Справа № 290/731/21
Суддя: Кірічук М. М.
Дата ухвалення: 2021-08-12 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Романівський районний суд Житомирської області
Р І Ш Е Н Н Я

Іменем України

12 сепня 2021 року смт. Романів

Романівський районний суд Житомирської області в складі судді Кірічука М.М., з участю секретаря судового засідання Панасюк К.О., розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін у відкритому судовому засіданні в залі суду адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до інспектора сектору реагування патрульної поліції Відділення поліції № 5 Житомирського районного управління поліції ГУНП у Житомирській області Бабича Євгена Миколайовича та Головного управління Національної поліції в Житомирській області про скасування постанови про притягнення до адміністративної відповідальності, -

В С Т А Н О В И В :

2 серпня 2021 року ОСОБА_1 звернувся до Романівського районного суду Житомирської області з адміністративним позовом до інспектора сектору реагування патрульної поліції Відділення поліції № 5 Житомирського районного управління поліції ГУНП у Житомирській області Бабича Є. М. та Головного управління Національної поліції в Житомирській області, в якому просить скасувати постанову інспектора сектору реагування патрульної поліції Відділення поліції № 5 Житомирського районного управління поліції ГУНП у Житомирській області Бабича Є.М. від 23 серпня 2021 року серії БАБ № 824222 про притягнення його до адміністративної відповідальності за частиною 2 статті 122 Кодексу України про адміністративні правопорушення (далі КУпАП) та накладення адміністративного стягнення у вигляді штрафу в сумі 510,00 грн, за те, що він 23 липня 2021 року о 21 годині 45 хвилин по вул. С. Лялевича в смт. Романів Житомирської області, керував автомобілем Peugeot 407, реєстраційний номер НОМЕР_1 , у темну пору доби з непрацюючою лампою лівої фари в режимі ближнього світла та після зупинки на вимогу працівників поліції не увімкнув аварійну світлову сигналізацію, чим порушив пункти 31.4.3 та 9.9 Правил дорожнього руху України (далі ПДР України).

Позивач у своїй заяві заперечує факт вчинення ним зазначеного адміністративного правопорушення. Також зазначає, що дії інспектора патрульної поліції щодо винесення оскаржуваної постанови були незаконними та такими, що грубо порушили права позивача. При накладенні адміністративного стягнення не було враховано характер вчиненого правопорушення, особу порушника ступінь його вини, майновий стан, обставини, що пом`якшують та обтяжують відповідальність. Відсутні будь які докази вчинення вищезазначеного правопорушення, не здійснювалась аудіо-, відеофіксація правопорушення. Крім цього, не забезпечено право знайомитися з матеріалами справи, давати пояснення, подавати докази, заявляти клопотання; при розгляді справи користуватися юридичною допомогою адвоката, іншого фахівця у галузі права.

В судове засідання позивач не з`явився, заявивши клопотання про розгляд справи за його відсутності. Просив позов задовольнити з підстав зазначених в ньому.

Відповідачі в судове засідання не з`явилися, про час і місце проведення судового засідання повідомлені належним чином, про причини неявки не повідомили, правом подати відзив не скористалися.

Судом встановлено, що 23 липня 2021 року інспектором сектору реагування патрульної поліції Відділення поліції № 5 Житомирського районного управління поліції ГУНП у Житомирській області Бабичем Є.М. було винесено постанову, згідно якої ОСОБА_1 притягнено до адміністративної відповідальності за вчинення адміністративних правопорушень, передбачених частиною 1 статті 121 та частиною 2 статті 122 КУпАП та накладено адміністративне стягнення штраф у розмірі 510,00 грн.

Зі змісту вказаної постанови вбачається, що 23 липня 2021 року о 21 годині 45 хвилин по вул. С. Лялевича в смт. Романів Житомирської області, ОСОБА_1 , керував автомобілем Peugeot 407, реєстраційний номер НОМЕР_1 , у темну пору доби з непрацюючою лампою лівої фари в режимі ближнього світла та після зупинки на вимогу працівників поліції не увімкнув аварійну світлову сигналізацію, чим порушив пункти 31.4.3 та 9.9 ПДР України.

