Справа № 826/26101/15
Суддя: Добрівська Н.А.
Дата ухвалення: 2021-08-13 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

13 серпня 2021 року м. Київ № 826/26101/15

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі судді Добрівської Н.А.,

розглянувши в спрощеному провадженні адміністративну справу

за позовомТовариства з обмеженою відповідальністю «Прем`єр-Ліга»
доДержавної податкової інспекції в Оболонському районі Головного управління ДФС у м. Києві
провизнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення та зобов`язання відповідача внести зміни в інтегровану картку, -

В С Т А Н О В И В:

Товариство з обмеженою відповідальністю «Прем`єр-Ліга» (далі - позивач, ТОВ «Прем`єр-Ліга») звернулось до Окружного адміністративного суду міста Києва з позовом до Державної податкової інспекції в Оболонському районі Головного управління ДФС у м. Києві (далі - відповідач, ДПІ в Оболонському районі ГУ ДФС у м. Києві) у якому просить суд:

- визнати протиправною та скасувати податкову вимогу №13062-23 від 27.10.2015;

- визнати протиправним та скасувати рішення про опис майна у податкову заставу №24988/10/826-54-23-04 від 27.10.2015;

- визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення № від 05.11.2015;

- зобов`язати відповідача внести в інтегровану картку ТОВ «Прем`єр-Ліга» відомості про сплату останнім акцизного податку з реалізації роздрібної торгівлі акцизних товарів за платіжним дорученням №17586 від 04.05.2015 на суму 279000,00 грн, вжити заходів щодо припинення застави майна і внесення про це інформації до Державного реєстру обтяжень рухомого майна, утриматись від вчинення дій по нарахуванню встановлених податковим законодавством сум штрафів та пені у зв`язку з ненадходженням до бюджету суми коштів в розмірі 279 000 грн, утриматись від вчинення дій з прийняття рішень про опис майна у податкову заставу та стягнення податкового боргу.

Позов обґрунтовано тим, що позивачем своєчасно сплачено до бюджету самостійно узгоджені суми податкового зобов`язання з акцизного податку з реалізації роздрібної торгівлі підакцизних товарів за звітний податковий період лютий, квітень, травень, червень (уточнюючи декларації) та серпень 2015 року шляхом подання до обслуговуючого банку відповідного платіжного доручення, про що відповідача було повідомлено та надано копію вказаного платіжного доручення. На думку позивача, виконання платником податкового обов`язку по перерахуванню в бюджет суми податкового зобов`язання та його сплати, пов`язане саме з моментом подання до банку платіжного доручення на перерахування відповідних сум податкових зобов`язань, а ініціювання переказу вважається остаточно завершеним і за подальший переказ сум податкового зобов`язання відповідальність несе банк. Крім того, позивач посилався на пункт 129.6 статті 129 Податкового кодексу України щодо звільнення платника податків від відповідальності за неперерахування податку до бюджету з вини банку, відтак відображення в інтегрованій картці платника податку інформації про наявність недоїмки тягне за собою неправомірне нарахування пені та застосування штрафних санкцій до платника податків.

Відповідач позовні вимоги не визнав, просив у задоволенні позову відмовити повністю, обґрунтовуючи свою позицію тим, що рішення та дії податкового органу правомірні, оскільки проведеною камеральною перевіркою даних, задекларованих у податковій звітності з акцизного податку за серпень 2015 року та уточнених декларацій за лютий, квітень - червень 2015 року, встановлено порушення позивачем граничного строку сплати узгодженого податкового зобов`язання. Так, граничний строк сплати узгодженого податкового зобов`язання за уточнюючими деклараціями - 05.10.2015, за серпень 2015 року - 30.09.2015, тоді як за даними ІС «Податковий блок», суми податку фактично сплачені 02.10.2015 та 30.10.2015. Враховуючи, несплату позивачем самостійно узгодженої у податкових деклараціях суми податкового зобов`язання, податковим органом було надіслано позивачу податкову вимогу та на підставі статті 89 Податкового кодексу України винесено рішення про опис майна у податкову заставу.

