Справа № 200/3693/21
Суддя: Загацька Т.В.
Дата ухвалення: 2021-08-10 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Донецький окружний адміністративний суд
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

10 серпня 2021 р. Справа№200/3693/21

приміщення суду за адресою: 84122, м.Слов`янськ, вул. Добровольського, 1

Донецький окружний адміністративний суд у складі: головуючого судді Загацької Т.В.,

за участю:

секретаря судового засідання Скрипник К.О.,

представника позивача Найдоьонової Л.М.,

представника відповідача Барабан В.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Донецькій області про визнання протиправним та скасування наказу, зобов`язання вчинити певні дії,-

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулась до Донецького окружного адміністративного суду з позовом до Головного управління Національної поліції в Донецькій області, в якому просить:

- визнати протиправним та скасувати наказ про порушення службової дисципліни окремими працівниками ГУНП в Донецькій області та їх покарання від 26.02.2021 №357 стосовно ОСОБА_1 ;

- зобов`язати відповідача надати Реєстратору - структурному підрозділу апарату Національного агентства з питань запобігання корупції електронну та засвідчену в установленому порядку паперову копію відповідних розпорядчих документів разом з інформаційною карткою до розпорядчого документа про накладення (скасування розпорядчого документа про накладення) дисциплінарного стягнення на особу за вчинення корупційних або пов`язаних з корупцією правопорушень для виключення позивача з Єдиного державного реєстру осіб, які вчинили корупційні або пов`язані з корупцією правопорушення.

В обґрунтування позовних вимог зазначено, що наказом про порушення службової дисципліни окремими працівниками ГУНП в Донецькій області та їх покарання від 26.02.2021 №357 за особисту недисциплінованість, недотримання вимог п.п.1, 2 ч.1 ст.18 Закону України «Про національну поліцію», п.2 ч.3 ст.1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, п.п.2, 4 ч.1 ст.28 Закону України «Про запобігання корупції» та скоєння дисциплінарного проступку, що виразився у порушенні антикорупційного законодавства, слідчому ОМВ СУ ГУНП в Донецькій області ОСОБА_1 оголошено зауваження. Позивач вважає хибним висновок відповідача щодо наявності в її діях реального конфлікту інтересів, оскільки вона здійснювала розгляд звернень, які стали підставою проведення службового розслідування. При проведенні службового розслідування позивач вивчала тільки матеріали кримінального провадження, матеріали єдиного обліку вона не вивчала. Крім того, відповідно до пояснень інших членів дисциплінарної комісії про наявність окремої думки під час підписання висновку службового розслідування їм не було відомо. Безпосередньо позивач дізналась про наявність окремої думки після підписання висновку службового розслідування. Відповідно до приписів чинного законодавства службові чи представницькі повноваження позивача не впливають на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи невчинення дій під час виконання зазначених повноважень під час проведення службового розслідування відсутня інформація. Позивач була членом дисциплінарної комісії, яка є колегіальним органом і який приймає рішення колегіально. Кожному члену комісії надає доручення голова. В матеріалах службового розслідування відсутні підтвердження неналежного або неповного виконання доручень позивачем, як членом дисциплінарної комісії. Зазначає, що наказом Головного управління національної поліції в Донецькій області від 14.01.2021 №42 «Про продовження службового розслідування» службове розслідування продовжено до 18.02.2021, при цьому відсутня підстава продовження та відповідний рапорт (доповідна записка) голови дисциплінарної комісії. Також позивач зазначає, що стосовно неї внесена інформація до Єдиного державного реєстру осіб, які вчинили корупційні або пов`язані з корупцією правопорушення на підставі наказу від 26.02.2021 №357. На підставі наведеного, вважає спірний наказ протиправним.

Відповідач проти задоволення позову заперечував, на адресу суду надав відзив, де вказано, що з моменту ознайомлення позивача з наказом ГУНП в Донецькій області від 29.10.2020 №2181 «Про призначення службового розслідування» в діях позивача виник реальний конфлікт інтересів, який полягає у суперечності між приватним немайновим інтересом, пов`язаний з уникненням дисциплінарної відповідальності, упередженим проведенням службового розслідування та особистого недотримання вимог Дисциплінарного статуту, а також її службовими повноваженнями, що впливають на об`єктивність та неупередженість прийняття законного рішення за результатами службового розслідування. Як наслідок, позивачем було підготовлено матеріали службового розслідування, за яким питання порушення нею службової дисципліни під час розгляду звернень ОСОБА_2 від 13.08.2020, 25.08.2020 і 17.09.2020 взагалі не досліджувались, а порушень службової дисципліни не виявлено. Зазначає, що у пропозиціях для включення до висновку службового розслідування, які надала позивач, жодним чином не відобразила інформацію про те, що вищевказані звернення ОСОБА_2 раніше були розглянуті саме нею. Вважає, що отримавши під час проведення службового розслідування копію листа Донецького управління ДВБ Національної поліції України від 15.10.2020 №3кц/42-04/20-2020 та ознайомившись з інформацією викладеною у ньому, позивач не повідомила про наявність у неї реального конфлікту інтересів безпосереднього керівника та не вжила відповідних заходів щодо врегулювання реального конфлікту інтересів під час проведення службового розслідування, що свідчить про порушення позивачем п.2,4 ч.1 ст.28 Закону України «Про запобігання корупції». На підставі вказаного відповідач просить відмовити задоволенні позовних вимог.

