Справа № 560/7151/20
Суддя: Кузьмишин В.М.
Дата ухвалення: 2021-08-11 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 560/7151/20

Головуючий у 1-й інстанції: Майстер П.М.

Суддя-доповідач: Кузьмишин В.М.

11 серпня 2021 року

м. Вінниця

Сьомий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

головуючого судді: Кузьмишина В.М.

суддів: Сапальової Т.В. Сушка О.О.

розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу Служби автомобільних доріг у Хмельницькій області на рішення Хмельницького окружного адміністративного суду від 10 лютого 2021 року у справі за адміністративним позовом Служби автомобільних доріг у Хмельницькій області до Східного офісу Держаудитслужби в особі Управління Східного офісу Держаудитслужби в Запорізькій області, за участю третьої особи: товариство з обмеженою відповідальністю "СТЛ+М", про визнання протиправним та скасування висновку,

В С Т А Н О В И В :

Описова частина.

Короткий зміст позовних вимог.

В листопаді 2020 року Служба автомобільних доріг у Хмельницькій області звернулася до Хмельницького окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Східного офісу Держаудитслужби в особі Управління Східного офісу Держаудитслужби в Запорізькій області з послідуючою зміною предмету позову про визнання протиправним та скасування висновку про результати моніторингу закупівлі: Поточний середній ремонт автомобільної дороги державного значення Н-03 Житомир - Чернівці на ділянці км 233+700 - км 236+764 (45230000-8 Будівництво трубопроводів, ліній зв`язку та електропередач, шосе, доріг, аеродромів і залізничних доріг; вирівнювання поверхонь) в наступних частинах: абзац 6,7 п.1 частини II констатуючої частини; абзац 2 п.2 ч.II констатуючої частини; п.3 ч. II констатуючої частини.

Короткий зміст судового рішення суду першої інстанції.

Рішенням Хмельницького окружного адміністративного суду від 10 лютого 2021 року у задоволенні адміністративного позову відмовлено.

Короткий зміст вимог апеляційної скарги.

Не погодившись із судовим рішенням позивач подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати рішення та прийняти нове, яким позовні вимоги задовольнити у повному обсязі, з підстав порушення судом першої інстанції при прийнятті рішення норм матеріального та процесуального права.

Відзив/заперечення на апеляційну скаргу.

Відповідач у відзиві на апеляційну скаргу зазначив, що рішення суду першої інстанції є законним та обґрунтованим, прийнятим з дотриманням норм матеріального та процесуального права, а тому просив апеляційну скаргу залишити без задоволення, а рішення Хмельницького окружного адміністративного суду від 10 лютого 2021 року без змін.

Рух справи у суді апеляційної інстанції.

Ухвалою Сьомого апеляційного адміністративного суду від 12 квітня 2021 року відкрито апеляційне провадження у вищевказаній справі.

Ухвалою Сьомого апеляційного адміністративного суду від 12 квітня 2021 року справу призначено до апеляційного розгляду в порядку письмового провадження.

Фактичні обставини справи, встановлені судом першої інстанції.

Так, судом першої інстанції встановлено, що відповідно до наказу від 30.09.2020 №198 Управлінням Східного офісу Держаудитслужби в Запорізькій області "Про початок моніторингу закупівель" та даних автоматичних індикаторів ризиків проведено моніторинг процедури закупівлі Служби автомобільних доріг у Хмельницькій області - Поточний середній ремонт автомобільної дороги державного значення Н-03 Житомир - Чернівці на ділянці км 233+700 - км 236+764, ID: UA-2020-06-25-001873-с.

Зазначений наказ оприлюднено відповідачем в електронній системі закупівель 30.09.2020 року.

22.10.2020 на веб-порталі Уповноваженого органу з питань закупівель оприлюднений висновок про результати моніторингу закупівлі: Поточний середній ремонт автомобільної дороги державного значення Н-03 Житомир - Чернівці на ділянці км 233+700 - км 236+764 (45230000-8 Будівництво трубопроводів, ліній зв`язку та електропередач, шосе, доріг, аеродромів і залізничних доріг; вирівнювання поверхонь).