Постановою Окружного адміністративного суду міста Києва від 21.12.2016, залишеною без змін ухвалою Київського апеляційного адміністративного суду від 30.03.2017, позов задоволено частково. Визнано протиправною та скасовано податкову вимогу Державної податкової інспекції у Оболонському районі Головного управління Державної фіскальної служби у м. Києві №13062-23 від 27.10.2015 про сплату акцизного податку з реалізації роздрібної торгівлі підакцизних товарів у сумі 134610 грн; визнано протиправним та скасовано рішення про опис майна у податкову заставу №24988/10/26-54-23-04 від 27.10.2015. Визнано протиправним та скасовано податкове повідомлення-рішення форми «Ш» Державної податкової інспекції у Оболонському районі Головного управління Державної фіскальної служби у м. Києві № від 05.11.2015 про сплату штрафу в сумі 37255,20 грн; зобов`язано Державну податкову інспекцію у Оболонському районі Головного управління Державної фіскальної служби у м. Києві внести в інтегровану картку (картку особового рахунку) ТОВ «Прем`єр -Ліга» відомості про сплату останнім сум за платіжним дорученням №17586 від 04.09.2015 на суму 279000,00 грн, спрямовані на сплату акцизного податку з реалізації роздрібної торгівлі акцизних товарів (код 14040001). В задоволенні решти позовних вимог - відмовлено.

На обґрунтування своїх висновків суди зазначили, що суму 279000,00 грн позивачем своєчасно сплачено до бюджету шляхом надання платіжного доручення №17586 від 04.09.2015 до управляючого банку, що є наслідком внесення відповідних відомостей до інтегрованої картки позивача. При цьому, суди зауважили, що факт відкликання відповідачем податкової вимоги та рішення про опис майна в податкову заставу не позбавляє позивача права на їх оскарження в судовому порядку, як таких, що протягом їх дії могли спричинити негативні наслідки для позивача, - платника податків.

Постановою Верховного Суду від 04.06.2020 касаційну скаргу Державної податкової інспекції в Оболонському районі Головного управління Державної фіскальної служби у м. Києві задоволено частково; постанову Окружного адміністративного суду міста Києва від 21.12.2016 та ухвалу Київського апеляційного адміністративного суду від 30.03.2017 скасовано в частині задоволення позовних вимог; відмовлено в задоволені позовних вимог ТОВ «Премєр-Ліга» про визнання протиправними та скасування вимоги від 27.10.2015 № 13062-23 про сплату акцизного податку з реалізації роздрібної торгівлі підакцизних товарів у сумі 134610 грн та рішення про опис майна у податкову заставу від 27.10.2015 №24988/10/26-54-23-04. В частині позовних вимог про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення № від 05.11.2015 та зобов`язання відповідача внести зміни в інтегровану картку - справу направлено на новий розгляд до Окружного адміністративного суду міста Києва. В іншій частині постанову Окружного адміністративного суду міста Києва від 21.12.2016 та ухвалу Київського апеляційного адміністративного суду від 30.03.2017 - залишено без змін.

