Справа № 600/964/20-а
Суддя: Дембіцький Павло Дмитрович
Дата ухвалення: 2021-08-17 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЧЕРНІВЕЦЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 серпня 2021 р. м. Чернівці Справа № 600/964/20-а

Суддя Чернівецького окружного адміністративного суду Дембіцький П.Д., розглянувши в порядку письмового провадження адміністративну справу за позовом ФОП ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Чернівецькій області, про визнання незаконним та скасування податкових повідомлень-рішень, -

В С Т А Н О В И В:

У поданому до суду адміністративному позові ФОП ОСОБА_1 (далі - позивач) просить суд:

- визнати протиправним та скасувати рішення про застосування штрафних санкцій за донарахування відповідним органом доходів і зборів або платником своєчасно не нарахованого єдиного внеску № від 12 лютого 2020;

- визнати протиправною вимогу про сплату боргу (недоїмки) ГУ ДПС у Чернівецькій області № від 12.02.2020 року.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначає, що вважає вимогу про сплату боргу (недоїмки) ГУ ДПС у Чернівецькій області № від 12.02.2020 року, рішення № від 12 лютого 2020 року про застосування до позивача штрафних санкцій незаконними та такими, що підлягають скасуванню, з урахуваням обставин викладених у позовній заяві та підтверджено письмовими доказами.

07.08.2020 року до суду надійшов відзив Головного управління ДПС України у Чернівецькій області, відповідно до якого зазначив, що рішення про застосування штрафних санкцій за донарахування відповідним органом доходів і зборів або платником своєчасно не нарахованого єдиного внеску № від 12 лютого 2020 року та вимога про сплату боргу (недоїмки) ГУ ДПС у Чернівецькій області № від 12.02.2020 року, є законними, обґрунтованими, прийнятими контролюючим органом в межах наданих повноважень із дотриманням покладених законом обов`язків та є такими, що відповідають вимогам чинного законодавства, а тому не підлягають скасуванню.

02.09.2020 року представник позивача надав до суду відповідь на відзив в якому зазначив, що ознайомившись з відзивом відповідача на позовну заяву, вважає, що він не підкріплений належними доказами, і ґрунтується виключно на припущеннях, без належного врахування всіх суттєвих обставин, що мають значення для вирішення спору. (т.1 а.с. 169-172).

Крім того, представник позивача надав до суду письмове пояснення щодо неперевищення обсягів доходів, визначених ПК України позивачем, правильності відображення у звітності сум на які нараховується та з яких утримується єдиний податок, правильності відображення у звітності нарахування та утримання єдиного внеску. (т. 1 а.с.145-152).

У судовому засіданні представник позивача позов підтримав повністю, посилаючись на обставини викладені в позовній заяві, письмових поясненнях з посиланням на письмові докази, висновок експерта, яким визначено, що за наслідками дослідження поданих документів експертом встановлено, що документально висновки акту № 12/24-13-33-04-15/ від 17.01.2020 ГУ ДПС у Чернівецькій області в частині занижено ФОП ОСОБА_1 єдиного податку за період з 01.04.2016 по 31.12.2016 року, заниження податку з доходів фізичних осіб за період з 01.01.2017 по 20.03.2019 року, не нарахування та не утримання військового збору на загальну суму 111597,18 грн., донарахування єдиного внеску за період з 01.01.2017 по 20.03.2019 в сумі 201787,14 грн., заниженням податку на додану вартість, що підлягає сплаті до бюджету в сумі 1013159,00 грн., не підтверджується, просив суд задовольнити позовні вимоги, а також справу розглядати у порядку письмового провадження.

У судовому засіданні представник відповідача заперечував проти позову, надав пояснення суду по суті спору, а також клопотання про розгляд справи в порядку письмового провадження.

Відповідно до ч. 3 ст. 194 КАС України особа, яка бере участь у справі, має право заявити клопотання про розгляд справи за її відсутності.

Згідно ч. 1 ст. 205 КАС України, у разі неявки відповідача, належним чином повідомленого про дату, час і місце судового розгляду, без поважних причин розгляд справи може не відкладатися і справу може бути вирішено на підставі наявних у ній доказів.

У частині 9 статті 205 КАС України зазначено, що якщо немає перешкод для розгляду справи у судовому засіданні, визначених цією статтею, але прибули не всі особи, які беруть участь у справі, хоча і були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового розгляду, суд має право розглянути справу у письмовому провадженні у разі відсутності потреби заслухати свідка чи експерта.

Враховуючи приписи ст. 205 КАС України, суд вважає, що немає перешкодою для розгляду і вирішення справи за наявними у справі матеріалами.

З метою з`ясування обставин справи було зобов`язано сторони надати письмові докази на підтвердження, або спростування позовних вимог.

Оскільки сторонами на підтвердження обставин, якими обґрунтовуються позовні вимоги, заперечення не було надано належні письмові докази, що вказувало на їх недостатність для встановлення обставин справи, суд відповідно до вимог ч. 4 ст. 9 КАС України зобов`язував сторони ухвалою суду надати суду письмові докази в обґрунтування заявлених вимог та заперечень.

Частиною 1 статті 72 КАС України визначено, що доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

Частиною 1 ст. 77 КАС України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Частиною 3 ст. 77 КАС України визначено, що докази суду надають учасники справи. Суд може пропонувати сторонам надати докази та збирати докази з власної ініціативи, крім випадків, визначених цим Кодексом.

Дослідивши наявні матеріали, всебічно та повно з`ясувавши всі обставини справи, об`єктивно оцінивши докази, що мають юридичне значення для вирішення спору по суті, судом встановлено наступне.

ОСОБА_1 , зареєстрований, як Фізична особа-підприємець з 30.10.2013 року, основний вид економічної діяльності (Код КВЕД 47.59) - роздрібна торгівля меблями, освітлювальним приладдям та іншими товарами для дому в спеціалізованих магазинах що підтверджується випискою з Єдиного державного реєстру юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців. (т. 1 а. с. 6).

12.04.2019 року заступник начальника управління - начальник РКП СУФР ГУ ДФС у Чернівецькій області звернувся до заступника начальника ГУ ДФС у Чернівецькій області з листом, проте, що слідчим управлінням фінансових ГУ ДФС у Чернівецькій області здійснюється досудове розслідування по кримінальному провадженню № 0000057 від 19.07.2018, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 205-1, ч. 3 ст. 212 КК України, проте, що ФОП ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ) упродовж 2016-2017 року, будучи платником єдиного податку 2-ї групи, не сплачував податків протягом 2016-2017 років. Просив включити до Плану-графіку проведення документальних планових перевірок платників податків на 2019 рік перевірку фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 (т.1 а. с. 71).

Наказом відповідача від 29.11.2019 року № 233 «Про проведення документальної позапланової невиїзної перевірки» вирішено провести позапланову невиїзну перевірку платника податків - фізичної особи ОСОБА_1 з питання дотримання вимог податкового, валютного та іншого законодавства, правильності нарахування, регулювання обігу готівки, порядку здійснення платниками податків розрахункових операцій, ведення касових операцій, наявності ліцензій, свідоцтв, у тому числі про виробництво та обіг підакцизних товарів, обчислення на сплати єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування за період з 01.01.2016 року по 20.03.2019 року, тривалістю 5 робочих днів з 03.01.2020 року. (т. 1 а. с. 73).