Вказаний висновком відповідач встановив порушення позивачем вимог частини 8 статті 12 Закону №922-VIII, в тендерній документації замовника наведені умови щодо переможця процедури закупівлі, в тому числі надання замовнику договірної ціни та всіх розрахунків в паперовому вигляді, в результаті чого проведена процедура закупівлі з недотриманням принципів здійснення закупівлі, визначених у статті 5 цього Закону.

Управління Східного офісу Держаудитслужби в Запорізькій області зобов`язало Службу автомобільних доріг у Хмельницькій області здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень в установленому законодавством порядку, зокрема недопущення таких порушень в подальшому та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про усунення порушення законодавства у сфері публічних закупівель, або аргументованого заперечення до висновку, або інформацію про причини неможливості усунення виявленого порушення.

Не погодившись з таким висновком, позивач звернувся до суду з даним позовом.

Мотивувальна частина.

Позиція Сьомого апеляційного адміністративного суду

Так, у відповідності до положень частини 2 статті 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Частиною 1, 2 статті 5 Закону України Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні визначено, що контроль за дотриманням законодавства у сфері закупівель здійснюється шляхом проведення моніторингу закупівлі у порядку, встановленому Законом України Про публічні закупівлі, проведення перевірки закупівель, а також під час державного фінансового аудиту та інспектування. Порядок та підстави проведення органом державного фінансового контролю перевірок закупівель встановлюється Кабінетом Міністрів України.

Положенням про Державну аудиторську службу України, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 03.02.2016 №43 (далі - Положення №43) визначено, що Держаудитслужба є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України та який забезпечує формування і реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.

Держаудитслужба відповідно до підпункту 3 пункту 4 Положення реалізує державний фінансовий контроль через здійснення, зокрема, перевірки закупівель, моніторингу закупівель.

Відповідно до пункту 7 Положення Держаудитслужба здійснює свої повноваження безпосередньо і через утворені в установленому порядку міжрегіональні територіальні органи.

Правові та економічні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави, територіальних громад та об`єднаних територіальних громад визначені Законом України «Про публічні закупівлі» (далі - Закон №922-VIII).

Відповідно до частини першої статті 8 Закону №922-VIII моніторинг процедури закупівлі здійснюють центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, та його міжрегіональні територіальні органи (далі - органи державного фінансового контролю).

Згідно з частиною 6 статті 8 Закону №922-VIII за результатами моніторингу процедури закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю складає та підписує висновок про результати моніторингу процедури закупівлі, що затверджується керівником органу державного фінансового контролю або його заступником. Такий висновок підлягає оприлюдненню в електронній системі закупівель. Якщо під час моніторингу, за результатами якого виявлено ознаки порушення законодавства у сфері публічних закупівель, було відмінено тендер чи визнано його таким, що не відбувся, орган державного фінансового контролю зазначає опис порушення без зобов`язання щодо усунення такого порушення. Якщо за результатами моніторингу процедури закупівлі виявлено ознаки порушення законодавства, вжиття заходів щодо яких не належить до компетенції органу державного фінансового контролю, про це письмово повідомляються відповідні державні органи.

Порядок заповнення форми висновку про результати моніторингу закупівлі затверджений Наказом Міністерства фінансів України №552 від 08 вересня 2020 року (далі - Порядок №552).

У спірному висновку про результати моніторингу процедури закупівлі відповідачем зазначено про порушення вимог частини 8 статті 12 Закону №922-VIII, а саме: надання замовнику договірної ціни та всіх розрахунків в паперовому вигляді, в результаті чого проведена процедура закупівлі з недотриманням принципів здійснення закупівлі, визначених у статті 5 цього Закону.

