Справа № 320/4311/19
Суддя: Панченко Н.Д.
Дата ухвалення: 2021-08-10 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

10 серпня 2021 року м. Київ № 320/4311/19

Київський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Панченко Н.Д., розглянувши у письмовому провадженні за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом Вишневої міської ради Києво-Святошинського району Київської області до Державної екологічної інспекції столичного округу, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача - ОСОБА_1 , про скасування припису,

ВСТАНОВИВ:

До Київського окружного адміністративного суду звернулася Вишнева міська рада Києво-Святошинського району Київської області (08132, Київська область, Києво-Святошинський район, м. Вишневе, вул. Святошинська, 29, ) з позовом (в редакції від 23.08.2019) до Державної екологічної інспекції столичного округу (01042, м. Київ, пров. Новопечерський, буд. 3, корп. 2, ), третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача - ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , ІПН НОМЕР_1 ), в якому просить суд скасувати припис від 27.02.2019, складений на підставі акту проведення позапланового заходу та направлений Вишневій міській раді Києво-Святошинського району Київської області.

Свої вимоги позивач обґрунтовує тим, що в червні 2019 року до нього надійшов поштою лист із двома примірниками Акту відповідача про проведення останнім з 20 до 28 лютого 2019 року включно (тривалістю 7 робочих днів) позапланового заходу державного нагляду (контролю) в частині виконання позивачем екологічних вимог під час надання у власність і користування, зокрема в оренду, земельних ділянок. При цьому, позивач вважає дії відповідача по складенню Акта такими, що не відповідають вимогам Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», оскільки Акт не був наданий позивачу для ознайомлення та підпису (надання зауважень до його змісту) та не вручений його примірник (порушення частини шостої статті 7, частини другої статті 8, статті 10 Закону). Крім того, висновки відповідача в Акті перевірки не відповідають дійсним обставинам справи, оскільки відповідно до топографічної карти, на підставі якої розроблено містобудівну документацію «Генеральний план м. Вишневе Київської області», поряд із земельною ділянкою за відповідним кадастровим номером струмок Желань відсутній. Відповідно, припис відповідача від 27.02.2019, складений на підставі Акта, висновки якого не відповідають дійсним обставинам та чинному законодавству України, а також винесений з порушенням встановлених Законом строків, є таким, що підлягає скасуванню.

Ухвалою суду від 02.09.2019 відкрито провадження у справі та вирішено здійснити розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження без виклику сторін, а також запропоновано відповідачу у п`ятнадцятиденний термін з дня вручення ухвали про відкриття провадження, подати до суду відзив на позовну заяву.

Ухвала суду про відкриття провадження надсилалась відповідачу засобами поштового зв`язку, однак відповідач наданим йому правом не скористався та у встановлений в ухвалі від 02.09.2019 строк, а також станом на час винесення рішення по справі відзив на позовну заяву до Київського окружного адміністративного суду не надіслав.

29.10.2019 та 06.11.2019 третя особа, ОСОБА_1 , надіслав до суду пояснення, в яких зазначив, що позивач не визнає факт існування струмка Желань у м. Вишневе та вживає заходів щодо його знищення шляхом забудови прибережної захисної смуги водойми. Існування струмка Желань та влаштованого в його руслі штучного озера Оріон засвідчує інформація з: Генерального плану м. Вишневе, публічної кадастрової карти України, Державного водного кадастру, листа Управління водного господарства у м. Києві та Київській області, і з фотознімку вказаної вище водойми, а також науково-експертного висновку Інституту водних проблем та меліорації НААН України.

Розглянувши подані документи і матеріали, з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, пояснення, оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив таке.

У період з 26 лютого до 27 лютого 2019 року Державна екологічна інспекція столичного округу провела позаплановий захід державного нагляду (контролю) щодо додержання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів у Вишневій міській раді Києво-Святошинського району Київської області, за результатами якого складений відповідний Акт .

Даний Акт направлено відповідачем поштою та отримано позивачем 10.06.2019.