Так, Верховний Суд у своїй постанові від 04.06.2020 в частині вимог щодо визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення № від 05.11.2015 та зобов`язання відповідача внести зміни в інтегровану картку вказує, що за змістом акта камеральної перевірки №156/21-12 від 5.11.2015 вбачається, що у позивача обліковується несвоєчасна сплата узгодженого податкового зобов`язання з акцизного податку у сумі 372552,00 грн. Далі в акті вказані дати граничного строку сплати такого зобов`язання і платіжні доручення по його сплаті, а саме: №2462 від 02.10.2015 на суму 124000,00 грн та №3683 від 30.10.2015 на суму 333962,00. Спірне податкове повідомлення-рішення від 05.11.2015 винесене на підставі вказаного акта і з урахуванням суми несвоєчасно сплаченого податкового зобов`язання був визначений розмір штрафу (10%) - 37255,20 грн. Проте, судами попередніх інстанцій взагалі не встановлено, чи була наявна сума боргу або переплати акцизного податку та в якому розмірі, дата та сума сплати, що може підтверджуватись відповідними платіжними дорученнями. Для правильного вирішення справи важливо також встановити період і суму податкового зобов`язання та граничний строк його сплати. Суди мають визначитись із розміром сплаченого позивачем акцизного податку, з урахуванням висновків акта перевірки та оскаржуваного в цій справі податкового повідомлення-рішення, облікової картки платника податків і акта звірки №7866-20 від 23.11.2015. Судам також необхідно встановити, чи дійсно сума акцизного податку з реалізації роздрібної торгівлі акцизних товарів у розмірі 279000,00 грн дорученням №17586 від 04.09.2015 надійшла до бюджету, дату її надходження, та у разі підтвердження доводів позивача про затримку її сплати з вини банку, зробити відповідні висновки. При цьому, наявність лише платіжного доручення, але без фактичного надходження коштів до державного бюджету, не дає правових підстав для зобов`язання відповідача вносити зміни до інтегрованої картки особового рахунку. Крім того, позивачем та відповідачем враховано також суми сплачені не тільки платіжним дорученням № 17586, а й №2462 від 02.10.2015 на суму 124000,00 грн та №3683 від 30.10.2015 на суму 333962,00 грн.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 19.06.2020 визначено суддю Добрівську Н.А. для розгляду адміністративної справи №826/26101/15 та вказану справу передано на розгляд судді Добрівській Н.А.

23.06.2020 ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва прийнято до провадження справу №826/26101/15 в частині вимог щодо визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення від 05.11.2015 № та зобов`язання відповідача внести зміни в інтегровану картку.

Цією ж ухвалою справу призначено до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження; здійснено заміну сторони в адміністративній справі №826/26101/15, а саме відповідача - Державну податкову інспекцію у Оболонському районі Головного управління ДФС у місті Києві на Головне управління ДПС у м.Києві; зобов`язано відповідача, з огляду на висновки Верховного Суду викладені у постанові від 04.06.2020 подати до суду: детальний розрахунок застосованих податковим повідомленням-рішенням № від 05.11.2015 санкцій з посиланням на дати граничного строку зобов`язань платника; дати платіжних доручень виписаних платником; дати зарахування коштів; детальний розрахунок суми боргу, штрафів та пені (у вигляді таблиці з зазначенням дати нарахування, сплаченої суми боргу на яку нараховується пеня та періоду за який нарахована з урахуванням облікової ставки НБУ на кожний такий день (детальний розрахунок суми боргу повинен містити такі дані: дату операції, опис операції, суму нарахованих зобов`язань/зменшених, суму самостійної сплати, суму нарахованої пені з періодом такого нарахування, заборгованість всього на кожну дату операції); витяг з облікових карток платника акцизного податку з реалізації роздрібної торгівлі підакцизних товарів за спірний період станом на момент розгляду справи. Ухвалою також запропоновано відповідачу надати суду відзив на позовну заяву.

20.07.2020 відповідачем для долучення до матеріалів справи долучений витяг облікової картки платника за спірний період, а 14.08.2020 (окрім наявних в матеіралах справи) -розрахунок суми боргу, штрафу та пені; копію повцідомлення платника про несвоєчасну сплату зобов`язань з доказом отримання його позивачем; розрахунок штрафної санкції, застосованої спірним податковим повівдомленням-рішенням.

Згідно з частиною третьою статті 241 Кодексу адміністративного судочинства України судовий розгляд справи в суді першої інстанції закінчується ухваленням рішення суду.

Ознайомившись із письмово викладеними доводами учасників справи, дослідивши подані документи і матеріали справи, з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, судом встановлені такі обставини (у частині, що направлена Верховним Судом на новий судовий розгляд).