Відмовляючи у задоволенні позову, суд першої інстанції виходив з того, що подання учасниками процедури закупівлі замовнику будь-яких документів у паперовій формі приписами Закону №922-VIII не передбачено

Колегія суддів не погоджується з висновком суду першої інстанції з огляду на наступне.

Так, частиною 8 статті 12 Закону №922-VIII визначено, що подання інформації під час проведення процедури закупівлі здійснюється в електронному вигляді через електронну систему закупівель.

Підпунктом 31 статті 1 Закону №922-VІІІ передбачено, що тендерна документація - документація щодо умов проведення тендеру, що розробляється та затверджується замовником і оприлюднюється для вільного доступу в електронній системі закупівель.

Положеннями частини 1 статті 22 Закону №922-VІІІ передбачено, що тендерна документація безоплатно оприлюднюється замовником разом з оголошенням про проведення відкритих торгів в електронній системі закупівель для загального доступу шляхом заповнення полів в електронній системі закупівель.

Згідно з частиною 2 статті 22 Закону №922-VІІІ у тендерній документації зазначаються такі відомості: 1)інструкція з підготовки тендерних пропозицій; 2)один або декілька кваліфікаційних критеріїв відповідно до статті 16 цього Закону, підстави, встановлені статтею 17 цього Закону, та інформація про спосіб підтвердження відповідності учасників установленим критеріям і вимогам згідно із законодавством; 3)інформація про необхідні технічні, якісні та кількісні характеристики предмета закупівлі, у тому числі відповідну технічну специфікацію (у разі потреби - плани, креслення, малюнки чи опис предмета закупівлі). Технічні, якісні характеристики предмета закупівлі та технічні специфікації до предмета закупівлі повинні визначатися замовником з урахуванням вимог, визначених частиною четвертою статті 5 цього Закону; 4)інформація про маркування, протоколи випробувань або сертифікати, що підтверджують відповідність предмета закупівлі встановленим замовником вимогам (у разі потреби); 5)кількість товару та місце його поставки; 6)місце, де повинні бути виконані роботи чи надані послуги, їх обсяги; 7)строки поставки товарів, виконання робіт, надання послуг; 8)проект договору про закупівлю з обов`язковим зазначенням порядку змін його умов; 9)опис окремої частини або частин предмета закупівлі (лота), щодо яких можуть бути подані тендерні пропозиції, у разі якщо учасникам дозволяється подати тендерні пропозиції стосовно частини предмета закупівлі (лота); 10)перелік критеріїв оцінки та методика оцінки тендерних пропозицій із зазначенням питомої ваги кожного критерію; 11)строк дії тендерної пропозиції, протягом якого тендерні пропозиції вважаються дійсними, але не менше 90 днів із дати кінцевого строку подання тендерних пропозицій; 12)валюта, у якій повинна бути зазначена ціна тендерної пропозиції; 13)мова (мови), якою (якими) повинні бути складені тендерні пропозиції; 14)кінцевий строк подання тендерних пропозицій; 15)розмір та умови надання забезпечення тендерних пропозицій (якщо замовник вимагає його надати); 16)розмір, вид, строк та умови надання, повернення та неповернення забезпечення виконання договору про закупівлю (якщо замовник вимагає таке забезпечення надати); 17)прізвище, ім`я та по батькові, посада та електронна адреса однієї чи кількох посадових осіб замовника, уповноважених здійснювати зв`язок з учасниками; 18)вимога про зазначення учасником у тендерній пропозиції інформації (повне найменування та місцезнаходження) щодо кожного суб`єкта господарювання, якого учасник планує залучати до виконання робіт чи послуг як субпідрядника/співвиконавця в обсязі не менше 20 відсотків від вартості договору про закупівлю - у разі закупівлі робіт або послуг; 19)опис та приклади формальних (несуттєвих) помилок, допущення яких учасниками не призведе до відхилення їх тендерних пропозицій.

Тендерна документація може містити іншу інформацію, вимоги щодо наявності якої передбачені законодавством та яку замовник вважає за необхідне включити до тендерної документації (частина 3 статті 22 Закону №922-VІІІ).