Як вбачається зі змісту вказаного Акта, в ході перевірки встановлено, що земельна ділянка загальною площею 1,1448 га (кадастровий номер :01:009:5222), перебуває у постійному користуванні Комунального підприємства «Управління комунального господарства» Вишневої міської ради Києво-Святошинського району Київської області на підставі Витягу з державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію іншого речового права №224 від 19.03.2018. Цільове призначення: для будівництва та обслуговування об`єктів рекреаційного призначення.

По проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки у постійне користування Комунальному підприємству для будівництва та обслуговування об`єктів рекреаційного призначення по вулиці Європейській, м. Вишневе, Києво-Святошинського району Київської області, розробленого ТОВ «ВВОСС», отримано висновок державної експертизи землевпорядної документації від 11.08.2017 № 1234-17.

Поряд із земельною ділянкою з кадастровим номером :01:009:5222 розміщений струмок Желань, який проходить поряд, частково взятий в підземні колекторні споруди та не потрапляє до земельної ділянки.

На момент перевірки будівельні роботи на вищезазначеній земельній ділянці не проводилися.

В ході перевірки встановлено, що на даний час не розроблений проект землеустрою щодо встановлення меж водоохоронної та прибережної захисної смуги струмка Желань.

З метою усунення порушень вимог природоохоронного законодавства, виявлених під час заходу контролю, проведеного з 26 до 27 лютого 2019 року, відповідач надіслав позивачу Припис від 27.02.2019, яким зобов`язав:

1. Відповідно до статті 20-2 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» розробити план організаційно-технічних заходів по усуненню виявлених порушень. Копію наказу про його затвердженню надати відповідачу (протягом 10 днів після отримання припису).

2. Згідно зі статтею 12 Земельного кодексу України здійснювати контроль за використанням та охороною земель комунальної власності, додержанням земельного та екологічного законодавства (постійно).

3. Відповідно до статей 87, 88 Водного кодексу України розробити проект землеустрою щодо встановлення меж водоохоронної та прибережної захисної смуги струмка Желань (протягом 6 місяців після отримання припису).

Припис направлений відповідачем поштою 07.06.2019 та отриманий позивачем 10.06.2019.

Таким чином, між позивачем та відповідачем виникли правовідносини, пов`язані із винесенням останнім Припису, складеного на підставі Акту позапланового заходу державного нагляду (контролю) щодо додержання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів, проведеного 26-27 лютого 2019 року.

Не погоджуючись із діями відповідача щодо винесення Припису позивач звернувся до суду з цим позовом.

Відповідно до частини 1 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача (частина 2 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України).

Відповідно до статті 72 Кодексу адміністративного судочинства України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, які мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

За приписами статті 90 Кодексу адміністративного судочинства України суд оцінює докази, які є в справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Досліджуючи надані сторонами докази, аналізуючи наведені доводи та заперечення, оцінюючи їх в сукупності, суд виходив з такого.

Положеннями статті 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачено Конституцією України та законами України.

Правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов`язки та відповідальність суб`єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) визначені Законом України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності».

Відповідно до частини одинадцятої статті 4 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» від 05.04.2007 №877-V (Закон №877-V) плановий чи позаплановий захід щодо суб`єкта господарювання - юридичної особи має здійснюватися у присутності керівника або особи, уповноваженої керівником. Плановий чи позаплановий захід щодо фізичної особи - підприємця має здійснюватися за його присутності або за присутності уповноваженої ним особи. Частиною першою статті 6 Закону визначено підстави для здійснення позапланових заходів, серед яких - звернення фізичної особи (фізичних осіб) про порушення, що спричинило шкоду її (їхнім) правам, законним інтересам, життю чи здоров`ю, навколишньому природному середовищу чи безпеці держави, з додаванням документів чи їх копій, що підтверджують такі порушення (за наявності). Позаплановий захід у такому разі здійснюється виключно за погодженням центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у відповідній сфері державного нагляду (контролю), або відповідного державного колегіального органу.

У такому разі перед початком здійснення позапланового заходу державного нагляду (контролю) посадові особи органів державного нагляду (контролю) зобов`язані пред`явити керівнику чи уповноваженій особі суб`єкта господарювання - юридичної особи, її відокремленого підрозділу, фізичній особі - підприємцю або уповноваженій ним особі, крім документів, передбачених цим Законом, додатково копію погодження центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у відповідній сфері державного нагляду (контролю), або відповідного державного колегіального органу на проведення такої перевірки. Суб`єкти господарювання мають право не допускати посадових осіб органу державного нагляду (контролю) до здійснення заходів державного нагляду (контролю), якщо вони не пред`явили документи, передбачені цим абзацом.