Позивач здійснює діяльність з роздрібного продажу пального, продуктів харчування, напоїв та тютюнових виробів і є платником акцизного податку з реалізації суб`єктами господарювання роздрібної торгівлі підакцизними товарами.

Як свідчать обставини справи та підтверджується даними облікової картки платника податку, станом на 30.09.2015 за ТОВ «Прем`єр-Ліга» рахувалась переплата з акцизного податку на суму 817590,00 грн; 11.09.2015 позивачем була подана декларація, в якій позивач самостійно визначив суму податкового зобов`язання в розмірі 1063553,00 грн, внаслідок чого утворилась недоїмка в сумі 245974,00 грн.

05.11.2015 ДПІ у Оболонському районі ГУ ДФС у м. Києві проведено камеральну перевірку даних, задекларованих у податковій звіт ності з акцизного податку, за результатами якої складено акт №156/21-12.

Так, камеральною перевіркою даних, задекларованих позивачем у податковій звітності з акцизного податку за серпень 2015 року та уточнених декларацій за лютий, квітень - червень 2015 року встановлено порушення граничного строку сплати узгодженого податкового зобов`язання: граничний строк сплати узгодженого податкового зобов`язання за уточнюючими деклараціями - 05.10.2015, за серпень 2015 року - 30.09.2015, тоді як за даними ІС «Податковий блок», суми податку фактично сплачені 02.10.2015 та 30.10.2015.

За наслідками перевірки, податковим органом винесено податкове повідомлення-рішення № від 05.11.2015 на суму штрафу в розмірі 37255,20 грн.

Досліджуючи надані сторонами докази, аналізуючи доводи позивача та заперечення відповідача, суд бере до уваги таке.

Пунктом 54.1 статті 54 Податкового кодексу України встановлено, що крім випадків, передбачених податковим законодавством, платник податків самостійно обчислює суму податкового та/або грошового зобов`язання та/або пені, яку зазначає у податковій (митній) декларації або уточнюючому розрахунку, що подається контролюючому органу у строки, встановлені цим Кодексом. Така сума грошового зобов`язання та/або пені вважається узгодженою.

Відповідно до пункту виконанням податкового обов`язку визнається сплата в повному обсязі платником відповідних сум податкових зобов`язань у встановлений податковим законодавством строк.

Пунктом 31.1 статті 31 Податкового кодексу України визначено, що строком сплати податку та збору визнається період, що розпочинається з моменту виникнення податкового обов`язку платника податку із сплати конкретного виду податку і завершується останнім днем строку, протягом якого такий податок чи збір повинен бути сплачений у порядку, визначеному податковим законодавством. Податок чи збір, що не був сплачений у визначений строк, вважається не сплаченим своєчасно.

Згідно з пунктом 57.1 статті 57 Податкового кодексу України платник податків зобов`язаний самостійно сплатити суму податкового зобов`язання, зазначену у поданій ним податковій декларації, протягом 10 календарних днів, що настають за останнім днем відповідного граничного строку, передбаченого цим Кодексом для подання податкової декларації, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

У відповідності до пункту 126.1 статтi 126 Податкового кодексу України у разі якщо платник податків не сплачує узгоджену суму грошового зобов`язання (крім випадків, передбачених пунктом 126.2 цієї статті) протягом строків, визначених цим Кодексом, такий платник податків притягується до відповідальності у вигляді штрафу у таких розмірах: при затримці до 30 календарних днів включно, наступних за останнім днем строку сплати суми грошового зобов`язання, - у розмірі 10 відсотків погашеної суми податкового боргу; при затримці більше 30 календарних днів, наступних за останнім днем строку сплати суми грошового зобов`язання, - у розмірі 20 відсотків погашеної суми податкового боргу.