В матеріалах справи наявна відповідь позивача на відзив, відповідно до якої позивач вважає, що позивач була членом колегіального органу - дисциплінарної комісії, роботу якого організовує голова. Про те що, предметом роботи дисциплінарної комісії були звернення за якими позивач проводила перевірку, їй не було відомо. Думка про те, що позивач власноруч особистим підписом затвердила висновок службового розслідування не відповідає матеріалам справи, оскільки висновок затверджено т.в.о. начальника ГУНП в Донецькій області полковником поліції Артемом Кисько.

Ухвалою Донецького окружного адміністративного суду від 21.04.2021 відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (у письмовому провадженні).

Ухвалою Донецького окружного адміністративного суду від 30.04.2021 заяву представника позивача про призначення справи до розгляду за правилами загального провадження задоволено; розгляд справи вирішено здійснювати в порядку загального позовного провадження; замінено засідання для розгляду справи по суті підготовчим засіданням; призначено підготовче засідання на 25.05.2021.

Протокольною ухвалою Донецького окружного адміністративного суду від 25.05.2021 підготовче засідання у справі відкладено на 06.07.2021 для вирішення додаткових питань у підготовчому засіданні та продовжено строк підготовчого провадження відповідно до ст.173 КАС України.

Ухвалою Донецького окружного адміністративного суду від 06.07.2021 відкладено підготовче засідання на 20.07.2021.

Ухвалою Донецького окружного адміністративного суду від 20.07.2021 закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті на 10.08.2021.

Представник позивача у судовому засіданні позовні вимоги підтримав, з підстав викладених у позові.

Представник відповідача у судовому засіданні позовні вимоги не визнав з підстав наведених у відзиві, надав суду аналогічні пояснення. Просив суд відмовити у задоволенні позову.

Заслухавши пояснення представників сторін, дослідивши докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи, вирішивши питання, чи мали місце обставини, якими обґрунтовувалися вимоги, та якими доказами вони підтверджуються, чи є інші фактичні дані, які мають значення для вирішення справи, та докази на їх підтвердження, яку правову норму належить застосувати до цих правовідносин, судом встановлено наступне.

Позивач, ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , паспорт серії НОМЕР_1 , РНОКПП НОМЕР_2 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_1 (том 1 а.с.7-9).

15.10.2020 Донецьким управлінням ДВБ НПУ до ГУНП в Донецькій області надіслано службовий лист №3кц/42-04/02-2020 про проведення службового розслідування за фактами порушення поліцейськими службової дисципліни під час розгляду звернень гр. ОСОБА_2 щодо притягнення до відповідальності поліцейських ГУНП в області від 13.08.2020, 25.08.2020, 17.09.2020 (ЖЕО ГУНП в області від 13.08.2020 №2935, від 17.09.2020 № 3472, від 25.08.2020 № 3118) (том 1 а.с. 168).

29.10.2020 наказом ГУНП в Донецькій області №2181 призначено проведення службового розслідування та створено дисциплінарну комісію до складу якої були залучені: Голова дисциплінарної комісії - начальник УОАЗОР ГУНП в Донецькій області полковник поліції ОСОБА_14, члени дисциплінарної комісії - начальник відділу служби "102" УОАЗОР ГУНП в Донецькій області підполковник поліції ОСОБА_15, начальник ВДС УОАЗОР ГУНП в Донецькій області підполковник поліції ОСОБА_16, старший інспектор ІВ УОАЗОР ГУНП в Донецькій області старший лейтенант поліції ОСОБА_17, старший оперуповноважений в ОВС Донецького управління ДВБ Національної поліції України майор поліції ОСОБА_6, слідчий ОМВ СУ ГУНП в Донецькій області старший лейтенант поліції ОСОБА_1 (том 1 а.с.171).