Суб`єкт господарювання повинен ознайомитися з підставою проведення позапланового заходу з наданням йому копії відповідного посвідчення (направлення) на проведення заходу державного нагляду (контролю) (частина третя статті 6 Закону №877-V).

Перед початком здійснення заходу посадові особи органу державного нагляду (контролю) зобов`язані пред`явити керівнику суб`єкта господарювання - юридичної особи, її відокремленого підрозділу або уповноваженій ним особі (фізичній особі - підприємцю або уповноваженій ним особі) посвідчення (направлення) та службове посвідчення, що засвідчує посадову особу органу державного нагляду (контролю), і надати суб`єкту господарювання копію посвідчення (направлення) (частина п`ята статті 7 Закону №877-V).

Згідно з абзацами 9-13 частини шостої статті 7 Закону №877-V в останній день перевірки два примірники акта підписуються посадовими особами органу державного нагляду (контролю), які здійснювали захід, та суб`єктом господарювання або уповноваженою ним особою, якщо інше не передбачено законом. Якщо суб`єкт господарювання не погоджується з актом, він підписує акт із зауваженнями. Зауваження суб`єкта господарювання щодо здійснення державного нагляду (контролю) є невід`ємною частиною акта органу державного нагляду (контролю). У разі відмови суб`єкта господарювання підписати акт посадова особа органу державного нагляду (контролю) вносить до такого акта відповідний запис. Один примірник акта вручається керівнику чи уповноваженій особі суб`єкта господарювання - юридичної особи, її відокремленого підрозділу, фізичній особі - підприємцю або уповноваженій ним особі в останній день заходу державного нагляду (контролю), а другий зберігається в органі державного нагляду (контролю).

Частиною сьомою статті 7 Закону №877-V визначено, що на підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду. У разі необхідності вжиття інших заходів реагування орган державного нагляду (контролю) протягом п`яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу.

Відповідно до частини другої статті 8 Закону №877-V органи державного нагляду (контролю) та їх посадові особи під час здійснення заходів державного нагляду (контролю) зобов`язані, зокрема: 1) повно, об`єктивно та неупереджено здійснювати державний нагляд (контроль) у межах повноважень, передбачених законом; 2) ознайомити керівника суб`єкта господарювання - юридичної особи, її відокремленого підрозділу або уповноважену ним особу (фізичну особу - підприємця або уповноважену ним особу) з результатами державного нагляду (контролю) в строки, передбачені законом.

Статтею 10 Закону №877-V передбачено, що суб`єкт господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) має право, зокрема: бути присутнім під час здійснення заходів державного нагляду (контролю), залучати під час здійснення таких заходів третіх осіб; одержувати та ознайомлюватися з актами державного нагляду (контролю); надавати органу державного нагляду (контролю) в письмовій формі свої пояснення, зауваження або заперечення до акта.

Суб`єкт господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) зобов`язаний: одержувати примірник акта та/або припису органу державного нагляду (контролю) за результатами здійсненого планового чи позапланового заходу (стаття 11 Закону №877-V).

Суб`єкт господарювання має право звернутися до відповідного центрального органу виконавчої влади або до суду щодо оскарження рішень органів державного нагляду (контролю) (стаття 21 Закону №877-V).

Аналізуючи законодавство України, чинне на момент виникнення спірних правовідносин, а саме: Конституцію України та Закон України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», суд дійшов висновку про те, що вимоги позивача про скасування припису від 27.02.2019, складений на підставі акту проведення позапланового заходу та направлений Вишневій міській раді Києво-Святошинського району Київської області, не підлягають задоволенню з огляду на наступне.

Як було зазначено вище, відповідно до частини одинадцятої статті 4 Закону №877-V позаплановий захід щодо суб`єкта господарювання - юридичної особи має здійснюватися у присутності керівника або особи, уповноваженої керівником.