Таким чином, відповідальність у вигляді штрафу, відповідно до пункту 126.1 статті 126 Податкового кодексу України, застосовується у разі якщо платник податків протягом строків, визначених цим Кодексом, не сплачує суми самостійно визначеного грошового зобов`язання або грошового зобов`язання, визначеного контролюючим органом, яке є узгодженим та строк сплати якого настав.

Як свідчать обставини справи та підтверджується даними облікової картки платника податку, станом на 30.09.2015 за ТОВ «Прем`єр-Ліга» рахувалась переплата з акцизного податку на суму 817590,00 грн.

11.09.2015 позивачем була подана декларація, в якій позивач самостійно визначив суму податкового зобов`язання в розмірі 1063553,00 грн, внаслідок чого, з урахуванням наявної суми переплати на цей час, утворилась недоїмка з цього податку в сумі 245974,00 грн.

Камеральною перевіркою даних, задекларованих позивачем у податковій звітності з акцизного податку за серпень 2015 року та уточнених декларацій за лютий, квітень - червень 2015 року встановлено порушення граничного строку сплати узгодженого податкового зобов`язання: граничний строк сплати узгодженого податкового зобов`язання за уточнюючими деклараціями - 05.10.2015, за серпень 2015 року - 30.09.2015, тоді як за даними ІС «Податковий блок», суми податку фактично сплачені 02.10.2015 та 30.10.2015.

За змістом акта камеральної перевірки №156/21-12 від 05.11.2015 у позивача обліковується несвоєчасна сплата узгодженого податкового зобов`язання з акцизного податку у сумі 372552,00 грн.

Спірне податкове повідомлення-рішення від 05.11.2015 винесене на підставі вказаного акта і з урахуванням суми несвоєчасно сплаченого податкового зобов`язання був визначений розмір штрафу (10%) - 37255,20 грн.

Як свідчать матеріали справи, ТОВ «Прем`єр-Ліга» відкрито в АТ «Банк «Національні інвестиції» поточний рахунок НОМЕР_1.

04.09.2015 позивачем подано до АТ «Банк «Національні інвестиції» платіжне доручення №17586 про сплату акцизного податку з реалізації роздрібної торгівлі підакцизних товарів у розмірі 279000,00 грн.

Банк прийняв вищевказане платіжне доручення на виконання 04.09.2015, що підтверджується штампом банку.

Листом №19-14/2897 від 04.09.2015 позивач повідомив ДПІ про сплату акцизного податку з реалізації роздрібної торгівлі підакцизних товарів, на підтвердження чого надав копію платіжного доручення №17586 від 04.09.2015. Вказаний лист був отриманий ДПІ 07.09.2015.

Листом № 19-14/2972 ТОВ від 11.09.2015 ТОВ «Прем`єр-Ліга» було повідомлено відповідача про подання засобами електронного зв`язку податкової декларації з акцизного податку за серпень 2015 року.

Крім того, позивач звернувся до АТ «Банк «Національні інвестиції» листом №19-14/3210 від 01.10.2015 з проханням надати довідку про залишок коштів на рахунку станом, зокрема, на 04.09.2015, оскільки із отриманою позивачем від банку довідки від 05.11.2015 слідує, що банком не було перераховано кошти за платіжним дорученням №17586 від 04.09.2015 на суму 279000,00 грн.

Наявна в матеріалах справи копії платіжного доручення №17586 від 04.09.2015 свідчить, що на вказаному платіжному дорученні наявна відмітка банку про його одержання та відсутні будь-які ознаки того, що банком було повернуто дане платіжне доручення без виконання.

Крім того, позивачем надано до суду довідку ПАТ «Банк «Національні інвестиції» №3936/14-1 від 23.10.2015 згідно якої на момент пред`явлення платіжного доручення №17586 від 04.09.2015 (станом на 04.09.2015) залишок коштів на рахунку ТОВ «Прем`єр-Ліга» був достатнім для перерахування до бюджету вказаного у платіжному дорученні зобов`язання з акцизного податку з реалізації роздрібної торгівлі підакцизних товарів.