У ході службового розслідування встановлено, що 26.10.2020 до Головного управління Національної поліції в Донецькій області надійшов лист з Донецького управління ДВБ Національної поліції України від 15.10.2020 №3кц/42-04/02-2020, в якому зазначалось, що Донецьким управлінням ДВБ Національної поліції України розглянуто звернення ОСОБА_2 до Урядового контактного центру від 24.09.2020 щодо притягнення до відповідальності поліцейських ГУНП в Донецькій області.

Під час розгляду звернення встановлено, що 13.08.2020 на лінію "102" надійшло повідомлення ОСОБА_2 №59318921 щодо порушення кримінальної справи відносно слідчих Олександрівського відділення поліції Краматорського ВП ГУНП в Донецькій області, які сфабрикували матеріали кримінальних проваджень №0000135 та №0000083 (ЖЄО ГУНП в Донецькій області від 13.08.2020 №2935).

25.08.2020 на лінію "102" надійшло повідомлення ОСОБА_2 № 59897307 щодо притягнення до відповідальності слідчих Олександрівського відділення поліції Краматорського ВП ГУНП в Донецькій області капітана поліції ОСОБА_18, старшого лейтенанта поліції ОСОБА_3 , майора поліції ОСОБА_4 , які сфабрикували матеріали кримінального провадження №0000135 (ЖЄО ГУНП в Донецькій області від 25.08.2020 №3118).

17.09.2021 на лінію "102" надійшло повідомлення ОСОБА_2 №60927731 щодо притягнення до кримінальної відповідальності слідчого Олександрівського відділення поліції Краматорського ВП ГУНП в Донецькій області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_3 , яка порушила його права у кримінальних провадженнях №0000083 та №0000135, приховала злочини (ЖЄО ГУНП в Донецькій області від 17.09.2020 №3472).

В порушення ст.ст.214, 216 КПК України повідомлення ОСОБА_2 на лінію "102" від 13.08.2020, 25.08.2020 та 17.09.2020 розглянуті у відповідності до положень Закону України "Про звернення громадян", за результатами розгляду складені довідки за підписом ОСОБА_1 (том 1 а.с.187-188, 193-194, 198-199).

У пропозиціях наданих для включення до висновку службового розслідування ОСОБА_1, остання жодним чином не відобразила інформацію про те, що вищевказані звернення ОСОБА_2 раніше були розглянуті саме нею (том 1 а.с.178-179).

15.12.2020 до ГУНП в Донецькій області надійшов лист №2786-42-04/01-2020 від 14.12.2020 Донецького управління Департаменту внутрішньої безпеки Національної поліції України, в якому зазначено про можливе порушення службової дисципліни окремими працівниками слідчого управління ГУНП в Донецькій області. (том 1 а.с.167).

Наказом ГУНП в Донецькій області від 21.12.2020 №2531 призначено службове розслідування на підставі листа Донецького управління Департаменту внутрішньої безпеки Національної поліції України про можливе порушення службової дисципліни окремими працівниками слідчого управління ГУНП в Донецькій області, який надійшов до ГУНП в Донецькій області 15.12.2020 (том 1 а.с.142).

Наказом ГУНП в Донецькій області від 14.01.2020 №42 продовжено службове розслідування до 18.02.2021 на підставі рапорту складеним головою дисциплінарної комісії від 13.01.2021 (том 1 а.с. 164,165).

Під час проведення судового розслідування встановлені такі обставини:

У ході проведення службового розслідування досліджувались питання порушення поліцейськими службової дисципліни під час розгляду звернень ОСОБА_2 від 13.08.2020, 25.08.2020,17.09.2020 (ЖЄО ГУНП в Донецькій області №2935 від 13.08.2020, №3118 від 25.08.2020 та №3472 від 17.09.2020).

Розгляд вищевказаних звернень ОСОБА_2 здійснювався слідчим ОМВ СУ ГУНП в Донецькій області старшим лейтенантом поліції ОСОБА_1, яка включена до складу дисциплінарної комісії.

Таким чином, з моменту ознайомлення старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 з наказом про призначення службового розслідування від 29.10.2020 № 2181, в її діях виник реальний конфлікт інтересів, який полягає у суперечності між приватним немайновим інтересом, пов`язаним із уникненням дисциплінарної відповідальності, упередженим проведенням службового розслідування та особистого дотримання вимог Дисциплінарного статуту, а також її службовими повноваженнями, що впливають на об`єктивність та неупередженість прийняття законного рішення за результатами службового розслідування.

Як наслідок, старшим лейтенантом поліції ОСОБА_1 підготовлено матеріали службового розслідування за яким питання порушення нею службової дисципліни під час розгляду звернень ОСОБА_2 взагалі не досліджувались, а порушень службової дисципліни не встановлено.