Дослідивши матеріали справи, суд прийшов до переконання про необхідність задоволення адміністративного позову ОСОБА_1 , виходячи з наступного.

Частиною 1 статті 121 КУпАП встановлено, що керування водієм транспортним засобом, що має несправності системи гальмового або рульового керування, тягово-зчіпного пристрою, зовнішніх світлових приладів (темної пори доби) чи інші технічні несправності, з якими відповідно до встановлених правил експлуатація його забороняється, або переобладнаний з порушенням відповідних правил, норм і стандартів тягне за собою накладення штрафу в розмірі двадцяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

За змістом частини 2 статті 122 КУпАП користування зовнішніми освітлювальними приладами або попереджувальними сигналами при початку руху чи зміні його напрямку, використання цих приладів та їх переобладнання з порушенням вимог відповідних стандартів тягнуть за собою накладення штрафу в розмірі тридцяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Відповідно до статті 222 КУпАП органи Національної поліції розглядають справи про такі адміністративні правопорушення, зокрема, про порушення правил дорожнього руху (частини перша, друга, третя, п`ята, шоста, восьма, десята і одинадцята статті 121; частини перша, друга і третя статті 122). Від імені органів Національної поліції розглядати справи про адміністративні правопорушення і накладати адміністративні стягнення мають право працівники органів і підрозділів Національної поліції, які мають спеціальні звання, відповідно до покладених на них повноважень.

Статтею 280 КУпАП визначено, що орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Отже, уповноважена особа має всебічно, повно і об`єктивно з`ясувати обставини справи, зокрема, на підставі належних доказів, які підтверджують факт вчинення особою правопорушення.

Відповідно до статті 283 КУпАП, розглянувши справу про адміністративне правопорушення, орган (посадова особа) виносить постанову по справі.

Згідно з частиною другою статті 77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Законом України від 14 липня 2015 року № 596-УІІ «Про внесення змін де деякий законодавчих актів України щодо вдосконалення регулювання відносин у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху» статтю 258 КУпАП було доповнено новою частиною, якою розширено перелік випадків, коли протокол про адміністративне правопорушення не складається, а адміністративне стягнення накладається на місці вчинення правопорушення.

Відповідно до пункту 4 розділу І Інструкції з оформлення поліцейськими матеріалів про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксовані не в автоматичному режимі, затвердженої Наказом Міністерства внутрішніх справ України 07 листопада 2015 року за № 1395 та зареєстрованої в Міністерстві юстиції України 10 листопада 2015 року, № 1408/27853 у разі виявлення правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, розгляд якого віднесено до компетенції Національної поліції України, поліцейський виносить постанову у справі про адміністративне правопорушення без складання відповідного протоколу.

У справі за конституційним поданням Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини щодо офіційного тлумачення положення частини першої статті 276 Кодексу України про адміністративні правопорушення Конституційний суд України в своєму рішенні від 26 травня 2015 року №5-рп/2015 (далі - Рішення) зазначив, що провадження у справі про адміністративне правопорушення передбачає низку визначених у законі послідовних дій відповідного органу (посадової особи). За загальним правилом фіксація адміністративного правопорушення починається зі складення уповноваженою посадовою особою протоколу про його вчинення.

Також у Рішенні зазначено, що КУпАП визначає систему правових механізмів щодо забезпечення дотримання прав особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, на стадії розгляду уповноваженим органом (посадовою особою) справи про адміністративне правопорушення, зокрема, з метою запобігти безпідставному притягненню такої особи до відповідальності. Вказані положення є законодавчими гарантіями об`єктивного і справедливого розгляду справи про адміністративне правопорушення, реалізація яких можлива лише у разі, якщо між стадією складення протоколу про адміністративне правопорушення і стадією розгляду відповідної справи по суті існуватиме часовий інтервал, достатній для підготовки до захисту кожному, хто притягається до адміністративної відповідальності (пункт 2.2 Рішення).

Щодо можливості притягнення особи до відповідальності у так званому у скороченому провадженні, у Рішенні зазначено , що скорочене провадження у справах про зазначені адміністративні правопорушення передбачає, зокрема, фіксацію адміністративного правопорушення і накладання адміністративного стягнення на правопорушника безпосередньо на місці його вчинення.