Водночас, частина 4 статті 22 Закону №922-VІІІ передбачає заборону включення до тендерної документації вимог, що обмежують конкуренцію та призводять до дискримінації учасників, а також вимог щодо документального підтвердження інформації про відповідність вимогам тендерної документації, якщо така інформація є публічною, що оприлюднена у формі відкритих даних згідно із Законом України "Про доступ до публічної інформації" та/або міститься у відкритих єдиних державних реєстрах, доступ до яких є вільним.

Замовникам забороняється вимагати від учасників подання у паперовому вигляді інформації, поданої ними під час проведення процедури закупівлі/спрощеної закупівлі.

Відповідно до статті 26 Закону №922-VІІІ, тендерна пропозиція подається в електронному вигляді через електронну систему закупівель шляхом заповнення електронних форм з окремими полями, де зазначається інформація про ціну, інші критерії оцінки (у разі їх встановлення замовником), інформація від учасника процедури закупівлі про його відповідність кваліфікаційним (кваліфікаційному) критеріям, наявність/відсутність підстав, установлених у статті 17 цього Закону і в тендерній документації, та шляхом завантаження необхідних документів, що вимагаються замовником у тендерній документації.

Отже, тендерна документація, крім інформації, передбаченої частиною 2 статті 22 Закону №922-VІІІ, може містити іншу інформацію, вимоги щодо наявності якої передбачені законодавством та яку замовник вважає за необхідне включити до тендерної документації.

При цьому, учасник подає інформацію під час проведення процедури закупівлі, а саме - тендерну пропозицію, до кінцевого строку подання таких пропозицій, який вказується у оголошенні про проведення торгів та тендерній документації.

Водночас, колегія суддів зауважує, що вимоги щодо надання інших документів після кінцевого строку подання пропозицій не можуть розцінюватися як документи тендерної пропозиції учасника, а є інформацією, яка надається під час проведення процедури закупівлі.

Підтвердженням такої позиції є встановлена у ч.8 ст.12 Закону №922-VIII заборона для замовників вимагати саме від учасників подання у паперовому вигляді інформації, поданої ними під час проведення процедури закупівлі/спрощеної закупівлі.

Судом встановлено, що тендерний комітет позивача затвердив тендерну документацію на закупівлю послуг з поточного середнього ремонту автомобільної дороги державного значення Н-03 Житомир - Чернівці на ділянці км 233+700 - км 236+764 (45230000-8 Будівництво трубопроводів, ліній зв`язку та електропередач, шосе, доріг, аеродромів і залізничних доріг; вирівнювання поверхонь), де у пункті інші документи зазначив, що переможець надає замовнику договірну ціну на суму останнього (переможного) раунду і всі розрахунки, що засвідчують її достовірність в паперовому вигляді, які мають бути підписані та скріплені печаткою.

За визначенням пункту 18 статті 1 Закону №922-VIII переможець процедури закупівлі - це учасник, тендерна пропозиція якого відповідає всім критеріям та умовам, що визначені у тендерній документації, і визнана найбільш економічно вигідною, та якому замовник повідомив про намір укласти договір про закупівлю.

Отже, висновок суду першої інстанції про те, що норми частини 8 статті 12 Закону №922-VIII розповсюджуються як на учасників так і на переможців торгів є необґрунтованим, позаяк поняття «учасник процедури закупівлі» та «переможець процедури закупівлі» не є тотожними поняттями, оскільки не завжди «учасник» є «переможцем».

При цьому, колегія суддів зауважує. що вимога щодо надання в паперовому вигляді договірної ціни та розрахунків до неї адресована саме переможцю торгів, який змінює статус учасника процедури на переможця процедури закупівлі, та стосується ціни предмету закупівлі, визнаної електронною системою закупівель за результатами аукціону найкращою.

Водночас, передбачені у пункті інші документи тендерної документації вимоги щодо надання переможцем договірної ціни на суму останнього (переможного) раунду і всіх розрахунків, що засвідчують її достовірність в паперовому вигляді, не стосуються інших учасників, тендерні пропозиції яких відхилені.