ГУ ДПС у Чернівецькій області видано повідомлення від 29.11.2019 року № 52, про те, що згідно наказу № 233 від 29.11.2019 року ГУ ДПС у Чернівецькій області буде проведено з 03.01.2020 року за адресою АДРЕСА_1 документальну позапланову невиїзну перевірку платника податків-фізичної особи ОСОБА_1 з питань дотримання податкового, валютного та іншого законодавства, контроль за дотримання якого покладено на орган ДПС. (т. 1 а. с. 74).

За результатами документальної позапланової перевірки позивача складено Акт про результати документальної позапланової перевірки платника податків ФОП ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ) з питань дотримання вимог податкового, валютного та іншого законодавства, правильності нарахування, регулювання обігу готівки, порядку здійснення платниками податків розрахункових операцій, ведення касових операцій, наявності ліцензій, свідоцтв, у тому числі про виробництво та обіг підакцизних товарів, обчислення та сплати єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування за період з 01.01.2016 року по 20.03.2019 року. (т. 1 а. с. 10-35, 76-127).

Актом позапланової перевірки № 12/24-13-33-04-15/ НОМЕР_1 від 17.01.2020 року встановлено порушення:

- заниження єдиного податку, який підлягає сплаті до бюджету за період з 01.04.2016 р. по 31.12.2016 р. в сумі 424443,60 грн, свідоцтво платника єдиного податку підлягає анулюванню з 01.01.2017 р.;

- не подано податкових декларацій про майновий стан та доходи за 2017 р. - 2019 р.;

- занижено податок з доходів фізичних осіб від здійснення господарської діяльності за період з 01.01.2017 р. по 20.03.2019 р. в сумі 1339166,07 грн;

- донараховано єдиний внесок, який підлягає нарахуванню з чистого оподатковуваного доходу на суму доходу (прибутку) за період з 01.01.2017 р. по 20.03.2019 р. в сумі 201787,14 грн;

- занижено податок на додану вартість, що підлягає сплаті до бюджету в сумі 1013159 грн;

- не подано декларації з податку на додану вартість за березень - грудень 2017 р., січень - грудень 2018 р., січень - березень 2019 р.;

- не нараховано та не утримано військовий збір з оподаткованого (чистого доходу) на загальну суму 111597,18 грн;

- не представлено для перевірки книгу обліку доходів, книгу обліку доходів і витрат, не представлено будь-які бухгалтерські документи, що підтверджують дані податкових декларацій (розрахунків), зокрема фінансову, статистичну та іншу звітність, регістри податкового та бухгалтерського обліку, ведення яких передбачено законом, а також первинні документи та інші документи, які використовувались в бухгалтерському та податковому обліку і пов`язані з нарахуванням і сплатою податків та зборів, виконанням вимог іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на органи державної фіскальної служби;

- п. п. 2 п.7.1 розділу ІІІ Закону України від 08.07.2010 №2464-VI "Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування" - внаслідок чого донарахований єдиний внесок, який підлягає нарахуванню з чистого оподатковуваного доходу на суму доходу (прибутку) за період з 01.01.2017 року по 20.03.2019 року в сумі 201 787,14 грн.

За результатами проведеної документальної позапланової перевірки, на підставі акту перевірки № 12/24-13-33-04-15/ НОМЕР_1 від 17.01.2020 року, з урахуванням виявлених порушень, контролюючим органом прийнято вимогу про сплату боргу (недоїмки) № Ф- від 12 лютого 2020 року, про сплату суми недоїмки зі сплати єдиного внеску, штрафів та пені на загальнообов`язкове державне соціальне страхування у сумі 201 787,14 грн. (т. 1 а. с. 36).

Крім того, прийнято Рішення про застосування штрафних санкцій за донарахування відповідним органом доходів і зборів або платником своєчасно не нарахованого єдиного внеску № від 12 лютого 2020 року про застосування до позивача штрафних санкцій в розмірі 51 084,20 грн. (т. 1 а. с. 37).

Частиною 1 ст. 77 КАС України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

У ході судового розгляду справи до матеріалів справи долучено висновок судово-економічної експертизи № 10/09-20 від 20.11.2020 р. на підставі акту документальної позапланової невиїзної перевірки ОСОБА_1 від 17.01.2020 року №12/24-13-33-04-15/ НОМЕР_1

На вирішення перед експертом поставлено наступні питання:

- чи підтверджується документально висновки акту № 12/24-13-33-04-15/ НОМЕР_1 від 17.01.2020 року ГУ ДПС у Чернівецькій області в частині заниження ФОП ОСОБА_1 єдиного податку за період з 01.04.2016 по 31.12.2016 в сумі 424433,60 грн, заниження податку з доходів фізичних осіб за період з 01.01.2017 по 20.03.2019 в сумі 1339166,0 грн, не нарахування та не утримання військового збору на загальну суму 111597,18 грн, донарахування єдиного внеску за період з 01.01.2017 по 20.03.2019 в сумі 201787,14 грн заниженого податку на додану вартість, що підлягає сплаті до бюджету в сумі 1013159,00 грн?

Дослідженням висновку експерта судово-економічної експертизи від 20.11.2020 року висновок № 10/09-20 вбачається, що експерт попереджений про кримінальну відповідальність, передбачену ст. 384 Кримінального кодексу України за завідомо неправдивий висновок.

Із змісту висновку експерта видно, що за наслідками дослідження поданих документів експертом встановлено, що документально висновки акту № 12/24-13-33-04-15/ НОМЕР_1 від 17.01.2020 ГУ ДПС у Чернівецькій області в частині заниження ФОП ОСОБА_1 єдиного податку за період з 01.04.2016 по 31.12.2016 в сумі 424443,60 грн., заниження податку з доходів фізичних осіб за період з 01.01.2017 по 20.03.2019 в сумі 1339166,07 грн., не нарахування та не утримання військового збору на загальну суму 111597,18 грн., донарахування єдиного внеску за період з 01.01.2017 по 20.03.2019 в сумі 201787,14 грн., заниженням податку на додану вартість, що підлягає сплаті до бюджету в сумі 1013159,00 грн., не підтверджується. (т. 2 а. с. 3-24).

Відповідно до ч. ч. 1-2 ст. 72 КАС України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Ці дані встановлюються такими засобами:

1) письмовими, речовими і електронними доказами;

2) висновками експертів;

3) показаннями свідків.

Особливості визначення шкоди, заподіяної протиправними (незаконними) індивідуальними актами та/або рішеннями, зазначеними у частині першій статті 266-1 цього Кодексу, встановлюються Законом України "Про банки і банківську діяльність" та Законом України "Про систему гарантування вкладів фізичних осіб.

Висновком судової економічної експертизи від 20.11.2020 року висновок № 10/09-20 не підтверджено документально порушення п. п. 2 п.7.1 розділу ІІІ Закону України від 08.07.2010 №2464-VI "Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування" - внаслідок чого донарахований єдиний внесок, який підлягає нарахуванню з чистого оподатковуваного доходу на суму доходу (прибутку) за період з 01.01.2017 року по 20.03.2019 року в сумі 201787,14 грн., тобто донарахування єдиного внеску за період з 01.01.2017 по 20.03.2019 в сумі 201787,14 грн., що стало підставою прийняття оскаржуваних рішень

Слідче управління ГУ ДФС у Чернівецькій області, на виконання ухвали Чернівецького окружного адміністративного суду від 22.10.2020 року, повідомило, що 11.06.2020 року матеріали досудового розслідування у кримінальних провадженнях № 0000057 та № 0000031 об`єднання в одне провадження за № 0000057.