Як вбачається із матеріалів справи, у період з 26 лютого до 27 лютого 2019 року Державна екологічна інспекція столичного округу провела позаплановий захід державного нагляду (контролю) щодо додержання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів у Вишневій міській раді Києво-Святошинського району Київської області, за результатами якого складено Акт. Акт направлено відповідачем поштою та отримано позивачем 10.06.2019.

Припис про усунення виявлених під час заходу контролю порушень вимог природоохоронного законодавства був направлений відповідачем поштою 07.06.2019 та отриманий позивачем 10.06.2019.

Враховуючи, що за змістом Акта перевірки керівник позивача чи його уповноважена особа не ознайомлювалися із ним, а також те, що в Акті відсутні записи про відмову зазначених осіб від підписання Акта, наявні підстави для висновку про допущення відповідачем порушення, яке полягало у неврученні примірника Акта позивачу та, відповідно, позбавлення останнього можливості ознайомитися з ним та надати свої зауваження.

Однак, зважаючи на висновки, зазначені в Акті, а також матеріали справи, суд зазначає, що Акт перевірки не є рішенням суб`єкта владних повноважень та не створює будь-яких наслідків для позивача, оскільки викладена у ньому інформація лише відображає обставини справи, встановлені уповноваженими особами відповідача станом на час проведення перевірки, за результатом проведення якої було винесено оскаржуваний у даній адміністративній справі припис.

В свою чергу, суд погоджується із твердженням позивача про те, що зазначений спірний припис винесено відповідачем з порушенням законодавчо встановленого строку, але при цьому зауважує, що виконання вимог даного припису ставиться у залежність від факту його отримання позивачем, а оскільки перебіг строків розпочинається саме від такої дати, то в даному випадку пропущення встановлених строків на складення та направлення припису також не мало будь-яких негативних наслідків для позивача.

Що стосується виявлених відповідачем під час перевірки порушень вимог природоохоронного законодавства, суд звертає увагу на наступне.

Уповноваженими особами відповідача в Акті зазначено, що поряд із земельною ділянкою з кадастровим номером :01:009:5222 розміщений струмок Желань, який проходить поряд, частково взятий в підземні колекторні споруди та не потрапляє до земельної ділянки.

Оскаржуваний припис відповідача містить зобов`язання позивача:

- розробити план організаційно-технічних заходів по усуненню виявлених порушень та копію наказу про його затвердження надати відповідачу (відповідно до статті 20-2 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища»);

- здійснювати контроль за використанням та охороною земель комунальною власності, додержанням земельного та екологічного законодавства (згідно зі статтею 12 Земельного кодексу України);

- розробити проект землеустрою щодо встановлення меж водоохоронної та прибрежної захисної смуги струмка Желань (відповідно до статей 87, 88 Водного кодексу України).

Як стверджує позивач, такого струмка із назвою Желань не існує, а відповідач, в свою чергу, не надав суду доказів, які б підтверджували зворотнє.

Водночас третьою особою по справі висловлено думку, що відсутність відомостей про струмок Желань та влаштовану в його руслі штучну водойму не є достатнім доказом про його відсутність.

Суд звертає увагу, що питання наявності струмка Желань було предметом судового розгляду, зокрема у справі за №810/4566/17.

Так, Верховний Суд в пункті 28 постанови від 29.04.2021 по даній справі зазначив про те, що згідно змісту науково-експертного висновку Інституту водних проблем і меліорації Національної академії аграрних наук України щодо статусу малої річки Желань в м. Вишневе Києво-Святошинського району Київської області - мала річка Желань в м. Вишневе Києво-Святошинського району Київської області знаходиться поруч із земельною ділянкою, на забудову якої видано містобудівні умови та обмеження. В руслі останньої знаходиться штучний ставок.

Наведена обставина підтверджується даними публічної кадастрової карти України, супутникових знімків та наданих позивачем фотознімків, а тому суд апеляційної інстанції обґрунтовано зазначив про відсутність сумнівів щодо існування цих водойм.

Верховний Суд вказав, що доводи касатора про те, що на сайті Державного водного кадастру не міститься відомостей щодо належності річки Желань до об`єктів водного фонду є необґрунтованими, оскільки відсутність вказаних відомостей не змінює правового статусу такого водного об`єкта за умови фактичного існування.