Крім цього, у своїй окремій думці ОСОБА_6 зазначив, що з метою виконання вимог Закону України "Про запобігання корупції", об`єктивного дослідження питання порушення службової дисципліни, а відповідно і вивчення дисциплінарного проступку окремими працівниками ГУНП в Донецькій області, вважає за необхідність ініціювати внесення змін до складу дисциплінарної комісії з виключенням старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 та включення іншого незацікавленого співробітника СУ ГУНП в Донецькій області.

Під час проведення службового розслідування ОСОБА_1 були надані пояснення, в яких, крім іншого, зазначено:

Нею ( ОСОБА_1 ) неодноразово розглядались скарги гр. ОСОБА_2 з різних питань. її ( ОСОБА_1 ) було включено до складу дисциплінарної комісії для проведення службового розслідування за скаргою гр. ОСОБА_2 , призначеного наказом ГУНП в Донецькій області від 29.10.2020 №2181, у зв`язку з тим, що вона є зональним слідчим СВ Олександрівського відділення поліції згідно функціональних обов`язків. Хто саме запропонував її ( ОСОБА_1 ) кандидатуру для залучення до складу дисциплінарної комісії, їй ( ОСОБА_1 ) невідомо. Про її ( ОСОБА_1 ) призначення до складу цієї дисциплінарної комісії, вона дізналась після того, як до СУ ГУНП в Донецькій області надійшла копія наказу про призначення вказаного службового розслідування. В подальшому вона ( ОСОБА_1 ) отримала копію вказаного наказу, і з`ясувала хто є основним виконавцем. Після цього отримала копію листа ДВБ. Нею ( ОСОБА_1 ) було надано пропозиції для включення до висновку вказаного службового розслідування, в частині, що стосується працівників слідства під час проведення досудового розслідування у кримінальних провадженнях №№0000083 та 0000135. В діях працівників СВ Олександрівського відділення поліції Краматорського ВП ГУНП в Донецькій області, порушень вимог законодавства не було встановлено. В частині, що стосується звернень гр. ОСОБА_2 до СУ ГУНП в Донецькій області вх. №4692 (ЄО 3118 від 25.08.2020), вх. №4501 (ЄО 2935 від 13.08.2020), вх. №5172 (ЄО 3472 від 17.09.2020), вказані ЄО нею (ОСОБА_1) не були включені до пропозицій службового розслідування у зв`язку з тим, що розгляд вказаних звернень розглядались нею (ОСОБА_1) як виконавцем. Після надання пропозицій до УОАЗОР ГУНП в Донецькій області будь-яких зауважень з приводу неповноти надання пропозицій до вказаного службового розслідування від голови комісії не надходило.

Висновком службового розслідування від 18.02.2021 за фактом порушення службової дисципліни окремими працівниками слідчого управління ГУНП в Донецькій області, крім іншого, в діях ОСОБА_1 встановлені недотримання вимог п.п.1,2 ч.1 ст.18 Закону України «Про Національну поліцію», п.2 ч.3 ст.1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, п.п.2,4, ч.1 ст.28 Закону України «Про запобігання корупції» та скоєння дисциплінарного проступку, що виразився у порушенні антикорупційного законодавства, слідчому ОМВ СУ ГУНП в Донецькій області старшому лейтенанту поліції ОСОБА_1 запропоновано оголосити зауваження (том 1 а.с.162).

Пунктом 1 наказу від 26.05.2021 №357 «Про порушення службової дисципліни окремими працівниками ГУНП в Донецькій області та їх покарання» за особисту недисциплінованість, недотримання вимог п.п.1,2 ч.1 ст.18 Закону України «Про Національну поліцію», п.2 ч.3 ст.1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, п.п.2.,4 ч.1 ст.28 Закону України «Про запобігання корупції» та скоєнні дисциплінарного проступку, що виразився у порушенні антикорупційного законодавства, слідчому ОМВ СУ ГУНП в Донецькій області старшому лейтенанту поліції ОСОБА_1 оголошено зауваження (том 1 а.с.166).

Вирішуючи адміністративну справу по суті заявлених вимог, надаючи оцінку обставинам (фактам), якими обґрунтовано вимоги і заперечення учасників справи, суд виходить з такого.

Частиною 2 ст.19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України визначені Законом України "Про Національну поліцію" від 02.07.2015 №580-VIII (надалі - Закон №580-VIII).

Судом встановлено, що підставою для притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності визначено недотримання вимог п.п.1,2 ч.1 ст.18 Закону України «Про Національну поліцію», п.2 ч.3 ст.1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, п.п.2.,4 ч.1 ст.28 Закону України «Про запобігання корупції»

Частиною 1 ст.1 Закону України "Про Національну поліцію" встановлено, Національна поліція України - це центральний орган виконавчої влади, який служить суспільству шляхом забезпечення охорони прав і свобод людини, протидії злочинності, підтримання публічної безпеки і порядку.