Крім того, зазначили, що в рамках жодного кримінального провадження (в провадженні слідчих СУ ГУ ДФС у Чернівецькій області) Андрущаку М.А. підозра не оголошувалась, до суду кримінальні провадження не направлялись. За матеріалами перевірки господарської діяльності ФОП ОСОБА_1 проведеної ГУ ДПС у Чернівецькій області в січні 2020 року, аудит діяльності ФОП ОСОБА_1 , судово-економічна експертиза або інша судова експертиза, не призначались.

16.09.2020 року прокуратурою Чернівецької області матеріали кримінального провадження №0000057 від 19.07.2018 р. приєднані до кримінального провадження №0000018 від 14.04.2016 року. 20.10.2020 р. кримінальне провадження №0000018, в частині епізоду №0000057 за фактом ухилення від сплати податків ФОП ОСОБА_2 , закрите у зв`язку з встановленням відсутності в діянні складу кримінального правопорушення. (т.1 а. с. 218-245).

Безпідставним є посилання відповідача на матеріали кримінального провадження №0000057 за фактом ухилення від сплати податків ФОП ОСОБА_2 , які лягли в основу для висновків щодо виявлених порушень ОСОБА_1 обсягів доходів у 2016-2019 роках, а також порушення п. п. 2 п.7.1 розділу ІІІ Закону України від 08.07.2010 №2464-VI "Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування" - внаслідок чого донарахований єдиний внесок, який підлягає нарахуванню з чистого оподатковуваного доходу на суму доходу (прибутку) за період з 01.01.2017 року по 20.03.2019 року в сумі 201 787,14 грн під час перебування на спрощеній системі оподаткування та звітності, з наступних підстав.

Слідче управління ГУ ДФС у Чернівецькій області, на виконання ухвали Чернівецького окружного адміністративного суду від 22.10.2020 року, повідомило, що 11.06.2020 року матеріали досудового розслідування у кримінальних провадженнях № 0000057 та № 0000031 об`єднано в одне провадження за № 0000057.

Крім того, зазначили, що в рамках жодного кримінального провадження (в провадженні слідчих СУ ГУ ДФС у Чернівецькій області) Андрущаку М.А. підозра не оголошувалась, до суду кримінальні провадження не направлялись. За матеріалами перевірки господарської діяльності ФОП ОСОБА_1 , проведеної ГУ ДПС у Чернівецькій області в січні 2020 року, аудит діяльності ФОП ОСОБА_1 , судово-економічна експертиза або інша судова експертиза не призначались.

16.09.2020 року прокуратурою Чернівецької області матеріали кримінального провадження №0000057 від 19.07.2018 р. приєднані до кримінального провадження №0000018 від 14.04.2016 року. 20.10.2020 р. кримінальне провадження №0000018, в частині епізоду №0000057 за фактом ухилення від сплати податків ФОП ОСОБА_2 , закрите у зв`язку з встановленням відсутності в діянні складу кримінального правопорушення. (т.1 а. с. 218-245).

Відповідно до ч. 6 ст. 78 КАС України вирок суду в кримінальному провадженні, ухвала про закриття кримінального провадження і звільнення особи від кримінальної відповідальності або постанова суду у справі про адміністративне правопорушення, які набрали законної сили, є обов`язковими для адміністративного суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалений вирок, ухвала або постанова суду, лише в питанні, чи мали місце ці дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою.

Суд наголошує, що сам факт порушення кримінального провадження не дає підстав для автоматичного висновку про не відповідність дій позивача та порушень особою податкового, валютного та іншого законодавства, внаслідок чого є нагальна необхідність перевіряти доведеність кожного податкового правопорушення і здійснювати комплексне дослідження усіх складових господарської діяльності, з урахуванням обставин, встановлених вироком, який набрав законної сили, періоду часу, за який такі обставини встановлені, а також конкретної особи та наслідки її дій.

Такий висновок викладено Верховним Судом у його постановах від 03.03.2020 у справі № 520/3580/19 (адміністративне провадження № К/9901/118/20), від 20.12.2018 у справі № 826/20081/16 (адміністративне провадження № К/9901/42306/18).

Отже, з огляду на наведений вище висновок Верховного Суду інформація, яка відображена у матеріалах кримінального провадження, що стало підставою для перевірки, виявлення порушень спростовані висновком судової економічної експертизи, а тому не може бути підставою для автоматичного висновку про виявлене порушення, на підставі якого прийнято оскаржувані рішення, оскільки обвинувальний вирок у кримінальному провадженні ще не винесено, а інформація, яка зазначена у матеріалах кримінального провадження, у процесі досудового розслідування спростована.

Факт порушення кримінального провадження та отримання свідчень (пояснень) посадових осіб господарюючих суб`єктів, в рамках такого кримінального провадження, не є беззаперечним фактом, що підтверджує порушення податкового, валютного та іншого законодавства.

Аналогічного висновку дійшов Верховний Суд у постановах від 17.12.2018 у справі № 826/14217/15 (адміністративне провадження № К/9901/21086/18), від 19.03.2019 у справі № 826/3740/17 (адміністративне провадження № К/9901/63213/18), від 20.12.2018 у справі № 826/20081/16 (адміністративне провадження № К/9901/42306/18), від 09.04.2019 у справі № 2а-1929/12/0970 (адміністративне провадження № К/9901/11572/18), від 11.12.2018 у справі № 804/6942/16 (адміністративне провадження № К/9901/31028/18).

Крім того, рішенням Чернівецького окружного адміністративного суду від 15.03.2021 року справа № 600/1263/20-а адміністративний позов ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Чернівецькій області про визнання протиправними і скасування податкових повідомлень-рішень задоволено повністю. Скасовано податкове повідомлення-рішення № від 12.02.2020 року, за формою "Р" яким збільшено суму грошового зобов`язання за платежем єдиний податок у сумі 530554,50 грн., з них за податковими зобов`язаннями 424443,60 грн., та штрафними (фінансовими) санкціями у сумі 106110,90 грн. Скасовано податкове повідомлення-рішення № від 12.02.2020 року, за формою "Р", яким збільшено суму грошового зобов`язання за платежем військовий податок у сумі 139496,47 грн, з них за податковими зобов`язаннями 111597,18 грн та штрафними (фінансовими) санкціями у сумі 27899,29 гривень. Скасовано податкове повідомлення-рішення № від 12.02.2020 року, за формою "ПС" яким застосовано штрафні (фінансові) санкції за платежем податок з доходів фізичних осіб у сумі 510 гривень. Скасовано податкове повідомлення-рішення № від 12.02.2020 року, за формою "Р" яким збільшено суму грошового зобов`язання за платежем податок з доходів фізичних осіб у сумі 1673957,58 грн, з них за податковими зобов`язаннями 1339166,07 грн та штрафними (фінансовими) санкціями у сумі 334791,51 гривень. Скасовано податкове повідомлення-рішення №02563304 від 12.02.2020 року, за формою "Р" яким збільшено суму грошового зобов`язання за платежем податок на додану вартість у сумі 1266448,75 грн з них за податковими зобов`язаннями 1013159 грн та штрафними (фінансовими) санкціями у сумі 253289,75 гривень. Скасовано податкове повідомлення-рішення № від 12.02.2020 року, за формою "ПС" яким застосовано штрафні (фінансові) санкції за платежем податок на додану вартість у сумі 4250 гривень. Скасовано податкове повідомлення-рішення № від 12.02.2020 року, за формою "ПС" яким застосовано штрафні (фінансові) санкції за платежем адмінштрафи та інші санкції у сумі 510 гривень.

