Справа № 160/8161/21
Суддя: Царікова Олена Василівна
Дата ухвалення: 2021-07-19 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
19 липня 2021 року Справа № 160/8161/21
Суддя Дніпропетровського окружного адміністративного суду Царікова О.В., розглянувши клопотання представника Дочірнього підприємства «Північтепломережа» Комунального підприємства "Дніпротеплоенерго" Дніпропетровської обласної ради» про зупинення провадження в адміністративній справі №160/8161/21 за позовною заявою Головного управління Держпродспоживслужби в Дніпропетровській області до Дочірнього підприємства «Північтепломережа» Комунального підприємства «Дніпротеплоенерго» Дніпропетровської обласної ради» про стягнення штрафних санкцій,
21.05.2021 до Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява Головного управління Держпродспоживслужби в Дніпропетровській області до Дочірнього підприємства «Північтепломережа» Комунального підприємства «Дніпротеплоенерго» Дніпропетровської обласної ради», в якій позивач просить стягнути з Дочірнього підприємства «Північтепломережа» Комунального підприємства «Дніпротеплоенерго» Дніпропетровської обласної ради» до Державного бюджету України штрафні санкції у розмірі 34 000,00 грн.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 26.05.2021 відкрито провадження у справі №160/8161/21 та призначено її розгляду в порядку спрощеного позовного провадження без виклику учасників справи.
В обґрунтування означеного клопотання відповідач зазначив, що рішенням Окружного адміністративного суду м.Києва від 16.06.2021 у справі №160/1755/20 частково задоволені позовні вимоги ДП «Північтепломережа» КП «Дніпротеплоенерго» ДОР» до Державної служби України з питань безпечності харчових продуктів та захисту населення, третя особа: Головне управління Держпродспоживслужби в Дніпропетровській області. Визнано протиправним та скасовано наказ Державної служби України з питань безпечності харчових продуктів та захисту населення від 28 листопада 2019 року №1160 «Про затвердження Річного плану здійснення заходів державного нагляду (контролю) Державної служби з питань безпечності харчових продуктів та захисту прав споживачів на 2020 рік» в частині включення ДП «Північтепломережа» КП «Дніпротеплоенерго» ДОР» до Річного плану здійснення заходів державного нагляду (контролю) Державної служби з питань безпечності харчових продуктів та захисту прав споживачів на 2020 рік. Так, заявник зазначає, що означеним рішенням суду встановлено, що проведення будь-яких перевірок ДП «Північтепломережа» КП «Дніпротеплоеперго» ДОР» не входить до компетенції органів Державної служби з питань безпечності державного нагляду (контролю) Державної служби з питань безпечності харчових продуктів та захисту прав споживачів. Враховуючи викладене, відповідач вважає, що адміністративна справа №160/8161/21 об`єктивно не може бути розглянута до набрання законної сили рішенням Окружного адміністративного суду м. Києва від 16.06.2021 у справі №160/1755/20.
При вирішенні клопотання ДП «Північтепломережа» КП «Дніпротеплоенерго» ДОР» про зупинення провадження у справі, суд виходить з такого.
Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 236 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) передбачено, що суд зупиняє провадження у справі, зокрема, об`єктивної неможливості розгляду цієї справи до вирішення іншої справи, що розглядається в порядку конституційного провадження, адміністративного, цивільного, господарського чи кримінального судочинства, - до набрання законної сили судовим рішенням в іншій справі; суд не може посилатися на об`єктивну неможливість розгляду справи у випадку, коли зібрані докази дозволяють встановити та оцінити обставини (факти), які є предметом судового розгляду.
Водночас, у цій статті також міститься застереження про те, що суд не може посилатися на об`єктивну неможливість розгляду справи у випадку, коли зібрані докази дозволяють встановити та оцінити обставини (факти), які є предметом судового розгляду.
Об`єктивна неможливість розгляду справи до вирішення іншої полягає в тому, що рішення суду в іншій справі встановлює обставини, які впливають на збирання та оцінку доказів у цій справі, зокрема факти, що мають преюдиційне значення.
Метою зупинення провадження у справі до розгляду іншої справи є виявлення обставин, підстав, фактів тощо, які не можуть бути з`ясовані та встановлені в цьому процесі, але мають значення для справи, провадження у якій зупинено.