Відповідно до ч.1 ст.17 Закону України "Про Національну поліцію" поліцейським є громадянин України, який склав Присягу поліцейського, проходить службу на відповідних посадах у поліції і якому присвоєно спеціальне звання поліції.

Відповідно до ч.3 ст.11 Закону України "Про Національну поліцію" рівень довіри населення до поліції є основним критерієм оцінки ефективності діяльності органів і підрозділів поліції.

Пунктом 1 ч.1 ст.18 Закону №580-VІІІ встановлено, що поліцейський зобов`язаний: 1) неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; 2) професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва; 3) поважати і не порушувати прав і свобод людини; 4) надавати невідкладну, зокрема домедичну і медичну, допомогу особам, які постраждали внаслідок правопорушень, нещасних випадків, а також особам, які опинилися в безпорадному стані або стані, небезпечному для їхнього життя чи здоров`я; 5) зберігати інформацію з обмеженим доступом, яка стала йому відома у зв`язку з виконанням службових обов`язків; 6) інформувати безпосереднього керівника про обставини, що унеможливлюють його подальшу службу в поліції або перебування на займаній посаді.

Відповідно до ч.1 ст.19 Закону України "Про національну поліцію" поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону у разі вчинення протиправних діянь.

Частиною 2 ст.19 Закону України "Про національну поліцію" встановлено підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності.

Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

Дисциплінарним статутом Національної поліції України, затвердженим Законом України від 15.03.2018 №2337-VІІІ визначається сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження.

У відповідності до частини 1 статті 1 Дисциплінарного статуту, службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.

Пунктами 3, 6, 7, 11 ч.3 ст.1 Дисциплінарного статуту встановлено, що службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України "Про Національну поліцію", зобов`язує поліцейського: поважати права, честь і гідність людини, надавати допомогу та запобігати вчиненню правопорушень; утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України; утримуватися від висловлювань та дій, що порушують права людини або принижують честь і гідність людини; поважати честь і гідність інших поліцейських і працівників поліції, надавати їм допомогу та стримувати їх від вчинення правопорушень.

Відповідно до ст.11 Дисциплінарного статуту, поліцейських, яких в установленому порядку притягнуто до адміністративної, кримінальної або цивільно-правової відповідальності, одночасно може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності згідно з цим Статутом.

Приписами ч.3 ст.13 Дисциплінарного статуту, до поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: зауваження; догана; сувора догана; попередження про неповну службову відповідність; пониження у спеціальному званні на один ступінь; звільнення з посади; звільнення із служби в поліції.

Згідно зі ст.14 Дисциплінарного статуту, з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків проводиться службове розслідування.

Частиною 10 ст.14 Дисциплінарного статуту встановлено, що Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України встановлюється Міністерством внутрішніх справ України.

Відповідно до ч.1 розділу 2 Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затвердженого наказом МВС від 07.11.2018 №893, службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення. Підставами для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації, рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Відповідно до ч.1,2,4 ст.15 Дисциплінарного статуту проведення службових розслідувань за фактом порушення поліцейським службової дисципліни здійснюють дисциплінарні комісії.

Дисциплінарні комісії формуються з поліцейських та працівників поліції, які мають відповідні знання та досвід, необхідні для ефективного проведення службового розслідування.

Забороняється включення до складу дисциплінарної комісії осіб, які є підлеглими поліцейського, стосовно якого призначено службове розслідування, осіб, які сприяли вчиненню або приховуванню дисциплінарного проступку, та осіб, зацікавлених у результатах розслідування. У разі виникнення таких обставин член дисциплінарної комісії зобов`язаний негайно письмово повідомити про це керівнику, який призначив службове розслідування.

Права уповноваженого члена дисциплінарної комісії, що проводить службове розслідування, передбачені в ч.9 ст.15 Дисциплінароного статуту, відповідно до якої останній має право:

1) одержувати пояснення щодо обставин справи від поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, та від інших осіб;

2) одержувати в органах, закладах, установах поліції та їхніх підрозділах чи за запитом в інших органах державної влади та органах місцевого самоврядування необхідні документи або їх копії та долучати до матеріалів справи;

3) отримувати консультації спеціалістів з питань, що стосуються службового розслідування.

Відповідно до ч.15 ст.15 Дисциплінарного статуту за результатами проведеного службового розслідування дисциплінарна комісія приймає рішення у формі висновку.

Згідно до ч.7 ст.15 Дисциплінарного Статуту порядок утворення дисциплінарних комісій та їх повноваження визначаються Міністерством внутрішніх справ України.

