Справа № 240/12378/21
Суддя: Горовенко Анна Василівна
Дата ухвалення: 2021-08-11 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЖИТОМИРСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

11 серпня 2021 року м. Житомир

справа № 240/12378/21

категорія 102000000

Суддя Житомирського окружного адміністративного суду Горовенко А.В., перевіривши виконання вимог законодавства при поданні позовної заяви ОСОБА_1 до Бердичівського міськрайонного відділу державної реєстрації актів цивільного стану Центрально-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Хмельницький) про визнання протиправними дій та зобов`язання вчинити дії, -

встановив:

ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом, в якому просить:

- зобов"язати Бердичівський міськрайонний відділ державної реєстрації актів цивільного стану Центрально-Західне міжрегіональне управління Міністерства юстиції (м.Хмельницький) внести зміни до актового запису цивільного стану №239, складеного 20 березня 2015 року відділом державної реєстрації актів цивільного стану по місту Бердичіву реєстраційної служби Бердичівського міськрайонного управління юстиції у Житомирській області, в графі "відомості про матір", де зазначити по батькові матері дитини " ОСОБА_1 " замість " ОСОБА_1 ".

Відповідно до ухвали суду від 22.06.2021 позовну заяву залишено без руху і встановлено позивачу строк для усунення її недоліків шляхом подання до суду:

- уточненої позовної заяви (та її копій по кількості учасників справи) в якій слід уточнити зміст позовних вимог, викладених відповідно до ч.1 ст.5 Кодексу адміністративного судочинства України, із зазначенням обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги.

На виконання ухвали суду від 22.06.2021 про залишення позовної заяви без руху позивач 27.07.2021 подала до суду заяву (за вх.№41142/21), до якої додала уточнену позовну заяву та виклала прохальну частину позовних вимог наступним чином:

- визнати протиправними дії Бердичівського міськрайонного відділу державної реєстрації актів цивільного стану Центрально-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Хмельницький) щодо відмови у внесенні зміни до актового запису цивільного стану №239, складеного 20 березня 2015 року відділом державної реєстрації актів цивільного стану по місту Бердичіву реєстраційної служби Бердичівського міськрайонного управління юстиції у Житомирській області, в графі "відомості про матір", де зазначити по батькові матері дитини " ОСОБА_1 " замість " ОСОБА_1 ";

- зобов"язати Бердичівський міськрайонний відділ державної реєстрації актів цивільного стану Центрально-Західне міжрегіональне управління Міністерства юстиції (м.Хмельницький) внести зміни до актового запису цивільного стану №239, складеного 20 березня 2015 року відділом державної реєстрації актів цивільного стану по місту Бердичіву реєстраційної служби Бердичівського міськрайонного управління юстиції у Житомирській області, в графі "відомості про матір", де зазначити по батькові матері дитини " ОСОБА_1 " замість " ОСОБА_1 ".

Одночасно з позовною заявою позивачем подано заяву про поновлення строку звернення до суду.

В обґрунтування поважності причин пропуску строку звернення до суду вказує, що отримавши висновок про відмову у внесенні змін до актового запису цивільного стану №239, у червні 2020 року звернулась з позовною заявою до Бердичівського міськрайонного суду Житомирської області, однак ухвалою суду від 14.08.2020 відмовлено у відкритті провадження у справі. Окрім того, вказує на сімейні обставини, що перешкоджали їй звернутися до суду своєчасно.

Розглянувши уточнену позовну заяву та заяву про поновлення строку звернення до суду, суд зазначає наступне.

Суд зазначає, що відповідно до ч.1 ст.122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Частиною ч.2 ст.122 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Суд наголошує, що інститут строків в адміністративному процесі покликаний дисциплінувати учасників адміністративних правовідносин та сприяти досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулювати учасників адміністративного процесу добросовісно користуватися своїми правами та виконувати обов`язки.

Відповідно до статті 9 КАС України суд вирішує справи відповідно до Конституції та законів України, а також міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України. Якщо міжнародним договором, згода на обов`язковість якого надана Верховною Радою України, встановлені інші правила, ніж ті, що встановлені законом, то застосовуються правила міжнародного договору.

Пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі Конвенція) встановлює, що кожен має право на розгляд його справи судом.

Конвенція про захист прав людини і основоположних свобод ратифікована Україною Законом України "Про ратифікацію Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, Першого протоколу та протоколів № 2, 4, 7 та 11 до Конвенції" № 475/97-ВР від 17 липня 1997 року і набрала чинності для України 11 вересня 1997 року.

Європейський суд з прав людини, юрисдикція якого поширюється на всі питання тлумачення і застосування Конвенції (пункт 1 статті 32 Конвенції) наголошує, що пункт 1 статті 6 Конвенції гарантує кожному право на подання до суду скарги, пов"язаної з його або її правами та обов"язками цивільного характеру (рішення від 21 лютого 1975 року у справі "Голдер проти Сполученого Королівства" (Golder v. The United Kingdom) від 21 січня 1975 року (п. 36). На це "право на суд", в якому право на доступ до суду є одним з його аспектів, може посилатися кожен, хто небезпідставно вважає, що втручання у реалізацію його або її прав цивільного характеру є неправомірним. Разом з тим, як зазначає Європейський суд з прав людини, право на доступ до суду не є абсолютним і може підлягати обмеженням. Вони дозволяються опосередковано, оскільки право на доступ до суду "за своєю природою потребує регулювання державою, регулювання, що може змінюватися у часі та місці відповідно до потреб і ресурсів суспільства та окремих осіб". Встановлюючи такі правила, держава користується певною свободою розсуду.

