредиту, бюджетної позички/фінансової допомоги.
При цьому, положеннями пункту 13 вказаного Порядку визначено, що пеня нараховується у гривнях на суми простроченої заборгованості за кредитами, бюджетними позичками/фінансовою допомогою (в тому числі за основним боргом, відсотками, платою за надання гарантій або кредитів, залучених державою) у порядку, передбаченому відповідними законодавчими актами чи кредитною (субкредитною) угодою, угодою про надання бюджетної позички/фінансової допомоги.
Наведені норми, дають підстави для висновку про безпідставність визначення розміру пені у поданні Управлінням Державної казначейської служби у Чуднівському районі Житомирської області і його невідповідність викладеним нормам, оскільки пеня (її розмір) не передбачена Порядком формування обсягів та закупівлі зерна і сортового насіння зернових культур за державним замовленням у 1997 році. При цьому як нормами Цивільного кодексу УРСР (стаття 179), так і Цивільного кодексу України (стаття 551) встановлено, що розмір пені встановлюється договором або актом цивільного законодавства.
Слід відмітити, що відсутні рішення відповідних органів про надання бюджетної позички або фінансової допомоги, договори, на підставі яких надавалась бюджетна позичка саме відповідачу або фінансова допомога, платіжні документи, які підтверджують перерахування коштів, виписки по рахунках суб`єкта господарювання. Без вказаних документів визначити дату виникнення, суми та правовий характер грошових зобов`язань не можливо. Разом з цим, з врахуванням приписів статті 9 Закону України "Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні" тільки первинні документи, які підтверджують факти здійснення господарських операцій і складені під час здійснення господарської операції, є правовою підставою для бухгалтерського обліку господарських операцій.
Відповідний правовий висновок, викладено у постанові Верховного Суду від 22.10.2019 у справі №826/8966/14.
Постановою Кабінету Міністрів України від 02.03.2011 №174 затверджений Порядок обліку заборгованості, в тому числі простроченої, перед державою за кредитами, залученими державою або під державні гарантії, бюджетними позичками/фінансовою допомогою, наданими Міністерством фінансів у 1993 - 1998 роках, нарахування пені та списання безнадійної заборгованості (далі - Порядок №174).
Пунктом 2 Порядку №174 встановлено, що терміни у ньому вживаються у такому значенні: боржник - суб`єкт господарювання, який отримав кредит, залучений державою або під державні гарантії, бюджетну позичку / фінансову допомогу на умовах, визначених кредитною (субкредитною) угодою, угодою про надання бюджетної позички / фінансової допомоги, та не забезпечив своєчасне і повне виконання своїх зобов`язань за такою угодою; бюджетна позичка / фінансова допомога - сума коштів, надана Мінфіном у 1993 - 1998 роках позичальнику на поворотній основі за рахунок коштів державного бюджету на умовах угоди Про надання бюджетної позички / фінансової допомоги; прострочена заборгованість за бюджетною позичкою/фінансовою допомогою - заборгованість боржника перед державою за бюджетною позичкою / фінансовою допомогою (в тому числі за основним боргом, відсотками тощо), не погашена у строк, визначений угодою про надання бюджетної позички / фінансової допомоги; заборгованість за кредитом, бюджетною позичкою/фінансовою допомогою - зобов`язання перед державою, що виникають у суб`єкта господарювання, який отримав кредиті залучений державою або під державні гарантії, бюджетну позичку / фінансову допомогу на умовах, визначених кредитною (субкредитною) угодою, угодою про надання бюджетної позички/фінансової допомоги.
Відповідно до пункту 10 Порядку №174 з метою примусового стягнення в установленому законодавством порядку простроченої заборгованості з боржника територіальні органи Державної казначейської служби до кінця місяця, що настає за звітним періодом: інформують органи державної податкової служби за місцем реєстрації боржника про зміну розміру простроченої заборгованості за кредитами та суму нарахованої на неї пені; нараховують пеню та інформують органи державної податкової служби за місцем реєстрації боржника про зміну розміру простроченої заборгованості за бюджетними позичками/фінансовою допомогою та суму нарахованої на неї пені.
Згідно з пунктом 12 Порядку №174 пеня нараховується: Мінфіном на прострочену заборгованість за кредитами; територіальними органами Державної казначейської служби за місцем реєстрації боржника на прострочену заборгованість за бюджетними позичками / фінансовою допомогою.
Якщо облік заборгованості за бюджетними позичками/фінансовою допомогою здійснюється Державною казначейською службою, її територіальні органи нараховують пеню на підставі інформації про суми простроченої заборгованості, що надійшли від Державної казначейської служби відповідно до пункту 9 цього порядку.
Пеня нараховується у гривнях на суми простроченої заборгованості за кредитами, бюджетними позичками/фінансовою допомогою (в тому числі за основним боргом відсотками, платою за надання гарантій або кредитів, залучених державою) у порядку. передбаченому відповідними законодавчими актами чи кредитною субкредитною угодою, угодою про надання бюджетної позички/фінансової допомоги (пункт 13 Порядку №174).
Однак, позивач не надав кредитних (субкредитних) угод, угод про надання бюджетної позички/фінансової допомоги, доказів надання бюджетних позичок відповідачу.
Належними доказами, які підтверджують наявність чи відсутність заборгованості, а також встановлюють розмір заборгованості за бюджетною позичкою, можуть бути виключно первинні документи, оформлені відповідно до вимог статті 9 Закону України "Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні", оскільки тільки первинні документи, які підтверджують факти здійснення господарських операцій і складені під час здійснення господарської операції, є правовою підставою для бухгалтерського обліку господарських операцій.
Правовий висновок відповідного змісту міститься в постанові Верховного Суду від 22.10.2019 у справі №826/8966/14.
Будь-які первинні та банківські документи на підтвердження перерахування відповідачу і отримання відповідачем суми заборгованості позивач суду не надав.
З урахуванням викладеного, суд дійшов висновку про відсутність передбачених чинним законодавством підстав для стягнення з Приватного акціонерного товариства "Чуднівське хлібоприймальне підприємство" прострочену заборгованість в сумі 255 887, 36 грн. з рахунків у банку, що обслуговують такого платника податків, та за рахунок готівкових коштів.
Відповідно до ч.1 ст.77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.
Згідно з до ч.2 ст.77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
Оцінивши докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні, та враховуючи всі наведені обставини, суд, виходячи з системного аналізу положень законодавства України та доказів, наявних у матеріалах справи, вважає, що адміністративний позов є таким, що не підлягає задоволенню.
Керуючись ст.ст. 73, 74, 75, 76, 77, 90, 94, 139, 241, 245, 246, 250, 255, 295 КАС України, суд -
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Рішення суду може бути оскаржене до Сьомого апеляційного адміністративного суду через Житомирський окружний адміністративний суд протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повний текст рішення складено 17 серпня 2021 року.

Суддя Р.М.Шимонович