За визначенням пункту 1.30 статті 1 Закону України від 05.04.2001 № 2346-III «Про платіжні системи та переказ коштів в Україні» (далі - Закон № 2346-III, у редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин) платіжне доручення - розрахунковий документ, який містить доручення платника банку, здійснити переказ визначеної в ньому суми коштів зі свого рахунка на рахунок отримувача.

Згідно з пунктами 8.1 - 8.3 статті 8 Закону № 2346-III банк зобов`язаний виконати доручення клієнта, що міститься в розрахунковому документі, який надійшов протягом операційного часу банку, в день його надходження.

У разі надходження розрахункового документа клієнта до обслуговуючого банку після закінчення операційного часу банк зобов`язаний виконати доручення клієнта, що міститься в цьому розрахунковому документі, не пізніше наступного робочого дня.

Банки та їх клієнти мають право передбачати в договорах інші, ніж встановлені в абзацах першому та другому цього пункту, строки виконання доручень клієнтів.

Банк зобов`язаний виконати доручення клієнта, яке міститься в документі на переказ готівки, протягом операційного часу в день надходження цього документа до банку.

Банки та їх клієнти мають право обумовлювати в договорах інші, ніж встановлені в цьому пункті, строки переказу готівки.

За порушення строків, встановлених пунктами 8.1 та 8.2 цієї статті, банк, що обслуговує платника, несе відповідальність, передбачену цим Законом.

Відповідно до пунктів 22.2 - 22.4 статті 22 Закону № 2346-III клієнт банку має право самостійно обирати види розрахункового документа (крім платіжної вимоги), які визначені цим Законом, для ініціювання переказу. Платіжна вимога застосовується у випадках, коли ініціатором переказу виступає стягувач або, при договірному списанні, отримувач.

Розрахункові документи, за винятком платіжної вимоги-доручення, мають подаватися ініціатором до банку, що його обслуговує. Платіжна вимога-доручення подається отримувачем коштів безпосередньо до платника. Доставка платіжної вимоги-доручення до платника може здійснюватися банком, що обслуговує отримувача коштів, через банк, що обслуговує платника, а також за допомогою засобів зв`язку.

Стягувач має право подавати розрахункові документи, що ініціюють переказ з рахунка банку-резидента, відкритого в Національному банку України, безпосередньо до Національного банку України.

Під час використання розрахункового документа ініціювання переказу є завершеним:

- для платника - з дати надходження розрахункового документа на виконання до банку платника;

- для банку платника - з дати списання коштів з рахунка платника та зарахування на рахунок отримувача в разі їх обслуговування в одному банку або з дати списання коштів з рахунка платника та з кореспондентського рахунка банку платника в разі обслуговування отримувача в іншому банку.

Банки мають забезпечувати фіксування дати прийняття розрахункового документа на виконання.

Відповідно до пункту 129.6 статті 129 Податкового кодексу України за порушення строку зарахування податків до бюджетів або державних цільових фондів, установлених Законом України «Про платіжні системи та переказ коштів в Україні», з вини банку або органу, що здійснює казначейське обслуговування бюджетних коштів, в якому відкриваються рахунки платників у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, такий банк/орган сплачує пеню за кожний день прострочення, включаючи день сплати, та штрафні санкції у розмірах, встановлених цим Кодексом, а також несе іншу відповідальність, встановлену цим Кодексом, за порушення порядку своєчасного та повного внесення податків, зборів, платежів до бюджету або державного цільового фонду. При цьому платник податків звільняється від відповідальності за несвоєчасне або перерахування не в повному обсязі таких податків, зборів та інших платежів до бюджетів та державних цільових фондів, включаючи нараховану пеню або штрафні санкції.

Визначальним у спірному випадку є те, з чиєї вини відбулося неповне внесення чи невнесення податку до бюджету. У разі несвоєчасного надходження до державного бюджету грошових коштів не з вини платника податку, останній звільняється від відповідальності за несвоєчасне або перерахування не в повному обсязі таких податків, зборів та інших платежів до бюджетів та державних цільових фондів.