Відповідно до п.4 розділу 1 Положення про дисциплінарні комісії в національній поліції, затвердженого наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07.11.2018 №893, зареєстровного в Міністрестві юстиції України 28.11.2018 за №1356/32808 дисциплінарна комісія створюється із числа поліцейських та інших працівників органу (підрозділу) поліції, де призначено службове розслідування, або працівників інших органів (підрозділів) поліції за наявності згоди їх керівників, які мають відповідні знання та досвід служби (роботи) в поліції та відповідну фахову підготовку щодо предмета проведення службового розслідування.

Відповідно до п.п.11,12 розділу І Положення унесення змін до персонального складу дисциплінарної комісії здійснюється шляхом видання відповідного письмового наказу уповноваженого керівника на підставі вмотивованого рапорту голови дисциплінарної комісії, що свідчить про наявність правових підстав для внесення змін до персонального складу дисциплінарної комісії. У разі відсутності з поважних причин голови дисциплінарної комісії зазначений(а) рапорт (заява) подається заступником голови дисциплінарної комісії або членом дисциплінарної комісії, визначеним з дотриманням частини шостої статті 2 Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

Голова, заступник голови (у разі призначення) та члени дисциплінарної комісії зобов`язані завчасно письмово поінформувати про наявність підстав, що унеможливлюють подальше виконання ними обов`язків у складі зазначеної комісії, уповноваженого керівника, який її утворив, для внесення змін до персонального складу цієї комісії.

Відповідно до п.3 розділу ІІІ Положення член дисциплінарної комісії:

1) бере участь у роботі дисциплінарної комісії та її засіданнях;

2) для з`ясування питань, пов`язаних зі службовим розслідуванням, із дотриманням чинного законодавства України відвідує органи, підрозділи, установи поліції або за погодженням з адміністрацією інші органи державної влади та місцевого самоврядування, підприємства, установи і організації незалежно від форм власності, отримує від їх працівників письмові або усні пояснення, документи та матеріали, що стосуються предмета службового розслідування;

3) готує та надсилає за підписами уповноважених посадових осіб поліції запити для отримання інформації, яка має значення для проведення службового розслідування, збирає інформацію, пояснення, документи і матеріали, здійснює їх дослідження;

4) у разі необхідності подає пропозиції щодо організації роботи дисциплінарної комісії, залучення до участі в її роботі фахівців, запрошення відповідних осіб для отримання пояснень, а також опрацювання матеріалів та висновку службового розслідування;

5) у разі незгоди з висновками і пропозиціями за результатами службового розслідування викладає в письмовій формі свою окрему думку, що додається до протоколу засідання або долучається до висновку службового розслідування;

6) інформує голову дисциплінарної комісії про факти перешкоджання з боку поліцейських та інших працівників Національної поліції України проведенню службового розслідування, діяльності комісії, а також про виявлені порушення законодавства, вимог нормативно-правових актів, інші недоліки;

7) у межах компетенції виявляє та досліджує причини та умови, що сприяли скоєному дисциплінарному проступку, готує пропозиції щодо їх усунення;

8) зобов`язаний зберігати інформацію, що стала йому відома під час проведення службового розслідування, а також не використовувати її у своїх інтересах чи інтересах третіх осіб;

9) зобов`язаний заявити про самовідвід у випадках, передбачених цим Положенням;

10) у разі відмови поліцейського, щодо якого проводиться службове розслідування, надати пояснення факт відмови фіксує шляхом складання акта, що підписують члени дисциплінарної комісії, присутні під час відмови, та особи, присутні під час відмови.

У разі складання акта про відмову поліцейського надати пояснення в триденний строк з моменту складання в установленому законодавством порядку реєструє цей акт у підрозділах документального забезпечення за місцем свого проходження служби, а в разі неможливості - в органі (підрозділі) поліції, працівник якого допустив порушення, після чого зазначений акт долучає до матеріалів службового розслідування;

11) у разі відмови іншої опитуваної особи надати пояснення обов`язково документально засвідчує таку відмову складанням акта;

12) у разі встановлення під час проведення службового розслідування ознак кримінального чи адміністративного правопорушення негайно доповідає про це відповідному керівнику для вирішення питання про передання матеріалів до правоохоронних органів для прийняття рішення згідно з вимогами законодавства;

13) у разі виявлення в поліцейського, службових приміщеннях, у службовому автотранспорті предметів, речей, лікарських препаратів тощо, обіг яких згідно із законодавством заборонено або обмежено, а також предметів та речей, які надалі можуть стати речовими доказами, інформує про це компетентні органи для документування та подальшого збереження слідів і доказів скоєного правопорушення з одночасним повідомленням про це керівника, який призначив службове розслідування;

14) виконує в межах повноважень доручення голови дисциплінарної комісії, пов`язані з проведенням службового розслідування, та за дорученням голови дисциплінарної комісії веде протокол засідання дисциплінарної комісії.