Вказані податкові повідомлення-рішення прийнято на підставі акта перевірки від 17.01.2020 р. №12/24-13-33-04-15/ НОМЕР_1 .

Постановою Сьомого апеляційного адміністративного суду 23.06.2021 року апеляційну скаргу Головного управління ДПС у Чернівецькій області залишено без задоволення, а рішення Чернівецького окружного адміністративного суду від 15 березня 2021 року - без змін.

Таким чином, рішення Чернівецького окружного адміністративного суду від 15.03.2021 року справа № 600/1263/20-а адміністративний позов ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Чернівецькій області про визнання протиправними і скасування податкових повідомлень-рішень набрало законної сили.

Частиною 4 статті 78 КАС України визначено, що обставини, встановлені рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, стосовно якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом.

Розглянувши матеріали справи, встановивши фактичні обставини в справі, на яких ґрунтуються позовні вимоги, заперечення проти позову, дослідивши та оцінивши надані докази в сукупності, проаналізувавши законодавство, яке регулює спірні правовідносини, суд зазначає наступне.

В силу частини 2 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, зокрема, визначає вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час здійснення податкового контролю, а також відповідальність за порушення податкового законодавства регулює Податковий кодекс України № 2755-VI від 02.12.2010 року (далі - ПК України) (в редакції, яка діяла на час виникнення спірних правовідносин).

Податковий кодекс України є спеціальним законом з питань оподаткування та установлює порядок погашення зобов`язань юридичних або фізичних осіб перед бюджетами та державними цільовими фондами з податків і зборів (обов`язкових платежів), нарахування і сплати пені та штрафних санкцій, що застосовуються до платників податків, визначені заходи, які вживаються контролюючим органом з метою погашення платниками податків податкового боргу.

Згідно п. п. 3. 1. ст. 3 ПК України податкове законодавство України складається з Конституції України; цього Кодексу; Митного кодексу України та інших законів з питань митної справи у частині регулювання правовідносин, що виникають у зв`язку з оподаткуванням митом операцій з переміщення товарів через митний кордон України (далі - законами з питань митної справи); чинних міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України і якими регулюються питання оподаткування; нормативно-правових актів, прийнятих на підставі та на виконання цього Кодексу та законів з питань митної справи; рішень Верховної Ради Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування з питань місцевих податків та зборів, прийнятих за правилами, встановленими цим Кодексом.

Стаття 67 Конституції України передбачає, що кожен зобов`язаний сплачувати податки і збори в порядку і розмірах, встановлених законом.

Відповідно до п. п. 20.1.4, 20.1.6 п. 20.1 ст. 20 ПК України контролюючі органи мають право, зокрема, проводити відповідно до законодавства перевірки і звірки платників податків (крім Національного банку України), у тому числі після проведення процедур митного контролю та/або митного оформлення та запитувати та вивчати під час проведення перевірок первинні документи, що використовуються в бухгалтерському обліку, регістри, фінансову, статистичну та іншу звітність, пов`язану з обчисленням і сплатою податків, зборів, платежів, виконанням вимог законодавства, контроль за додержанням якого покладено на контролюючі органи.

Згідно з п. п. 62.1.3. п. 62.1. ст. 62 ПК України однією з форм податкового контролю є перевірок та звірок відповідно до вимог цього Кодексу, а також перевірок щодо дотримання законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, у порядку, встановленому законами України, що регулюють відповідну сферу правовідносин.

Приписи п. 75.1 ст. 75 ПК України передбачають, що контролюючі органи мають право проводити камеральні, документальні (планові або позапланові; виїзні або невиїзні) та фактичні перевірки.

Камеральні та документальні перевірки проводяться контролюючими органами в межах їх повноважень виключно у випадках та у порядку, встановлених цим Кодексом, а фактичні перевірки - цим Кодексом та іншими законами України, контроль за дотриманням яких покладено на контролюючі органи.

Отже, зі змісту наведеної статті вбачається, що документальна перевірка може бути плановою або позаплановою, а також виїзною чи невиїзною.

Згідно з п. п. 75.1.2 п. 75.1 ст. 75 ПК України документальною перевіркою вважається перевірка, предметом якої є своєчасність, достовірність, повнота нарахування та сплати усіх передбачених цим Кодексом податків та зборів, а також дотримання валютного та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, дотримання роботодавцем законодавства щодо укладення трудового договору, оформлення трудових відносин з працівниками (найманими особами) та яка проводиться на підставі податкових декларацій (розрахунків), фінансової, статистичної та іншої звітності, регістрів податкового та бухгалтерського обліку, ведення яких передбачено законом, первинних документів, які використовуються в бухгалтерському та податковому обліку і пов`язані з нарахуванням і сплатою податків та зборів, виконанням вимог іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, а також отриманих в установленому законодавством порядку контролюючим органом документів та податкової інформації, у тому числі за результатами перевірок інших платників податків.

Документальна планова перевірка проводиться відповідно до плану-графіка перевірок.

Не є предметом документальної планової перевірки питання трансфертного ціноутворення, визначені статтею 39 цього Кодексу.

Документальна позапланова перевірка не передбачається у плані роботи контролюючого органу і проводиться за наявності хоча б однієї з обставин, визначених цим Кодексом.

Документальною виїзною перевіркою вважається перевірка, яка проводиться за місцезнаходженням платника податків чи місцем розташування об`єкта права власності, стосовно якого проводиться така перевірка.

Документальною невиїзною перевіркою вважається перевірка, яка проводиться в приміщенні контролюючого органу.

Документальною невиїзною позаплановою електронною перевіркою (далі - електронна перевірка) вважається перевірка, що проводиться на підставі заяви, поданої платником податків з незначним ступенем ризику, визначеним відповідно до пункту 77.2 статті 77 цього Кодексу, до контролюючого органу, в якому він перебуває на податковому обліку. Заява подається за 10 календарних днів до очікуваного початку проведення електронної перевірки. Форма заяви, порядок її подання, прийняття рішення про проведення електронної перевірки встановлюються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику.

Пунктом 86.1 ст. 86 ПК України визначено, що Результати перевірок (крім камеральних та електронних перевірок) оформлюються у формі акта або довідки, які підписуються посадовими особами контролюючого органу та платниками податків або їх законними представниками (у разі наявності). У разі встановлення під час перевірки порушень складається акт. Якщо такі порушення відсутні, складається довідка.

Акт (довідка), складений за результатами перевірки та підписаний посадовими особами, які проводили перевірку, у строки визначені цим Кодексом, надається платнику податків або його законному представнику, який зобов`язаний його підписати.

Строк складення акта (довідки) про результати перевірки не зараховується до строку проведення перевірки, встановленого цим Кодексом (з урахуванням його продовження).

У разі незгоди платника податків з висновками акта такий платник зобов`язаний підписати такий акт перевірки із зауваженнями, які він має право надати разом з підписаним примірником акта або окремо у строки, передбачені цим Кодексом.

Вказане кореспондується з пунктом 3 Порядку оформлення результатів документальних перевірок з питань дотримання податкового, валютного та іншого законодавства, затвердженого Наказом ДПА України від 22.12.2010 № 984 (далі - Порядок № 84) (в редакції, яка діяла на час виникнення спірних правовідносин), відповідно до якого результати документальних перевірок оформлюються у формі акта або довідки. У разі встановлення під час перевірки порушень складається акт, а у разі відсутності порушень - довідка.