Згідно з пунктом 32 частини 1 статті 1 Закону №922-VIII, тендерна пропозиція - пропозиція щодо предмета закупівлі або його частини (лота), яку учасник процедури закупівлі подає замовнику відповідно до вимог тендерної документації.

Частинами 2 і 8 статті 26 Закону №922-VIII встановлено, що кожен учасник має право подати тільки одну тендерну пропозицію (у тому числі до визначеної в тендерній документації частини предмета закупівлі (лота). Учасник процедури закупівлі має право внести зміни до своєї тендерної пропозиції або відкликати її до закінчення кінцевого строку її подання без втрати свого забезпечення тендерної пропозиції. Такі зміни або заява про відкликання тендерної пропозиції враховуються, якщо вони отримані електронною системою закупівель до закінчення кінцевого строку подання тендерних пропозицій.

Таким чином, Законом України «Про публічні закупівлі» не передбачено надання в електронному вигляді через електронну систему закупівель після закінчення терміну подання тендерних пропозицій будь - якої інформації, яка стосується предмету закупівлі, у тому числі розрахунків, які обґрунтовують ціну, запропоновану учасником закупівлі під час процедури.

Договір про закупівлю укладається відповідно до норм Цивільного та Господарського кодексів України з урахуванням особливостей, визначених цим Законом.

Статтею 638 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України) встановлено, що договір є укладеним, якщо сторони в належній формі досягли згоди з усіх істотних умов договору.

Пунктами 2 і 3 статті 180 Господарського кодексу України (далі - ГК України) визначено, що господарський договір вважається укладеним, якщо між сторонами у передбачених законом порядку та формі досягнуто згоди щодо усіх його істотних умов. При укладенні господарського договору сторони зобов`язані у будь-якому разі погодити предмет, ціну та строк дії договору.

Положеннями частини четвертої статті 41 Закону № 922-VIII визначено, що умови договору про закупівлю не повинні відрізнятися, зокрема, від пропозиції за результатами електронного аукціону (у тому числі ціни за одиницю товару) переможця процедури закупівлі, крім випадків визначення грошового еквівалента зобов`язання в іноземній валюті та/або випадків перерахунку ціни за результатами електронного аукціону в бік зменшення ціни тендерної пропозиції / пропозиції учасника без зменшення обсягів закупівлі.

При цьому, колегія суддів звертає увагу на те, що оскільки учасник під час аукціону може зменшувати свою цінову пропозицію, він повинен її підтвердити розрахунками. Крім того, обов`язковою умовою є врахування всіх вимог технічної частини тендерної документації, що є вирішальним для даного предмета закупівлі.

Пунктом 6 Тендерної документації встановлено, що технічна частина повинна включати повну інформацію щодо відповідності тендерної пропозиції учасника технічному завданню замовника. До ціни тендерної пропозиції мають бути надані підтверджуючі розрахунки.

Так, згідно з пунктом 6.2.4 ДСТУ БД. 1.1 -1:2013 ціна пропозиції переможця торгів є договірною ціною на об`єкт виконання робіт та погоджується із замовником.

При погодженні договірної ціни замовник, розглядаючи її складові, перевіряє ціни на матеріально-технічні ресурси, які повинні прийматися за відповідними обґрунтованими (як правило, найменшими при всіх рівних характеристиках) цінами на відповідні ресурси.

Після погодження договірної ціни укладається договір підряду на виконання робіт.

Таким чином, договірна ціна підтверджує запропоновану учасником процедури закупівлі ціну та є невід`ємною частиною договору, який укладається з переможцем закупівлі.

Статтею 30 Закону №922-VIII, яка регулює порядок проведення електронного аукціону, не передбачене надання учасником одночасно з пониженням ціни предмета закупівлі в електронній формі розрахунків та інших документів, які підтверджують її складові, необхідні для перевірки замовником під час укладання договору про закупівлю.