Судом встановлено, що підставою для проведення службового розслідування стосовно позивача став лист Донецького управління Департаменту внутрішньої безпеки Національної поліції України від 14.12.2020 №2786-42-04/01-2020, в якому зазначено, що старший лейтенант поліції ОСОБА_1 в порушення п.2 ч.1 ст.28 Закону України «Про запобігання корупції» не повідомила безпосереднього керівника про виникнення у неї реального конфлікту інтересів та не вжила заходів із самостійного врегулювання вказаного реального конфлікту інтересів.

У ході службового розслідування позивач пояснила, що про її ( ОСОБА_1 ) призначення до складу цієї дисциплінарної комісії, вона дізналась після того, як до СУ ГУНП в Донецькій області надійшла копія наказу про призначення вказаного службового розслідування. В подальшому вона ( ОСОБА_1 ) отримала копію вказаного наказу, і з`ясувала хто є основним виконавцем. Після цього отримала копію листа ДВБ. Нею (ОСОБА_1) було надано пропозиції для включення до висновку вказаного службового розслідування, в частині, що стосується працівників слідства під час проведення досудового розслідування у кримінальних провадженнях №№0000083 та 0000135.

Отже, позивач була ознайомлена з листом Донецького управління ДВБ НПУ від 15.10.2020 №3кц/42-04/02-2020 про проведення службового розслідування за фактами порушення поліцейськими службової дисципліни під час розгляду звернень гр. ОСОБА_2 щодо притягнення до відповідальності поліцейських ГУНП в області від 13.08.2020, 25.08.2020, 17.09.2020, проте не повідомила про наявність реального конфлікту інтересів, який виник у зв`язку з розглядом вищезазначених звернень ОСОБА_2 від 13.08.2020, 25.08.2020, від 17.09.2020 в вересні та жовні 2020 року саме старшим лейтенантом поліції ОСОБА_1 .

Зазначене спростовує доводи позивача про її необізнаність які саме обставини підлягали з`ясуванню під час проведення службового розслідування, за результатами якого був складений підписаний, в тому числі позивачем, висновок від 24.11.2020.

Копії матеріалів службового розслідування, у тому числі, копії письмових пояснень та документів, які досліджувалися дисциплінарною комісією у ході службового розслідування, наявні у матеріалах справи.

Суд вважає необґрунтованим посилання позивача не порушення строку проведення службового розслідування за фактом порушення службової дисципліни, в тому числі, ОСОБА_1 , за результатами якого був складений висновок від 18.02.2021, оскільки наказом ГУНП в Донецькій області від 14.01.2020 №42 службове розслідування було продовжено до 18.02.2021 на підставі рапорту складеним головою дисциплінарної комісії від 13.01.2021.

Суд зазначає, що відповідно до ст.1 Закону України «Про запобігання корупції» приватний інтерес - будь-який майновий чи немайновий інтерес особи, у тому числі зумовлений особистими, сімейними, дружніми чи іншими позаслужбовими стосунками з фізичними чи юридичними особами, у тому числі ті, що виникають у зв`язку з членством або діяльністю в громадських, політичних, релігійних чи інших організаціях; реальний конфлікт інтересів - суперечність між приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями, що впливає на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи невчинення дій під час виконання зазначених повноважень.

Тобто складовими конфлікту інтересів є приватний інтерес (будь-який майновий чи немайновий), службові повноваження (безпосередні та загальнослужбові).

Приватний інтерес не призводить до прийняття службовою особою незаконного рішення чи вчинення неправомірного діяння, проте його ухвалення в умовах реального конфлікту інтересів підриває суспільну довіру до нього та органу, в якому він працює.

Відповідно до Методичних рекомендацій щодо запобігання та врегулювання конфлікту інтересів, затверджених рішенням Національного агентства з питань запобігання корупції 29.09.2017 №839 Законом не встановлюється заборон чи обмежень на наявність приватного інтересу, як такого. Йдеться про дотримання правил етичної поведінки службовця та відповідну оцінку приватних інтересів через призму можливого їх негативного впливу на об`єктивність прийняття рішень чи діянь службовця при реалізації своїх службових чи представницьких повноважень Також не слід виходити з того, що джерелом приватного інтересу можуть бути лише приватні, позаслужбові відносини. Приватний інтерес в окремих випадках може виникати й зі службових повноважень, тобто полягати у зацікавленості в ухваленні або неухваленні певних рішень, результатах службових розслідувань, дисциплінарних провадженнях, за наслідком яких особа може понести юридичну відповідальність тощо.