Акт - службовий документ, який підтверджує факт проведення документальної перевірки фінансово-господарської діяльності платника податків і є носієм доказової інформації про виявлені порушення вимог податкового, валютного та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на органи державної податкової служби.

Довідка - службовий документ, який підтверджує факт проведення документальної перевірки фінансово-господарської діяльності платника податків і є носієм доказової інформації про не встановлення фактів порушень вимог податкового, валютного та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на органи державної податкової служби, платниками податків.

Акт (довідка) документальної перевірки складається у двох примірниках та підписується посадовими (службовими) особами органу державної податкової служби, які проводили перевірку, а також посадовими особами платника податків або його законними представниками.

При цьому пунктами 4-6 Порядку № 984 визначено, що Акт документальної перевірки повинен містити систематизований виклад виявлених під час перевірки фактів порушень норм податкового, валютного та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на органи державної податкової служби.

За результатами документальної перевірки в акті викладаються всі суттєві обставини фінансово-господарської діяльності платника податків, які мають відношення до фактів виявлених порушень податкового, валютного та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на органи державної податкової служби.

Факти виявлених порушень податкового, валютного та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на органи державної податкової служби, викладаються в акті документальної перевірки чітко, об`єктивно та в повній мірі, із посиланням на первинні або інші документи, які зафіксовані в бухгалтерському та податковому обліку, що підтверджують наявність зазначених фактів.

Отже, складання акту за результатами перевірки в разі виявлення порушень є обов`язком контролюючого органу, при цьому такий акт перевірки повинен містити детальний опис виявлених порушень, з посиланням на первинні документи, які були досліджені в ході її проведення.

Разом з тим, оцінка висновків акту перевірки надається уповноваженим законом органам влади при вирішенні спору щодо оскарження рішень, прийнятих на підставі такого акту.

Актом позапланової перевірки позивача № 12/24-13-33-04-15/ від 17.01.2020 року встановлено порушення, в частині єдиного внеску:

- п. п. 2 п.7.1 розділу ІІІ Закону України від 08.07.2010 №2464-VI "Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування" - внаслідок чого донарахований єдиний внесок, який підлягає нарахуванню з чистого оподатковуваного доходу на суму доходу (прибутку) за період з 01.01.2017 року по 20.03.2019 року в сумі 201 787,14 грн. , в тому числі за період з 01.01.2017 року по 31.12.2017 року в сумі 109 725,00грн. за період з 01.01.2018 року по 31.12.2018 року у сумі 89 604,96 грн., за період з 01.01.2019 року по 20.03.2019 року у сумі 2 457,18 грн.

Із змісту Акта позапланової перевірки позивача № 12/24-13-33-04-15/ від 17.01.2020 року видно, що при проведені перевірки використанні відомості, що містяться в інформаційних базах давних «ІС Податковий блок», ЄДР, ЄДРПН, ЦБД ДРФО тощо. Також для проведення перевірки при здійсненні досудовго розслідування у кримінальному провадженні № 0000057 від 19.07.2018 року за ознаками кримінальних правопорушень передбачених ч. 1 ст. 205-1, ч. 3 ст. 212 КК України, слідчими управлінням фінансових розслідувань ГУ ДФС у Чернівецькій області представлено копії матеріалів кримінального провадження № 0000057 від 19.07.2018 року, а саме: копія протоколу допиту свідка ОСОБА_1 , копія протоколу допиту свідка ОСОБА_3 , копія пояснення свідка ОСОБА_2 , копія протоколу огляду від 07.05.2019 року, копія протоколу огляду від 22.05.2019 року, том 7 кримінальне провадження № 0000057 (ухвала Шевченківського районного суду м. Чернівці, щодо клопотання про тимчасовий доступ до документів, Протокол огляду від 07.05.19р., 25.05.2019р., 30.05.2019р., довідка по кримінальному провадженні № 0000057 від 19.07.2018р.), том 12 матеріали тимчасового огляду в ПАТ Сербанк по р/р ФОП ОСОБА_1 в рамках кримінального провадження № 0000057 (ухвала Шевченківського районного суду м. Чернівців, що клопотання про тимчасовий доступ до документів від 28.09.2018р., протокол тимчасового доступу до речей та документів від 23.10.2018р., опис речей та документів, які були вилучені на підставі ухвали слідчого судді, суду, виписки по особовим рахункам № НОМЕР_2 , НОМЕР_3 , НОМЕР_4 , НОМЕР_5 ПАТ «Сбербанк»). (т. 1 а. с. 11 зворотній бік).

Пунктом 44.1 ст. 44 ПК України передбачено, що для цілей оподаткування платники податків зобов`язані вести облік доходів, витрат та інших показників, пов`язаних з визначенням об`єктів оподаткування та/або податкових зобов`язань, на підставі первинних документів, регістрів бухгалтерського обліку, фінансової звітності, інших документів, пов`язаних з обчисленням і сплатою податків і зборів, ведення яких передбачено законодавством.

Згідно із частинами 1,2 ст. 9 Закону України «Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні» від 16.07.1999, № 996-XIV підставою для бухгалтерського обліку господарських операцій є первинні документи. Для контролю та впорядкування оброблення даних на підставі первинних документів можуть складатися зведені облікові документи.

Первинні та зведені облікові документи можуть бути складені у паперовій або в електронній формі та повинні мати такі обов`язкові реквізити: назву документа (форми); дату складання; назву підприємства, від імені якого складено документ; зміст та обсяг господарської операції, одиницю виміру господарської операції; посади осіб, відповідальних за здійснення господарської операції і правильність її оформлення; особистий підпис або інші дані, що дають змогу ідентифікувати особу, яка брала участь у здійсненні господарської операції.

Первинні документи, складені в електронній формі, застосовуються у бухгалтерському обліку за умови дотримання вимог законодавства про електронні документи та електронний документообіг.

Таким чином, для легітимності будь-яка господарська операція має підтверджуватись первинними документами, які її фіксують та по формі відповідають вимогам статті 9 Закону України «Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні» від 16.07.1999, № 996-XIV і на підставі цих документів платники податків зобов`язані вести облік доходів, витрат та інших показників, пов`язаних з визначенням об`єктів оподаткування та/або податкових зобов`язань.

З аналізу акта перевірки видно, що при визначенні посадовими особами відповідача сум перевищення обсягів доходів визначених ПК України ОСОБА_1 , документи, які відповідають ознакам первинних документів, не використовувались. Натомість використовувались матеріали кримінального провадження.

Суд звертає увагу, що слідче управління ГУ ДФС у Чернівецькій області, на виконання ухвали Чернівецького окружного адміністративного суду від 22.10.2020 року, повідомило, що 11.06.2020 року матеріали досудового розслідування у кримінальних провадженнях №0000057 та № 0000031 об`єднано в одне провадження за №0000057.

Крім того, зазначили, що в рамках жодного кримінального провадження (в провадженні слідчих СУ ГУ ДФС у Чернівецькій області) Андрущаку М.А. підозра не оголошувалась, до суду кримінальні провадження не направлялись. За матеріалами перевірки господарської діяльності ФОП ОСОБА_1 , проведеної ГУ ДПС у Чернівецькій області в січні 2020 року, аудит діяльності ФОП ОСОБА_1 , судово-економічна експертиза або інша судова експертиза не призначались.