Тобто, позиція суду полягає у тому, що навіть у випадку, коли протокол про адміністративне правопорушення не складається, стадія фіксації адміністравного правопорушення та формування матеріалів справи є обов"язковою і має передувати такому розгляду справи.

Отже, після виявлення факту вчинення правопорушення працівник поліції зобов`язаний зібрати належні та допустимі докази такого правопорушення.

Якщо особа заявляє обґрунтовані клопотання про ознайомлення зі справою, про допуск захисника, про приєднання доказів тощо, то ці клопотання мають бути розглянуті, а права особи, яка притягується до відповідальності, забезпечені.

Лише після цього особа, яка розглядає справу, має оцінити докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Це пов`язано з тим, що силу принципу презумпції невинуватості, діючого в адміністративному праві, всі сумніви у винності особи, що притягується до відповідальності, тлумачаться на її користь.

Недоведена вина прирівнюється до доведеної невинуватості.

З наведених норм вбачається, що правовою підставою для притягнення особи до адміністративної відповідальності є наявність складу вчиненого адміністративного правопорушення, що має підтверджуватися належними і допустимими доказами.

Таким чином, висновки про наявність чи відсутність в діях особи адміністративного правопорушення мають бути зроблені на підставі всебічного, повного і об`єктивного дослідження всіх обставин та доказів.

Оскаржувана постанова про притягнення позивача до адміністративної відповідальності не містить інформації про здійснення будь-якої фіксації правопорушення.

Таким чином, в порушення частини третьої статті 283 КУпАП у постанові по справі про адміністративне правопорушення не зазначено відомостей про технічний засіб, яким здійснено фотофіксацію правопорушення, та не вказано про те, чи взагалі таке фіксування проводилось.

Інших доказів, які б свідчили про наявність у діях позивача складу адміністративного правопорушення судом у цій справі не встановлено, а позивач не визнає вчинення ним адміністративного правопорушення.

Відтак, вчинення позивачем адміністративного правопорушення, не підтверджується жодним доказом.

Частиною 3 статті 286 КАС України встановлено, що за наслідками розгляду справи з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності місцевий загальний суд як адміністративний має право скасувати рішення суб`єкта владних повноважень і закрити справу про адміністративне правопорушення.

Згідно частини 1 статті 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Статтею 132 КАС України визначено, що судові витрати складаються із судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи.

З наявної в матеріалах справи квитанції від 2 серпня 2021 року № 62078 вбачається, що позивачем сплачено судовий збір за подачу позовної заяви в розмірі 454 грн, який підлягає стягненню за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень - Головного управління Національної поліції в Житомирській області на користь позивача.

З урахуванням викладеного та керуючись статтями 241-246 268, 271, 286 КАС України, суд, -

В И Р І Ш И В :

Позов ОСОБА_1 (адреса місця проживання: АДРЕСА_1 , реєстраційний номер облікової картки платника податків - НОМЕР_2 ) - задовольнити.

Визнати протиправною та скасувати постанову інспектора сектору реагування патрульної поліції Відділення поліції № 5 Житомирського районного управління поліції ГУНП у Житомирській області Бабича Євгена Миколайовича у справі про адміністративне правопорушення серії БАБ № 824222 від 23 липня 2021 про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за частиною 1 статті 121 та частиною 2 статті 122 Кодексу України про адміністративні правопорушення та накладення адміністративного стягнення у вигляді штрафу в розмірі 510 грн.

Справу про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за частиною 1 статті 121, частиною 2 статті 122 Кодексу України про адміністративні правопорушення - закрити.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень - Головного управління Національної поліції в Житомирській області (місцезнаходження: м. Житомир, вул. Старий Бульвар, 5/37; ідентифікаційний код юридичної особи - 40108625) на користь ОСОБА_1 (адреса місця проживання: АДРЕСА_1 , реєстраційний номер облікової картки платника податків - НОМЕР_2 ) судовий збір в розмірі 454,00 грн.

Рішення може бути оскаржене до Сьомого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня складання повного судового рішення у порядку передбаченому підпунктом 15.5 пункту 1 розділу XII «Перехідні положення» КАС України.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя М.М. Кірічук