Означений припис складений за результатами планової перевірки, яка проводилася позивачем у період з 27.01.2020 по 07.02.2020 на підставі наказу №344-ПО від 24.01.2020 та направлення № 345 від 24.01.2020.
Водночас, суд зауважує, що ні зазначений вище наказ, ні акт, ні припис за результатами відповідної перевірки підприємством не оскаржувалися, як і прийняті відповідачем у подальшому наказ Головного управління Держпродспоживслужби в Дніпропетровській області №323-ПО від 03.02.2021 і направлення на проведення позапланового заходу (перевірки) №324 від 03.02.2020.
Також, відповідачем не були оскаржені акт № 324/9-21 від 08.02.2021 і рішення №1/9-21 від 12.02.2021, які стали підставою для нарахування ДП «Північтепломережа» КП «Дніпротеплоенерго» ДОР» відповідної суми штрафу.
Предметом оскарження в рамках адміністративної справи №160/1755/20, зокрема, є наказ Державної служби України з питань безпечності харчових продуктів та захисту населення «Про затвердження Річного плану здійснення заходів державного нагляду (контролю) Державної служби з питань безпечності харчових продуктів та захисту прав споживачів на 2020 рік» №1160 від 28.11.2019 в частині включення ДП «Північтепломережа» КП «Дніпротеплоенерго» ДОР» до Річного плану здійснення заходів державного нагляду (контролю) Державної служби з питань безпечності харчових продуктів та захисту прав споживачів на 2020 рік.
Разом з тим, вищенаведені обставини не свідчать про об`єктивну неможливість розгляду адміністративної справи №160/8161/21 до набрання законної сили означеного рішення суду, оскільки відповідні накази, припис, акти та рішення про застосування адміністративно-господарських санкцій (в т.ч., рішення №1/9-21 від 12.02.2021) є чинними.
Статтею 19 Господарського кодексу України визначено перелік сфер державного контролю і нагляду за господарською діяльністю, зокрема, цін і ціноутворення - з питань додержання суб`єктами господарювання державних цін на продукцію і послуги.
Відповідно до положень статей 191-192 Господарського кодексу України, державне регулювання у сфері ціноутворення, в тому числі нагляд і контроль за формуванням, встановленням та застосуванням державних регульованих цін - є самостійним, окремим видом контролю, який регламентується спеціальним Законом «Про ціни і ціноутворення».
Закон України «Про ціни і ціноутворення» №5007-VI від 21.06.2012 (далі - Закон №5007) визначає основні засади цінової політики і регулює відносини, що виникають у процесі формування, встановлення та застосування цін, а також здійснення державного контролю (нагляду) та спостереження у сфері ціноутворення. Відповідно до частини першої статті 16 Закону № 5007 органами державного контролю (нагляду) та спостереження у сфері ціноутворення (далі - уповноважені органи) є: центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику з контролю за цінами; інші органи, визначені законом.
Пунктом 1 частини 1 статті 18 Закону №5007 встановлено, що уповноважені органи мають право: проводити у суб`єктів господарювання в установленому порядку планові та позапланові перевірки.
При цьому, Закон України №5007 не обмежує сфери господарювання, де здійснюється контроль за цінами.
Закон України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» №877-V від 05.04.2007 (далі - Закон №877) визначає правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов`язки та відповідальність суб`єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю). Згідно з ч. 1 ст. 1 Закону України №877-У державним наглядом (контролем) є діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб`єктами господарювання.
Статтею 2 Закону № 877 передбачено, що дія цього Закону не поширюється на відносини, що виникають під час здійснення заходів державного нагляду (контролю) за дотриманням суб`єктами господарювання, що провадять діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, законодавства у сферах енергетики та комунальних послуг.
Важливо, що зміни до вищезазначеного пункту 2 стосовно застосування норм Закону №877, були внесені Законом України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо забезпечення конституційних принципів у сферах енергетики та комунальних послуг» №394-ХІ від 19.012.2019 і стосуються приведення правових підстав діяльності Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг до принципів Конституції України. Це відображено в пояснювальній записці до вказаного законопроекту. Зокрема, в п.3 Пояснювальної записки «Загальна характеристика і основні положення законопроекту» йдеться про те, що «зміни, що вносяться до інших законів України направлені на виконання Рішення Конституційного суду, а також стосуються посилення виконання Регулятором своїх функцій в частині державного нагляду (контролю) у сфері за дотриманням суб`єктами господарювання, що провадять діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг законодавства, недопущення забезпечення позову шляхом зупинення рішень Регулятора щодо встановлення державних регульованих цін (тарифів).».
