Справа № 440/8962/21
Суддя: С.С. Сич
Дата ухвалення: 2021-08-11 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПОЛТАВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА
про залишення позовної заяви без руху
11 серпня 2021 рокум. ПолтаваСправа № 440/8962/21

Суддя Полтавського окружного адміністративного суду Сич С.С., перевіривши матеріали адміністративного позову військової частини НОМЕР_1 Національної гвардії України до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості, -

В С Т А Н О В И В:

06 серпня 2021 року до Полтавського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява військової частини НОМЕР_1 Національної гвардії України до ОСОБА_1 про стягнення з відповідача - ОСОБА_1 на користь позивача - військової частини НОМЕР_1 Національної гвардії України (ЄДРПОУ НОМЕР_2 , р/рах.: НОМЕР_3 в Держказначейській службі України, м. Київ, МФО 820172) суму заборгованості у розмірі 7965,41 грн. (за отриману одноразову грошову допомогу при укладенні першого контракту).
Частиною 1 статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи: 1) подана позовна заява особою, яка має адміністративну процесуальну дієздатність; 2) має представник належні повноваження (якщо позовну заяву подано представником); 3) відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу; 4) належить позовну заяву розглядати за правилами адміністративного судочинства і чи подано позовну заяву з дотриманням правил підсудності; 5) позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними); 6) немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.
Вирішуючи питання, чи позов подано у строк, установлений законом, суд виходить з наступного.
За визначенням, наведеним у пункті 17 частини першої статті 4 Кодексу адміністративного судочинства України, публічна служба - діяльність на державних політичних посадах, у державних колегіальних органах, професійна діяльність суддів, прокурорів, військова служба, альтернативна (невійськова) служба, інша державна служба, патронатна служба в державних органах, служба в органах влади Автономної Республіки Крим, органах місцевого самоврядування.
Відповідно до частини 1 статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.
Частиною 3 статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.
Згідно з частиною 5 статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.
Отже, чинне законодавство обмежує звернення до суду за захистом прав, свобод та інтересів. Це, насамперед, обумовлено специфікою спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними.
З матеріалів позовної заяви вбачається, що наказом військової частини НОМЕР_1 Національної гвардії України від 19.03.2021 №55 виключено зі списків особового складу частини та всіх видів забезпечення старшого солдата ОСОБА_1 (Г-041221) старшого стрільця 1-го відділення 4-го патрульного взводу патрульної роти, з яким відповідно до наказу командира військової частини НОМЕР_1 ЦОТО НГУ від 19.03.2021 року № 6 по особовому складу розірвано контракт про проходження військової служби відповідно до підпункту "ж" пункту 2 ч.5 ст. 26 Закону України "Про військовий обов`язок і військову службу" та звільнено з військової служби у запас Збройних Сил України у зв`язку із систематичним невиконанням умов контракту військовослужбовцем, 19 березня 2021 року. Вирішено утримати одноразову грошову допомогу при укладанні першого контракту за 15 повних календарних місяців до закінчення дії контракту в сумі 5873,33 грн. згідно п. 3 до розділу 21 Наказу №200 від 15 березня 2018 року.
Військова частина НОМЕР_1 Національної гвардії України звернулася до адміністративного суду з даним позовом лише 06 серпня 2021 року, що підтверджується штампом вхідної кореспонденції, тобто з пропуском місячного строку звернення до суду, встановленого статтею 122 Кодексу адміністративного судочинства України.
Відповідно до частини 6 статті 161 Кодексу адміністративного судочинства України у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.
Разом із позовною заявою до суду подано заяву про поновлення пропущеного строку, яка не підписана.
Відповідно до частини 2 статті 166 Кодексу адміністративного судочинства України заяви, клопотання і заперечення подаються в письмовій або усній формі. У випадках, визначених цим Кодексом, заяви і клопотання подаються тільки в письмовій формі.