04.09.2015 позивачем подано до АТ «Банк «Національні інвестиції» платіжне доручення №17586 про сплату акцизного податку з реалізації роздрібної торгівлі підакцизних товарів у розмірі 279000,00 грн., яке банком прийнято 04.09.2015.

Листом №19-14/2897 від 04.09.2015 позивач повідомив ДПІ про сплату акцизного податку з реалізації роздрібної торгівлі підакцизних товарів, на підтвердження чого надав копію платіжного доручення №17586 від 04.09.2015. Вказаний лист був отриманий ДПІ 07.09.2015.

Листом № 19-14/2972 ТОВ від 11.09.2015 ТОВ «Прем`єр-Ліга» було повідомлено відповідача про подання засобами електронного зв`язку податкової декларації з акцизного податку за серпень 2015 року.

Позивач звернувся до АТ «Банк «Національні інвестиції» листом №19-14/3210 від 01.10.2015 з проханням надати довідку про залишок коштів на рахунку станом, зокрема, на 04.09.2015, оскільки із отриманою позивачем від банку довідки від 05.11.2015 слідує, що банком не було перераховано кошти за платіжним дорученням №17586 від 04.09.2015 на суму 279000,00 грн.

Наявна в матеріалах справи копії платіжного доручення №17586 від 04.09.2015 свідчить, що на вказаному платіжному дорученні наявна відмітка банку про його одержання та відсутні будь-які ознаки того, що банком було повернуто дане платіжне доручення без виконання.

Позивачем надано до суду довідку ПАТ «Банк «Національні інвестиції» №3936/14-1 від 23.10.2015 згідно якої на момент пред`явлення платіжного доручення №17586 від 04.09.2015 (станом на 04.09.2015) залишок коштів на рахунку ТОВ «Прем`єр-Ліга» був 1743721,06 грн.

Крім того, у довідці зазначено, що на підставі постанови Правління Національного банку України від 17.09.2015 №613 «Про віднесення ПАТ «Банк «Національні інвестиції» до категорії неплатоспроможніх» виконавчою дирекцією Фонду гарантування вкладів фізичних осіб 17.09.2015 прийнято рішення №172 про запровадження з 18.09.2015 тимчасової адміністрації та призначення уповноваженої особи Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на здійснення тимчасової адміністрації в ПАТ «Банк «Національні інвестиції».

Отже, на момент пред`явлення платіжного доручення №17586 від 04.09.2015 (станом на 04.09.2015) залишок коштів на рахунку ТОВ «Прем`єр-Ліга» був достатнім для перерахування до бюджету вказаного у платіжному дорученні зобов`язання з акцизного податку з реалізації роздрібної торгівлі підакцизних товарів, однак із отриманою позивачем від банку довідки від 05.11.2015 слідує, що банком не було перераховано кошти за платіжним дорученням від 04.09.2015 №17586 на суму 279000,00 грн.

Встановлені у справі обставини свідчать про те, що позивачем здійснило всі залежні від нього заходи для сплати податку у строк, визначений Податкового кодексу України.

Враховуючи, що позивачем своєчасно, в межах встановлених законодавством термінів сплати податкових зобов`язань з акцизного податку та в операційний час банку направлено платіжне доручення на перерахування коштів до бюджету платіжним дорученням №17586 від 04.09.2015 у суму 279000,00 грн, яке, в свою чергу, прийнято банком, а також беручи до уваги наявність на рахунку позивача відповідної суми коштів, необхідної для його виконання, обставини чого не заперечувались та не спростовані в ході розгляду справи, відсутні підстави для покладення на позивача відповідальності за несвоєчасну сплату податку.

З огляду на викладене, у суду є правові підстави для висновку про протиправність податкового повідомлення-рішення №, у зв`язку чим вимоги позивача в цій частині пілягають задоволенню, а податкове повідомлення-рішення - скасуванню.