Як зазначено у Рішенні Європейського Суду з прав людини у справі "Креуз проти Польщі" 19 червня 2001 року (Kreuz v. Poland) (заява N 28249/95), "Право на суд" не є абсолютним. Воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави. Гарантуючи сторонам право доступу до суду для визначення їхніх "цивільних прав та обовязків", пункт 1 статті 6 Конвенції залишає державі вільний вибір засобів, що використовуватимуться для досягнення цієї мети.

У Рішенні Європейського суду з прав людини у справі "Плахтєєв та Плахтєєва проти України" (заява №20347/03, §35) визначено, що пункт 1 статті 6 гарантує кожному право на звернення до суду з позовом щодо його прав та обов`язків цивільного характеру. У такій формі в цьому пункті втілено "право на суд", одним з аспектів якого є право доступу, тобто право на порушення провадження в суді за цивільним позовом ... Однак це право не є абсолютним. Воно може підлягати законним обмеженням, таким, наприклад, як передбачені законом строки давності….

Таким чином право особи на звернення до суду не є необмеженим.

Матеріали позовної заяви, з урахуванням уточненої позовної заяви свідчать, що позивач просить визнати протиправними дії відповідача щодо відмови у внесенні змін до актового запису цивільного стану та вказує, що отримавши висновок про відмову у внесенні змін зверталась до суду Бердичівського міськрайонного суду Житомирської області, однак ухвалою суду від 14.08.2020 відмовлено у відкритті провадження у справі, яку позивач отримала 27.08.2020.

Проте, суд зауважує, що позивачем не надано суду доказів отримання ухвали Бердичівського міськрайонного суду Житомирської області про відмову у відкриття провадження у справі, а також доказів в обґрунтування поважності причин пропуску строку звернення до суду до моменту звернення до Бердичівського міськрайонного суду Житомирської області та після отримання відмови у відкриття провадження.

Суд зауважує, що наведені позивачем підстави пропуску строку звернення до суду мають суб`єктивний характер.

З огляду на викладене, суд дійшов висновку, що доводи, які б свідчили про наявність об`єктивно непереборних обставин, пов`язаних з дійсними істотними перешкодами та труднощами для своєчасного вчинення дій щодо звернення до суду з позовом за захистом порушеного права, протягом установленого законом строку, позивачем суду не наведено.

Підсумовуючи наведене, суд дійшов висновку, що підстави, вказані позивачем у заяві про поновлення строку звернення до адміністративного суду, є неповажними.

Відповідно до ч.1 ст.123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Окрім того, згідно з ч.6ст.161 Кодексу адміністративного судочинства України у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

З огляду на викладене, позивачу необхідно надати суду інші докази в обґрунтування поважності причин пропуску строку звернення до суду з урахуванням висновків суду, зазначених вище.

Окрім того, суд вказує, що позивачу в обґрунтування позовних вимог та поважності причин пропуску строку звернення до суду, окрім інших доказів, необхідно надати суду належним чином засвідчені копії: висновку про відмову у внесенні змін до актового запису цивільного стану №239; ухвали Бердичівського міськрайонного суду Житомирської області про відмову у відкритті провадження; повідомлення про розгляд заяви.

Відповідно до частини 2 статті 121 Кодексу адміністративного судочинства України встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду.

Оскільки позивачем, у встановлений судом строк, на виконання вимог ухвали суду від 22.04.2021 про залишення його позовної заяви без руху, подана уточнена позовна заява, то суд дійшов висновку про продовження строку на усунення недоліків позовної заяви (з урахуванням уточненого позову за вх.№41142/21), шляхом подання до суду:

- доказів поважності причин пропуску строку звернення до суду з урахуванням висновків суду наведених вище;

- належним чином засвідченої копії: висновку про відмову у внесенні змін до актового запису цивільного стану №239; ухвали Бердичівського міськрайонного суду Житомирської області про відмову у відкритті провадження; повідомлення про розгляд заяви.

Вирішення питання про продовження строку на усунення недоліків позовної заяви відкладалось у зв"язку з перебуванням головуючого судді у відпустці з 19.07.2021 по 09.08.2021.

Керуючись статтями 121, 160, 161, 169, 243, 248, 256, 294 Кодексу адміністративного судочинства України, Житомирський окружний адміністративний суд, -

ухвалив:

1. Визнати неповажними підстави, вказані ОСОБА_1 у заяві про поновлення строку звернення до адміністративного суду з позовом до Бердичівського міськрайонного відділу державної реєстрації актів цивільного стану Центрально-Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Хмельницький) про визнання протиправними дій та зобов`язання вчинити дії.

2. Продовжити ОСОБА_1 строк для усунення недоліків її позовної заяви до Бердичівського міськрайонного відділу державної реєстрації актів цивільного стану Центрально-Західне міжрегіональне управління Міністерства юстиції (м.Хмельницький) про визнання протиправними дій та зобов`язання вчинити дії.

3. Встановити позивачу строк для усунення зазначених недоліків позовної заяви - 5 днів з дня вручення даної ухвали.

4. Роз`яснити позивачу, що у випадку невиконання вимог ухвали у встановлений судом строк позовну заяву буде повернено.

5. Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя А.В. Горовенко