16.09.2020 року прокуратурою Чернівецької області матеріали кримінального провадження №0000057 від 19.07.2018 р. приєднані до кримінального провадження №0000018 від 14.04.2016 року. 20.10.2020 р. кримінальне провадження №0000018, в частині епізоду №0000057 за фактом ухилення від сплати податків ФОП ОСОБА_2 , закрите у зв`язку з встановленням відсутності в діянні складу кримінального правопорушення. (т.1 а. с. 218-245).

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 9 Закону України "Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні" підставою для бухгалтерського обліку господарських операцій є первинні документи. Для контролю та впорядкування оброблення даних на підставі первинних документів можуть складатися зведені облікові документи. Первинні та зведені облікові документи можуть бути складені у паперовій або в електронній формі та повинні мати такі обов`язкові реквізити, якщо інше не передбачено окремими законодавчими актами України.

Згідно з пп. 2 п. 291.4 ст. 291 ПК України (у редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин) суб`єкти господарювання, які застосовують спрощену систему оподаткування, обліку та звітності, поділяються на такі групи платників єдиного податку: друга група - фізичні особи - підприємці, які здійснюють господарську діяльність з надання послуг, у тому числі побутових, платникам єдиного податку та/або населенню, виробництво та/або продаж товарів, діяльність у сфері ресторанного господарства, за умови, що протягом календарного року відповідають сукупності таких критеріїв: не використовують працю найманих осіб або кількість осіб, які перебувають з ними у трудових відносинах, одночасно не перевищує 10 осіб; обсяг доходу не перевищує 1500000 гривень.

Відповідно до п. 292.1 ст. 292 ПК України доходом платника єдиного податку є: для фізичної особи - підприємця - дохід, отриманий протягом податкового (звітного) періоду в грошовій формі (готівковій та/або безготівковій); матеріальній або нематеріальній формі, визначеній пунктом 292.3 цієї статті. При цьому до доходу не включаються отримані такою фізичною особою пасивні доходи у вигляді процентів, дивідендів, роялті, страхові виплати і відшкодування, а також доходи, отримані від продажу рухомого та нерухомого майна, яке належить на праві власності фізичній особі та використовується в її господарській діяльності.

Згідно з п.292.6 ст. 292 ПК України датою отримання доходу платника єдиного податку є дата надходження коштів платнику єдиного податку у грошовій (готівковій або безготівковій) формі, дата підписання платником єдиного податку акта приймання-передачі безоплатно отриманих товарів (робіт, послуг).

Відповідно до п. 292.13 ст. 292 ПК України дохід визначається на підставі даних обліку, який ведеться відповідно до ст. 296 цього Кодексу.

Згідно з п. 296.1 ст. 296 ПК України платники єдиного податку першої - третьої груп ведуть облік у порядку, визначеному підпунктами 296.1.1-296.1.3 цього пункту.

Відповідно до пп. 296.1.1 п. 296.1 ст. 296 ПК України платники єдиного податку першої і другої груп та платники єдиного податку третьої групи (фізичні особи - підприємці), які не є платниками податку на додану вартість, ведуть Книгу обліку доходів шляхом щоденного, за підсумками робочого дня, відображення отриманих доходів.

Форма книги обліку доходів, порядок її ведення затверджуються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику. Для реєстрації Книги обліку доходів такі платники єдиного податку подають до контролюючого органу за місцем обліку примірник Книги, у разі обрання способу ведення Книги у паперовому вигляді.

Згідно з п. 296.2 ст. 296 ПК України платники єдиного податку першої та другої груп подають до контролюючого органу податкову декларацію платника єдиного податку у строк, встановлений для річного податкового (звітного) періоду, в якій відображаються обсяг отриманого доходу, щомісячні авансові внески, визначені пунктом 295.1 статті 295 цього Кодексу.

Така податкова декларація подається, якщо платник єдиного податку не допустив перевищення протягом року обсягу доходу, визначеного у пункті 291.4 статті 291 цього Кодексу, та/або самостійно не перейшов на сплату єдиного податку за ставками, встановленими для платників єдиного податку другої або третьої групи.

Судом встановлено, що відповідно до поданих податкових декларацій платника єдиного податку ОСОБА_1 обсяг доходу за 2016 рік становив 990385,01 грн., за 2017 рік становив 963017,39 грн., за 2018 рік становив 652445 грн., та з 01.01.2019 р. по 20.03.2019 р. становив 9500 грн. (т. 1 а. с. 161-167).

Обсяги доходу за вказані періоди підтверджені наданою суду копією книги обліку доходів ОСОБА_1 за 2016-2019 р.р. та банківськими виписками по особовому рахунку ОСОБА_1 . (т. 1 а. с. 153-160).

З урахуванням досліджених матеріалів справи, письмових доказів - висновку експерта, яким спростовані висновки акту перевірки від 17.01.2020 р. № 12/24-13-33-04-15/ НОМЕР_1 , суд вважає помилковими твердження податкового органу, що ОСОБА_1 порушено п. 291.4 ст. 291 ПК України та перевищено дозволений обсяг доходу для платника єдиного податку другої групи.

Згідно частини 1 ст. 72 КАС України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно ч. 2 ст. 72 КАС України ці дані встановлюються такими засобами:

1) письмовими, речовими і електронними доказами;

2) висновками експертів;

3) показаннями свідків.

Особливості визначення шкоди, заподіяної протиправними (незаконними) індивідуальними актами та/або рішеннями, зазначеними у частині першій статті 266-1 цього Кодексу, встановлюються Законом України "Про банки і банківську діяльність" та Законом України "Про систему гарантування вкладів фізичних осіб.

Статтею 73 КАС України передбачено належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування.

Згідно статей 74-76 КАС України суд не бере до уваги докази, які одержані з порушенням порядку, встановленого законом. Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування. Достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи. Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Згідно висновку судово-економічної експертизи № 10/09-20 від 20.11.2020 року видно, що за наслідками дослідження поданих документів експертом встановлено, що документально висновки акту № 12/24-13-33-04-15/ НОМЕР_1 від 17.01.2020 ГУ ДПС у Чернівецькій області в частині занижено ФОП ОСОБА_1 єдиного податку за період з 01.04.2016 по 31.12.2016 в сумі 424443,60 грн., заниження податку з доходів фізичних осіб за період з 01.01.2017 по 20.03.2019 в сумі 1339166,07 грн., не нарахування та не утримання військового збору на загальну суму 111597,18 грн., донарахування єдиного внеску за період з 01.01.2017 по 20.03.2019 в сумі 201787,14 грн., заниженням податку на додану вартість, що підлягає сплаті до бюджету в сумі 1013159,00 грн.. не підтверджується. (т. 2 а. с. 3-24).

Отже, за висновком судової економічної експертизи від 20.11.2020 року висновок №10/09-20 не підтверджено документально донарахування єдиного внеску за період з 01.01.2017 по 20.03.2019 в сумі 201787,14 грн.