Закон зобов`язує вживати заходів щодо недопущення виникнення реального, потенційного конфлікту інтересів.

Відповідно до п.п.2,3 ч.1 ст.28 Закону України «Про запобігання корупції» з моменту, коли особи, зазначені у пунктах 1, 2 частини першої статті 3 Закону України «Про запобігання корупції», дізналися чи повинні були дізнатися про наявність у них реального чи потенційного конфлікту інтересів, вони зобов`язані повідомити не пізніше наступного робочого дня безпосереднього керівника, а якщо особа перебуває на посаді, яка не передбачає наявності у неї безпосереднього керівника, або в колегіальному органі - Національне агентство чи інший визначений законом орган або колегіальний орган, під час виконання повноважень, у якому виник конфлікт інтересів, відповідно; не вчиняти дій та не приймати рішень в умовах реального конфлікту інтересів.

Відповідно до ч.5 ст.28 зазначеного Закону у разі існування в особи сумнівів щодо наявності в неї конфлікту інтересів вона має право звернутися за роз`ясненням до Національного агентства. У разі якщо особа не отримала підтвердження про відсутність конфлікту інтересів, вона діє відповідно до вимог, передбачених у цьому розділі Закону.

Судом встановлено, що позивач знала про наявність реального конфлікту інтересів, однак не вчинила жодної дії щодо повідомлення про цей факт керівництва, запобігання та врегулювання конфлікту інтересів.

У ході судового розгляду справи висновки службового розслідування щодо допущення позивачем дисциплінарного проступку не спростовані.

За викладених обставин, судом не встановлено ознак протиправності спірного наказу. Натомість під час судового розгляду підтверджено дотримання відповідачем вимог чинного законодавства під час здійснення процедури службового розслідування, складення висновку та винесення наказу про накладення дисциплінарного стягнення у вигляді зауваження, у зв`язку з чим підстави для задоволення адміністративного позову відсутні.

Позовні вимоги про зобов`язання надати Реєстратору - структурному підрозділу апарату Національного агентства з питань запобігання корупції електронну та засвідчену в установленому порядку паперову копію відповідних розпорядчих документів разом з інформаційною карткою до розпорядчого документа про накладення (скасування розпорядчого документа про накладення) дисциплінарного стягнення на особу за вчинення корупційних або пов`язаних з корупцією правопорушень для виключення позивача з Єдиного державного реєстру осіб, які вчинили корупційні або пов`язані з корупцією правопорушення є похідними від попередніх, в задоволенні яких судом відмовлено, а отже задоволенню також не підлягають

Усі інші аргументи сторін вивчені судом, однак є такими, що не потребують детального аналізу у судовому рішенні, оскільки вищенаведених висновків суду не спростовують та на вирішення спору по суті не впливають.

Відповідно до ч.2 ст.2 Кодексу адміністративного судочинства України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

За приписами ч.1 ст.77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Розглянувши подані учасниками справи документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд приходить до висновку про необґрунтованість заявлених позовних вимог.

Судові витрати підлягають розподілу відповідно до приписів ст.139 Кодексу адміністративного судочинства України.

Керуючись статтями 72-77, 90, 132, 139, 241-246, 250, 255 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ВИРІШИВ:

У задоволенні адміністративного позову ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_2 , АДРЕСА_2 ) до Головного управління Національної поліції в Донецькій області (місцезнаходження: 87517, Донецька область, м.Маріуполь, пр.Нахімова, буд.86, ) про визнання протиправним та скасування наказу про порушення службової дисципліни окремими працівниками ГУНП в Донецькій області та їх покарання від 26.02.2021 №357 стосовно ОСОБА_1 ; зобов`язання Головного управління Національної поліції в Донецькій області надати Реєстратору - структурному підрозділу апарату Національного агентства з питань запобігання корупції електронну та засвідчену в установленому порядку паперову копію відповідних розпорядчих документів разом з інформаційною карткою до розпорядчого документа про накладення (скасування розпорядчого документа про накладення) дисциплінарного стягнення на особу за вчинення корупційних або пов`язаних з корупцією правопорушень для виключення позивача з Єдиного державного реєстру осіб, які вчинили корупційні або пов`язані з корупцією правопорушення - відмовити.

Рішення прийняте в нарадчій кімнаті, вступна та резолютивна частини проголошені в судовому засіданні 10.08.2021.

Повний текст рішення виготовлено 17.08.2021.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Текст рішення розміщений в Єдиному державному реєстрі судових рішень (веб-адреса сторінки: http://www.reyestr.court.gov.ua/).

Суддя Т.В.Загацька