Оскільки договір про закупівлю укладається в письмовій формі, то, відповідно, і договірна ціна та розрахунки, які її обґрунтовують, як невід`ємна частина договору, також повинні надаватись переможцем закупівлі в паперовій формі.

Відтак, колегія суддів дійшла до висновку, що умова замовника щодо надання переможцем торгів договірної ціни та розрахунків, які її підтверджують у письмовій формі, не суперечить статті 22 Закону №922-VIII та не порушує приписи ч. 8 статті 12 Закону №922-VIII.

Водночас, судом встановлено, що на стадії подання тендерних пропозицій позивач не вимагав від учасників надання ними будь-яких документів у паперовому вигляді, тоді як документи, подані після кінцевого строку подання пропозицій, не можуть вважатись документами тендерної пропозиції учасника.

Таким чином, зважаючи на вищевикладене, застосування відповідачем під час моніторингу закупівлі ч.8 статті 12 Закону №922-VIII для оцінки тендерної документації позивача є безпідставним.

Окрім того, колегія суддів зауважує, що зміст спірного висновку, який є індивідуально-правовим актом та породжує права і обов`язки для позивача, встановлений Держаудитслужбою, не відповідає критеріям, встановленим частиною другою статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України.

Так, зазначивши у висновку про необхідність усунути порушення законодавства в сфері публічних закупівель шляхом недопущення таких порушень в подальшому та оприлюднення через електронну систему закупівель інформації та/або документів, що свідчать про усунення порушення законодавства (вжиття таких заходів) протягом п`яти робочих днів, відповідач не конкретизував, які саме заходи повинен вжити позивач, а також спосіб усунення виявлених під час моніторингу порушень у майбутньому.

Апеляційний суд зауважує, що можливість усунення виявлених порушень прямо залежить від чіткого визначення суб`єктом владних повноважень конкретного заходу (варіанту поведінки), яких слід вжити уповноваженій особі замовника для усунення порушень.

Спонукання позивача самостійно визначити на підставі невизначених норм, які саме заходи слід вжити для усунення виявлених порушень, в свою чергу, може призвести до нового можливого порушення позивачем чинного законодавства. Зазначене є порушенням вимог закону в частині змісту висновку як акту індивідуальної дії. Суд визнає, що зобов`язальний характер вимоги щодо усунення правопорушення свідчить як про встановлення цього порушення, так і про визначення імперативного обов`язкового способу його усунення.

Загальними вимогами, які висуваються до актів індивідуальної дії, як акта правозастосування, є його обґрунтованість та вмотивованість, тобто наведення суб`єктом владних повноважень конкретних підстав його прийняття (фактичних і юридичних), а також переконливих і зрозумілих мотивів його прийняття.

Аналогічний висновок викладений у постанові Верховного Суду від 11 червня 2020 року с справі №160/6502/19.

Подібні висновки також викладені у постановах Верховного Суду від 10.12.2019 у справі №160/9513/18, від 05.03.2020 у справі №640/467/19.

Водночас, колегія суддів звертає увагу на те, що під час моніторингу вказаної процедури закупівлі відповідачем не було встановлено будь-яких порушень, які спричинили конкретні негативні наслідки для бюджету.

Висновок не містить відомостей стосовно неефективного, незаконного, нецільового використання бюджетних коштів, не встановлені обставини, що свідчать про зловживання учасників торгів та порушення інтересів сторін правочину. Встановлені відповідачем обставини не пов`язані із порушенням Замовником принципів забезпечення ефективних та прозорих закупівель, засад конкурентного середовища у сфері публічних закупівель, заходів запобігання проявам корупції у цій сфері або недобросовісної конкуренції.

Статтею 10 Закону України "Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні" передбачене право органу державного фінансового контролю пред`являти керівникам та іншим особам підприємств, установ та організацій, що контролюються, обов`язкові до виконання вимоги щодо усунення виявлених порушень законодавства. Одночасно з цим, зобов`язання усунення ймовірних порушень у майбутньому законом не передбачене. Не зрозумілим є також і спосіб виконання зобов`язальної частини висновку про результати моніторингу процедури закупівлі.