Частиною 1 статті 167 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що будь-яка письмова заява, клопотання, заперечення повинні містити: 1) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) особи, яка подає заяву чи клопотання або заперечення проти них, її місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України; 2) найменування суду, до якого вона подається; 3) номер справи, прізвище та ініціали судді (суддів), якщо заява (клопотання, заперечення) подається після постановлення ухвали про відкриття провадження у справі; 4) зміст питання, яке має бути розглянуто судом, та прохання заявника; 5) підстави заяви (клопотання, заперечення); 6) перелік документів та інших доказів (за наявності), що додаються до заяви (клопотання, заперечення); 7) інші відомості, які вимагаються цим Кодексом.
Частиною 10 статті 44 Кодексу адміністративного судочинства України вимагається наступне: якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в паперовій формі, такі документи скріплюються власноручним підписом учасника справи (його представника).
Відповідно до частини 2 статті 167 Кодексу адміністративного судочинства України, якщо заяву (клопотання, заперечення) подано без додержання вимог частини першої цієї статті і ці недоліки не дають можливості її розглянути, або якщо вона є очевидно безпідставною та необґрунтованою, суд повертає таку заяву (клопотання, заперечення) заявнику без розгляду.
Таким чином, оскільки подана військовою частиною НОМЕР_1 Національної гвардії України заява про поновлення пропущеного строку не підписана та цей недолік не дає можливості її розглянути, наявні правові підстави для повернення заявнику без розгляду не підписаної заяви військової частини НОМЕР_1 Національної гвардії України про поновлення пропущеного строку.
Військовою частиною НОМЕР_1 Національної гвардії України не додано до позову заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду скріпленої власноручним підписом учасника справи (його представника).
Статтею 123 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку. Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.
Отже, позовна заява підлягає залишенню без руху на підставі статті 123 Кодексу адміністративного судочинства України.
У ході з`ясування питання, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу, судом встановлено наступне.
Частиною 3 статті 161 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.
Позовна заява військової частини НОМЕР_1 Національної гвардії України має майновий характер.
Частиною 1 статті 4 Закону України "Про судовий збір" передбачено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.
Відповідно до пункту 3 частини 2 статті 4 Закону України "Про судовий збір" за подання суб`єктом владних повноважень, юридичною особою до адміністративного суду адміністративного позову майнового характеру, встановлюється ставка судового збору в розмірі 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 10 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Статтею 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2021 рік" установлено у 2021 році прожитковий мінімум на одну особу в розрахунку на місяць для основних соціальних і демографічних груп населення, зокрема, працездатних осіб: з 1 січня - 2270 гривень.
З огляду на вищевикладене, позивач повинен сплатити судовий збір за подання позовної заяви майнового характеру в розмірі 2270 грн. (1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб).
Позивачем до позовної заяви не додано документа про сплату судового збору.
Документів, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону, позивачем до суду не надано.
Натомість, разом із позовною заявою позивачем подано клопотання про відстрочення сплати судового збору до прийняття судового рішення у справі, в обґрунтування якого зазначено, що оскільки військова частина отримує фінансування з державного бюджету шляхом перерахування коштів на казначейські рахунки спочатку Головного управління Національної гвардії України (є безпосереднім розпорядником коштів, що виділяються для потреб НГУ) та в подальшому переведення грошових коштів на рахунки Військової частини НОМЕР_1 , для сплати судового збору потрібно дотримання певної процедури. Так, 29.06.2021 на виконання приписів бюджетного законодавства України військовою частиною було подано потребу у фінансуванні задля отримання грошових коштів для сплати необхідної суми судового збору. Вказаний факт підтверджується телеграмою №623 від 29.06.2021 року. 26.07.2021 року військова частина отримала фінансові надходження для сплати судового збору. Вказаний факт підтверджується випискою за 26.07.2021 року. Станом на 05.08.2021 року військовою частиною на вимогу приписів бюджетного законодавства проводиться процедура затвердження кошторису для сплати судового збору з подальшим цільовим призначення на КЕКВ 2800 - сплата судового збору.