Таким чином, беручи до уваги висновок судової економічної експертизи, суд зазначає, що висновки Акта позапланової перевірки позивача № 12/24-13-33-04-15/ НОМЕР_1 від 17.01.2020 року, яким встановлено порушення, в частині єдиного внеску: п. п. 2 п.7.1 розділу ІІІ Закону України від 08.07.2010 №2464-VI "Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування" - внаслідок чого донарахований єдиний внесок, який підлягає нарахуванню з чистого оподатковуваного доходу на суму доходу (прибутку) за період з 01.01.2017 року по 20.03.2019 року в сумі 201 787,14 грн. є необґрунтованими та такими, які не підтверджені належними, допустимими, достовірними, достатніми доказами, як визначено ст. ст. 72-77 КАС України

Статтею 108 КАС України встановлено, що висновок експерта для суду не має заздалегідь встановленої сили і оцінюється судом разом із іншими доказами за правилами, встановленими ст.90 цього Кодексу. Відхилення судом висновку експерта повинно бути мотивованим у судовому рішенні.

Враховуючи наведене, суд погоджуються з висновками експерта в цій частині.

Частиною 2 ст. 77 КАС України визначено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.

Суд звертає увагу, що відповідач, не скористався правом, передбаченим ст. 111 КАС України, щодо призначення додаткової або повторної експертизи.

Щодо вимоги про сплату боргу (недоїмки) ГУ ДПС у Чернівецькій області № від 12.02.2020 року, згідно якої Головне управління ДПС в Чернівецькій області вимагає від ОСОБА_1 сплатити суми недоїмки зі сплати єдиного внеску, штрафів та пені на загальнообов`язкове державне соціальне страхування у розмірі 201787,14 грн., суд зазначає наступне.

Правові та організаційні засади забезпечення збору та обліку єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, умови та порядок його нарахування і сплати та повноваження органу, що здійснює його збір та ведення обліку визначає Закон України "Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування" від 8 липня 2010 року № 2464-VI (далі - Закон № 2464-VI).

Частиною 1 ст. 4 Закон № 2464-VI визначено, що платниками єдиного внеску є фізичні особи-підприємці, в тому числі ті, які обрали спрощену систему оподаткування, та члени сімей цих осіб, які беруть участь у проваджені ними підприємницької діяльності.

Згідно з п. 1 ч. 2 ст. 6 Закон № 2464-VI платник єдиного внеску зобов`язаний своєчасно та в повному обсязі нараховувати, обчислювати і сплачувати єдиний внесок.

Відповідно до п. 8 ст. 9 Закон № 2464-VI платники єдиного внеску фізичні особи-підприємці, в тому числі ті, які обрали спрощену систему оподаткування, та члени сімей цих осіб, які беруть участь у проваджені ними підприємницької діяльності зобов`язані сплачувати єдиний внесок, нарахований за календарний рік, до 10 лютого наступного року.

Відповідно до п. 11 ст. 8 Закон № 2464-VI єдиний внесок для фізичних осіб-підприємців, в тому числі тих, які обрали спрощену систему оподаткування встановлюється у розмірі 22 відсотка визначеної пунктами 2 та 3 частини першої статті 7 цього Закону бази нарахування єдиного внеску.

Згідно п. 3 ч. 1 ст. 7 Закон № 2464-VI єдиний внесок нараховується для платників, зазначених у пункті 4 частини першої статті 4 цього Закону, які обрали спрощену систему оподаткування, - на суми, що визначаються такими платниками самостійно для себе, але не більше максимальної величини бази нарахування єдиного внеску, встановленої цим Законом. При цьому сума єдиного внеску не може бути меншою за розмір мінімального страхового внеску.

Наказом Міністерства фінансів України від 20.04.2015 № 449 затверджена Інструкція про порядок нарахування і сплати єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування (далі - Інструкція), яка визначає процедуру нарахування і сплати єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування) страхувальниками, визначеними Законом України "Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування", нарахування і сплати фінансових санкцій, стягнення заборгованості зі сплати страхових коштів органами доходів і зборів.

Відповідно до п. п. 3 п. 1 розділу II Інструкції платниками єдиного внеску є: фізичні особи - підприємці, у тому числі ті, які обрали спрощену систему оподаткування.

Згідно п.4 розділу IIІ Інструкції для платників, зазначених у підпункті 3 пункту 1 розділу II цієї Інструкції, які обрали спрощену систему оподаткування, єдиний внесок встановлюється у розмірі 22 відсотків суми, що визначається такими платниками самостійно для себе, але не більше максимальної величини бази нарахування єдиного внеску, встановленої Законом. При цьому сума єдиного внеску не може бути меншою за розмір мінімального страхового внеску.

Згідно п.6 (п.5 у редакції 2018р.) розділу IV Інструкції обчислення і строки сплати єдиного внеску платниками, зазначеними у підпункті 3 пункту 1 розділу II цієї Інструкції, які обрали спрощену систему оподаткування:

1) зазначена категорія платників самостійно для себе визначає базу для нарахування єдиного внеску, яка не може бути меншою за розмір мінімальної заробітної плати, встановленої законом на місяць, але в розмірі, не більшому за максимальну величину бази нарахування єдиного внеску;

2) платники сплачують єдиний внесок, нарахований за календарний квартал, до 20 числа місяця, що настає за кварталом, за який сплачується єдиний внесок.

Платники можуть сплачувати єдиний внесок у вигляді авансового платежу в розмірі, який самостійно визначили, до 20 числа кожного місяця поточного кварталу. При цьому суми єдиного внеску, сплачені у вигляді авансових платежів, ураховуються платником при остаточному розрахунку, який здійснюється ним за календарний квартал до 20 числа місяця, що настає за кварталом, за який сплачується єдиний внесок.

При цьому, ч. 3 ст. 7 Закону № 2464-VI визначено, що нарахування єдиного внеску здійснюється в межах максимальної величини бази нарахування єдиного внеску, встановленої цим Законом.

Максимальна величина бази нарахування єдиного внеску - максимальна сума доходу застрахованої особи, що дорівнює двадцяти п`яти розмірам прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом, на яку нараховується єдиний внесок (частина 4 статті 1 вказаного Закону).

На підставі досліджених матеріалів справи, висновку експерта судом встановлено помилкове твердження податкового органу проте, що ОСОБА_1 порушив п. 291.4 ст. 291 ПК України та перевищено дозволений обсяг доходу для платника єдиного податку другої групи.

Рішенням Чернівецького окружного адміністративного суду від 15.03.2021 року справа № 600/1263/20-а адміністративний позов ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Чернівецькій області про визнання протиправними і скасування податкових повідомлень-рішень задоволено повністю. Скасовано податкове повідомлення-рішення № від 12.02.2020 року, за формою "Р" яким збільшено суму грошового зобов`язання за платежем єдиний податок у сумі 530554,50 грн., з них за податковими зобов`язаннями 424443,60 грн., та штрафними (фінансовими) санкціями у сумі 106110,90 гривень. Скасовано податкове повідомлення-рішення № від 12.02.2020 року, за формою "Р", яким збільшено суму грошового зобов`язання за платежем військовий податок у сумі 139496,47 грн., з них за податковими зобов`язаннями 111597,18 грн., та штрафними (фінансовими) санкціями у сумі 27899,29 грн. Скасовано податкове повідомлення-рішення № від 12.02.2020 року, за формою "ПС" яким застосовано штрафні (фінансові) санкції за платежем податок з доходів фізичних осіб у сумі 510 грн. Скасовано податкове повідомлення-рішення № від 12.02.2020 року, за формою "Р" яким збільшено суму грошового зобов`язання за платежем податок з доходів фізичних осіб у сумі 1673957,58 грн., з них за податковими зобов`язаннями 1339166,07 грн., та штрафними (фінансовими) санкціями у сумі 334791,51 грг. Скасовано податкове повідомлення-рішення №02563304 від 12.02.2020 року, за формою "Р" яким збільшено суму грошового зобов`язання за платежем податок на додану вартість у сумі 1266448,75 грн., з них за податковими зобов`язаннями 1013159 грн та штрафними (фінансовими) санкціями у сумі 253289,75 грн. Скасовано податкове повідомлення-рішення № від 12.02.2020 року, за формою "ПС" яким застосовано штрафні (фінансові) санкції за платежем податок на додану вартість у сумі 4250 грн. Скасовано податкове повідомлення-рішення № від 12.02.2020 року, за формою "ПС" яким застосовано штрафні (фінансові) санкції за платежем адмінштрафи та інші санкції у сумі 510 грн.