З урахуванням наведеного, колегія суддів дійшла до висновку про наявність підстав для задоволення позовних вимог про визнання протиправним та скасувати висновку Східного офісу Держаудитслужби в особі Управління Східного офісу Держаудитслужби в Запорізькій області про результати моніторингу процедури закупівлі UA-2020-06-25-001873-b, затвердженого 22.10.2020: Поточний середній ремонт автомобільної дороги державного значення Н-03 Житомир-Чернівці на ділянці км 233+700 - км 236+764 (45230000-8 Будівництво трубопроводів, ліній зв`язку та електропередач, шосе, доріг, аеродромів і залізничних доріг; вирівнювання поверхонь).

Висновки за результатами розгляду апеляційної скарги.

Підсумовуючи викладене, колегія суддів приходить до висновку, що суд першої інстанції при вирішенні даного публічно-правового спору не надав належної правової оцінки обставинам справи, а доводи апеляційної скарги спростовують висновки суду першої інстанції.

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право скасувати судове рішення повністю або частково і ухвалити нове судове рішення у відповідній частині або змінити судове рішення.

Згідно зі ст.317 КАС України підставами для скасування судового рішення суду першої інстанції повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни рішення зокрема є, неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права.

За таких обставин, колегія суддів вважає, що необхідно скасувати рішення суду першої інстанції та прийняти нову постанову якою позовні вимоги задовольнити.

Згідно з частиною 1 статті 139 КАС України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Як вбачається з матеріалів справи, позивачем при зверненні до суду з адміністративним позовом та апеляційною скаргою було сплачено 5255 грн. судового збору, що підтверджується відповідними платіжними дорученнями, а саме: платіжним дорученням №1162 від 04.11.2020 на суму 2102 грн. та платіжним дорученням №209 від 12.03.2021 на суму 3153 грн.

Таким чином, у зв`язку із задоволенням позовних вимог, колегія суддів вважає за необхідне стягнути на користь позивача понесені ним судові витрати по сплаті судового збору у розмірі 5255 грн.

Керуючись ст.ст. 243, 250, 308, 310, 315, 317, 321, 322, 325, 329 КАС України, суд

П О С Т А Н О В И В:

апеляційну скаргу Служби автомобільних доріг у Хмельницькій області задовольнити повністю.

Рішення Хмельницького окружного адміністративного суду від 10 лютого 2021 року у справі за адміністративним позовом Служби автомобільних доріг у Хмельницькій області до Східного офісу Держаудитслужби в особі Управління Східного офісу Держаудитслужби в Запорізькій області, за участю третьої особи: товариство з обмеженою відповідальністю "СТЛ+М", про визнання протиправним та скасування висновку скасувати.

Визнати протиправними та скасувати висновок Східного офісу Держаудитслужби в особі Управління Східного офісу Держаудитслужби в Запорізькій області про результати моніторингу процедури закупівлі UA-2020-06-25-001873-b, затвердженого 22.10.2020: Поточний середній ремонт автомобільної дороги державного значення Н-03 Житомир - Чернівці на ділянці км 233+700 - км 236+764 (45230000-8 Будівництво трубопроводів, ліній зв`язку та електропередач, шосе, доріг, аеродромів і залізничних доріг; вирівнювання поверхонь).

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Східного офісу Держаудитслужби в особі Управління Східного офісу Держаудитслужби в Запорізькій області на користь Служби автомобільних доріг у Хмельницькій області () 5255 (п`ять тисяч двісті п`ятдесят п`ять) гривень судових витрат, пов`язаних зі сплатою судового збору.

Постанова суду набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку згідно зі ст.ст.328, 329 КАС України.

Головуючий Кузьмишин В.М.

Судді Сапальова Т.В. Сушко О.О.