Частиною 2 статті 132 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.
Відповідно до частини 1 статті 133 Кодексу адміністративного судочинства України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.
Статтею 8 Закону України "Про судовий збір" передбачено, що враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.
Позивач не є суб`єктом, на якого поширюється дія законодавства щодо зменшення розміру судового збору, звільнення від його сплати, відстрочення або розстрочення його сплати.
Аналогічну позицію викладено Верховним Судом в ухвалах від 10 січня 2018 року у справі №242/3169/17 (реєстраційний номер в ЄДРСР 71519976) та від 11 січня 2018 року у справі №809/1045/16 (реєстраційний номер в ЄДРСР 71540816).
Статтею 129 Конституції України передбачено, що однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.
Суд зазначає, що відсутність у суб`єкта владних повноважень коштів для своєчасної сплати судового збору є суто суб`єктивною причиною, а негативні наслідки, які настали у зв`язку з такою причиною є певною мірою відповідальністю за неналежне виконання своїх процесуальних обов`язків, які для усіх учасників справи мають бути рівними. Позивач, що діє від імені держави, як суб`єкт владних повноважень, не може та не повинен намагатись отримати вигоду від фінансових складнощів, які склались у нього на поточний день, шляхом уникнення або зволікання виконання ним своїх процесуальних обов`язків, в тому числі і щодо сплати судового збору.
Право на звернення до суду кореспондується з обов`язком дотримуватися процесуального законодавства щодо порядку, строків і умов реалізації цього права. Такі процесуальні обов`язки для всіх учасників судового процесу є однаковими, що забезпечує принцип рівності сторін.
Як зазначив Європейський суд з прав людини у рішенні від 15 травня 2008 року "Надточій проти України" принцип рівності сторін - один із складників ширшої концепції справедливого судового розгляду - передбачає, що кожна сторона повинна мати розумну можливість представляти свою сторону в умовах, які не ставлять її в суттєво менш сприятливе становище у порівнянні з опонентом.
Таким чином, клопотання позивача про відстрочення сплати судового збору необґрунтоване та задоволенню не підлягає.
Позовну заяву подано без додержання вимог статті 161 Кодексу адміністративного судочинства України.
Частиною 1 статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.
Згідно частини 2 статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).
Зважаючи на вищевикладене, позовна заява підлягає залишенню без руху з наданням позивачу строку для усунення вказаних недоліків.
На підставі викладеного, керуючись статтями 44, 166, 167, 122, 123, 132, 133, 161, 169, 248, 256 Кодексу адміністративного судочинства України, -
У Х В А Л И В:

Повернути заявнику без розгляду не підписану заяву військової частини НОМЕР_1 Національної гвардії України про поновлення пропущеного строку.
У задоволенні клопотання позивача про відстрочення сплати судового збору відмовити.
Позовну заяву військової частини НОМЕР_1 Національної гвардії України до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості залишити без руху.
Позивачу надати строк для усунення недоліків позовної заяви - десять днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.
Недоліки необхідно усунути шляхом надання до Полтавського окружного адміністративного суду:
- заяви про поновлення строку звернення до адміністративного суду та доказів на їх підтвердження;
- документа про сплату судового збору в розмірі 2270 грн. (дві тисячі двісті сімдесят гривень) (номер рахунку - UA4016712, код за ЄДРПОУ - 37959255, отримувач - ГУК у Полт.обл/тг м. Полтава/22030101, банк отримувача - Казначейство України (ЕАП), призначення платежу : Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Полтавський окружний адміністративний суд) або документів на підтвердження підстави звільнення позивача від сплати судового збору відповідно до закону.
Роз`яснити позивачу, якщо заяву про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.
Роз`яснити позивачу, що у разі не усунення недоліків позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк, позовна заява повертається позивачеві.
Копію ухвали надіслати особі, яка подала позовну заяву.
Ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя С.С. Сич