Стосовно вимоги позивача щодо зобов`язання відповідача внести зміни в інтегровану картку Товариства, суд зазначає таке.

За визначенням пункту 2 розділу І Порядку ведення органами Державної фіскальної служби України оперативного обліку податків і зборів, митних та інших платежів до бюджетів, єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 07.04.2016 № 422, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 20.05.2016 за №751/28881 (далі - Порядок № 422), інтегрована картка платника (далі - ІКП) - форма оперативного обліку податків, зборів, митних платежів до бюджетів та єдиного внеску, що ведеться за кожним видом платежу та включає перелік показників підсистем інформаційної системи органів ДФС, які характеризують стан розрахунків платника з бюджетами та цільовими фондами.

Згідно з пунктом 3 розділу І Порядку № 422 оперативний облік податків і зборів, митних та інших платежів до бюджету, єдиного внеску здійснюється органами ДФС в інформаційній системі органів ДФС.

Відповідно до пункту 1 глави 1 розділу ІІІ Порядку № 422 для забезпечення контролю за повнотою та своєчасністю розрахунків платників органи ДФС проводять оперативний облік надходжень за податками, зборами на підставі документів, визначених порядком взаємодії органів ДФС та органів Казначейства у процесі виконання державного та місцевих бюджетів за доходами та іншими надходженнями, а саме:

- відомостей про зарахування та повернення коштів з аналітичних рахунків за надходженнями у вигляді технологічного файла @B;

- виписок з рахунків у вигляді електронного реєстру розрахункових документів;

- звітів про виконання державного та місцевих бюджетів за доходами та іншими надходженнями.

Таким чином, з метою обліку нарахованих і сплачених сум платежів до бюджету контролюючі органи відкривають платнику податків інтегровані картки, за якими відображається стан розрахунків платника з бюджетом. Відомості про сплату податкових зобов`язань платниками податків обліковуються у таких картках за даними електронних реєстрів розрахункових документів. При цьому єдиною підставою, з якою законодавство пов`язує відображення в інтегрованій картці платника факту надходження грошових коштів в рахунок сплати податкового зобов`язання є отримання від Державної казначейської служби України підтвердження про зарахування грошових коштів на відповідний рахунок.

Правова позиція суду відповідає висновку, викладеним в постанові Верховного Суду від 06.05.2020 у справі №826/14107/16.

Враховуючи відсутність відповідних даних від органів Державної казначейської служби України, відповідач правомірно не відобразив дані щодо фактичної оплати згідно платіжного доручення від 04.09.2015 №17586 на суму 279000,00 грн платника - позивача, а тому протиправна бездіяльність з боку відповідача в цій частині позовних вимог відсутня, і, як наслідок підстав для зобов`язання відповідача вчинити відповідні дії - також відсутня.

Частиною першою статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Керуючись статтями 2, 5-11, 73-77, 90, 139, 241-246 Кодексу адміністративного судочинства України, Окружний адміністративний суд міста Києва, -

В И Р І Ш И В:

1. Позов Товариства з обмеженою відповідальністю «Прем`єр-Ліга» в частині позовних вимог про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення № від 05.11.2015 та зобов`язання відповідача внести зміни в інтегровану картку - задовольнити частково.

2. Визнати протиправними та скасувати податкове повідомлення-рішення Державної податкової інспекції в Оболонському районі Головного управління ДФС у м. Києві від 05.11.2015 №.

3. В іншій частині вимог - відмовити.

Рішення набирає законної сили у порядку, встановленому в статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржено в порядку, визначеному статтями 293, 296, 297 Кодексу адміністративного судочинства України, з урахуванням підпункту 15.5 пункту 15 частини першої Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України в редакції згідно з Законом України від 3 жовтня 2017 року № 2147-VIII до суду апеляційної інстанції протягом 30 днів з моменту складення повного тексту.

Суддя: Н.А. Добрівська