Вказані податкові повідомлення-рішення прийнято на підставі акта перевірки від 17.01.2020 р. №12/24-13-33-04-15/ НОМЕР_1 .

Постановою Сьомого апеляційного адміністративного суду 23.06.2021 року апеляційну скаргу Головного управління ДПС у Чернівецькій області залишено без задоволення, а рішення Чернівецького окружного адміністративного суду від 15 березня 2021 року - без змін.

Таким чином, рішення Чернівецького окружного адміністративного суду від 15.03.2021 року справа № 600/1263/20-а адміністративний позов ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Чернівецькій області про визнання протиправними і скасування податкових повідомлень-рішень набрало законної сили.

Відповідно до ч. 4 ст. 78 КАС України обставини, встановлені рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, стосовно якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом.

Враховуючи викладене, суд приходить до висновку, що вимога про сплату боргу (недоїмки) ГУ ДПС у Чернівецькій області № від 12.02.2020 року, згідно якої Головне управління ДПС в Чернівецькій області вимагає від ОСОБА_1 , а саме недоїмки зі сплати єдиного внеску, штрафів та пені на загальнообов`язкове державне соціальне страхування у розмірі 201787,14 грн. є протиправною та такою, що підлягає скасуванню.

Пунктом 3 ч. 11 ст. 25 Закону № 2464-VI визначено, що податковий орган застосовує до платника єдиного внеску такі штрафні санкції за донарахування податковим органом або платником своєчасно не нарахованого єдиного внеску накладається штраф у розмірі 10 відсотків зазначеної суми за кожний повний або неповний звітний період, за який донараховано таку суму, але не більш як 50 відсотків суми донарахованого єдиного внеску.

Таким чином, оскільки відповідачем протиправно винесено вимогу про сплату боргу (недоїмки) ГУ ДПС у Чернівецькій області № від 12.02.2020 року, ОСОБА_1 , а саме недоїмки зі сплати єдиного внеску, штрафів та пені на загальнообов`язкове державне соціальне страхування у розмірі 201787,14 грн., тому суд приходить до висновку, що рішення про застосування штрафних санкцій за донарахування відповідним органом доходів і зборів або платником своєчасно не нарахованого єдиного внеску № від 12 лютого 2020 року про застосування до позивача штрафних санкцій в розмірі 51084,20 грн., є протиправним та підлягає скасуванню.

Таким чином, на підставі досліджених матеріалів справи, висновку судово-економічної експертизи №10/09-20 від 20.11.2020 року, якою встановлено, що документально висновки акту № 12/24-13-33-04-15/ НОМЕР_1 від 17.01.2020 ГУ ДПС у Чернівецькій області в частині занижено ФОП ОСОБА_1 єдиного податку за період з 01.04.2016 по 31.12.2016 в сумі 424443,60 грн., заниження податку з доходів фізичних осіб за період з 01.01.2017 по 20.03.2019 в сумі 1339166,07 грн., не нарахування та не утримання військового збору на загальну суму 111597,18 грн., донарахування єдиного внеску за період з 01.01.2017 по 20.03.2019 в сумі 201787,14 грн., заниженням податку на додану вартість, що підлягає сплаті до бюджету в сумі 1013159,00 грн., не підтверджується, а тому, суд вважає помилковими твердження податкового органу, проте що ОСОБА_1 порушено п. 291.4 ст. 291 ПК України та перевищено дозволений обсяг доходу для платника єдиного податку другої групи, у зв`язку з чим вимога про сплату боргу (недоїмки) ГУ ДПС у Чернівецькій області № від 12.02.2020 року, ОСОБА_1 , а саме недоїмки зі сплати єдиного внеску, штрафів та пені на загальнообов`язкове державне соціальне страхування у розмірі 201787,14 грн., та рішення про застосування штрафних санкцій за донарахування відповідним органом доходів і зборів або платником своєчасно не нарахованого єдиного внеску № від 12 лютого 2020 року про застосування до позивача штрафних санкцій в розмірі 51084,20 грн є протиправними та підлягають скасуванню.

За таких обставин, суд вважає, що адміністративний позов слід задовольнити повністю.

Стаття 19 Конституції України визначає, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно із статтею 129 Конституції України однією із основних засад судочинства є змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Відповідно до положень, закріплених ст. 9 КАС України, розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Статтею 73 КАС України передбачено належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування.

Згідно статей 74-76 КАС України суд не бере до уваги докази, які одержані з порушенням порядку, встановленого законом. Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування. Достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи. Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Як зазначено ч. 1 ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. Згідно з ч. 2 ст. 77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

При цьому судом враховується, що згідно п. 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.

Згідно ч. ч. 1-3 ст. 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Відповідно до ч. 1 ст. 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

З матеріалів справи видно, що за подання вказаного позову позивачем сплачено судовий збір у розмірі 2948,67 грн.

Оскільки, позов задоволено повністю, суд присуджує на користь позивача судові витрати (судовий збір) у сумі 2948,67 грн., за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у Чернівецькій області.

Оскільки в задоволенні адміністративного позову відмовлено, суд не вирішує питання про понесені судові витрати у вигляді сплаченого судового збору.

Враховуючи вищевикладене, керуючись ст. ст. 2, 5, 9, 44, 72-80, 90, 139, 241-246, 250, 255 КАС України, суд, -

В И Р І Ш И В:

1. Адміністративний позов задовольнити повністю.

2. Визнати протиправною вимогу про сплату боргу (недоїмки) ГУ ДПС у Чернівецькій області № від 12.02.2020 року, ОСОБА_1 , а саме недоїмки зі сплати єдиного внеску, штрафів та пені на загальнообов`язкове державне соціальне страхування у розмірі 201787,14 грн.

3. Визнати протиправним та скасувати рішення про застосування штрафних санкцій за донарахування відповідним органом доходів і зборів або платником своєчасно не нарахованого єдиного внеску № від 12 лютого 2020 року про застосування до позивача штрафних санкцій в розмірі 51084,20 грн.

4. Стягнути на користь ОСОБА_1 судовий збір у сумі 2948,67 грн., за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у Чернівецькій області.

Згідно статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У відповідності до статей 293, 295 Кодексу адміністративного судочинства України рішення суду першої інстанції можуть бути оскаржені в апеляційному порядку повністю або частково. Апеляційна скарга на рішення до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи подається до Сьомого апеляційного адміністративного суду через Чернівецький окружний адміністративний суд протягом тридцяти днів з дня його проголошення (складання).

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повне найменування учасників процесу:

Позивач: - ОСОБА_1 ( АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_1 )

Відповідач: - Головне управління ДПС у Чернівецькій області (58013, м. Чернівці, вул. Героїв Майдану, 200а, )

Суддя П.Д. Дембіцький