Закон № 877 взагалі не регулює відносини у будь-яких сферах господарювання, а лише визначає процедуру здійснення контрольних заходів, отже суть законодавчої норми статті 2 полягає в тому, що порядок перевірок законодавства у сферах енергетики та комунальних послуг у суб`єктів господарювання, які провадять діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, не поширюється на заходи, які здійснює НКРЕКП.
Згідно статті 2 Закону України «Про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг» №1540-VIII від 22.09.2016 (далі - Закон №1540), Регулятор (НКРЕКП) здійснює державне регулювання, моніторинг та контроль за діяльністю суб`єктів господарювання у сферах енергетики та комунальних послуг.
Згідно статті 3 Закону №1540, Регулятор здійснює державне регулювання шляхом:
1) нормативно-правового регулювання у випадках, коли відповідні повноваження надані Регулятору законом;
2) ліцензування діяльності у сферах енергетики та комунальних послуг;
3) формування цінової і тарифної політики у сферах енергетики та комунальних послуг та реалізації відповідної політики у випадках, коли такі повноваження надані Регулятору законом;
4) державного контролю та застосування заходів впливу;
5) використання інших засобів, передбачених законом.
Повноваження Регулятора визначені в статті 6 Закону України від 09.07.2010 № 2479-VI «Про державне регулювання у сфері комунальних послуг». НКРЕКП здійснює, зокрема:
ліцензування господарської діяльності з виробництва теплової енергії (крім діяльності з виробництва теплової енергії на установках з використанням нетрадиційних або поновлюваних джерел енергії), транспортування її магістральними та місцевими (розподільчими) тепловими мережами, постачання теплової енергії в обсягах, що перевищують рівень, який встановлюється умовами та правилами провадження господарської діяльності (ліцензійними умовами);
встановлення тарифів на комунальні послуги суб`єктам природних монополій та суб`єктам господарювання на суміжних ринках, ліцензування діяльності яких здійснюється національною комісією, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг.
Підприємство не є ліцензіатом НКРЕКП, тарифи на теплову енергію, що були предметом перевірки, встановлювались Дніпропетровською обласною радою, а, отже, НКРЕКП взагалі не здійснює будь-який контроль ліцензованої діяльності відповідача, в тому числі у сфері ціноутворення.
Крім того, затверджена наказом Міністерства розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства України №1637 від 26.08.2020 (тобто після внесення змін до статті 2 Закону №877) уніфікована форма акту визначає перелік питань та нормативне обґрунтування відповідей на ці питання, що також підтверджує вищенаведені аргументи стосовно повноважень Головного управління Держпродспоживслужби в частині законності здійснення перевірок додержання суб`єктами господарювання комунальної сфери законодавства у сфері формування, встановлення та застосування державних регульованих цін.
Таким чином, дії Головного управління Держпродспоживслужби в Дніпропетровській області по організації проведення позапланової перевірки ДП «Північтепломережа» КП «Дніпротеплоенерго» ДОР» є законними, відповідають повноваженням та вимогам, які передбачені у наведених вище нормах, жоден з розпорядчих документів Головного управління Держпродспоживслужби в Дніпропетровській області, складених за результатами перевірок 2020 року та 2021 року не був оскаржений, планова перевірка 2020 року не визнана судом незаконною.
За таких обставин, з огляду на викладене, суд дійшов висновку, що у задоволенні клопотання представника представника Дочірнього підприємства «Північтепломережа» Комунального підприємства "Дніпротеплоенерго" Дніпропетровської обласної ради» про зупинення провадження в адміністративній справі № 160/8161/21 слід відмовити.
Керуючись ст. ст. 236, 241, 243, 248, 256 КАС України, суд,
У задоволенні клопотання представника Дочірнього підприємства «Північтепломережа» Комунального підприємства "Дніпротеплоенерго" Дніпропетровської обласної ради» про зупинення провадження в адміністративній справі №160/8161/21 відмовити повністю.
Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення.

Ухвала суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 256 КАС України та окремо не оскаржується. Заперечення проти неї може бути включене до апеляційної чи касаційної скарги на рішення чи ухвалу суду, прийняті за наслідками розгляду справи.

Повний текст ухвали складений 19.07.2021.

Суддя О.В. Царікова