Відповідно до зазначеного вище висновку щодо статусу малої річки Желань в м. Вишневе Києво-Святошинського району Київської області від 31.08.2018 у районі забудови річка Желань протікає у закритому обвідному колекторі.

Частиною 5 статті 29 Закону передбачено, що містобудівні умови та обмеження містять: 1) назву об`єкта будівництва, що повинна відображати вид будівництва та місце розташування об`єкта; 2) інформацію про замовника; 3) відповідність на дату надання містобудівних умов та обмежень цільового та функціонального призначення земельної ділянки містобудівній документації на місцевому рівні; 4) гранично допустиму висотність будинків, будівель та споруд у метрах; 5) максимально допустимий відсоток забудови земельної ділянки; 6) максимально допустиму щільність населення в межах житлової забудови відповідної житлової одиниці (кварталу, мікрорайону); 7) мінімально допустимі відстані від об`єкта, що проектується, до червоних ліній, ліній регулювання забудови, існуючих будинків та споруд; 8) планувальні обмеження (охоронні зони пам`яток культурної спадщини, межі історичних ареалів, зони регулювання забудови, зони охоронюваного ландшафту, зони охорони археологічного культурного шару, в межах яких діє спеціальний режим їх використання, охоронні зони об`єктів природно-заповідного фонду, прибережні захисні смуги, зони санітарної охорони); 9) охоронні зони об`єктів транспорту, зв`язку, інженерних комунікацій, відстані від об`єкта, що проектується, до існуючих інженерних мереж.

Перелік зазначених умов є вичерпним.

Також, суд касаційної інстанції погодився із висновком суду апеляційної інстанції згідно якого щодо вказаного об`єкта у містобудівних умовах та обмеженнях зазначаються охоронні зони інженерних мереж, а не прибережні захисні смуги.

Водночас, відомості щодо прибережної захисної смуги штучного озера, влаштованого в руслі річки Желань, мають в обов`язковому порядку міститись у містобудівних умовах та обмеженнях в силу наведених приписів ч. 5 ст. 29 Закону № 3038-VI.

Таким чином, суд касаційної інстанції погодився із висновками суду апеляційної інстанції про наявність підстав для задоволення позову в частині позовних вимог про необхідність відображення у містобудівних умовах та обмеженнях знаходження об`єкта будівництва в межах нормативної прибережної захисної смуги струмка Желань та влаштованого в його руслі штучного озера.

У відповідності до ч. 4 ст. 78 Кодексу адміністративного судочинства України обставини, встановлені рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, стосовно якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом.

Зокрема, як вбачається із постанови Верховного Суду від 29.04.2020 №810/4566/17, відповідачами в даній справі виступали структурні підрозділи відповідача, а саме Виконавчий комітет Вишневої міської ради Києво-Святошинського району Київської області, Відділ містобудування та архітектури Виконавчого комітету Вишневої міської ради Києво-Святошинського району Київської області.

Відтак, суд враховує позицію Верховного Суду із вказаного вище питання та не бере до уваги доводи позивача про відсутність струмка Желань, а також щодо відсутності необхідності виконання спірного припису щодо розроблення проекту землеустрою про встановлення меж його водоохоронної та прибереженої смуги.

Як наслідок, з урахуванням викладеного у сукупності, під час судового розгляду даної адміністративної справи, предметом якої є правомірність винесення відповідачем припису від 27.02.2019, судом встановлено, що допущені відповідачем процедурні порушення, які передували його прийняттю, не мали негативних наслідків для позивача, оскільки по суті вимог спірного припису, заходи зобов`язального характеру, що в ньому зазначались відповідачем, узгоджуються із вимогами законодавства України, а їх правомірність підтверджується обставинами справи, зокрема висновками Верховного Суду, наведеними у постанові від 29.04.2020 по справі №810/4566/17.

Суд враховує положення Висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів щодо якості судових рішень (пункти 32-41), в якому, серед іншого, звертається увага на те, що усі судові рішення повинні бути обґрунтованими, зрозумілими, викладеними чіткою і простою мовою і це є необхідною передумовою розуміння рішення сторонами та громадськістю; у викладі підстав для прийняття рішення необхідно дати відповідь на доречні аргументи та доводи сторін, здатні вплинути на вирішення спору; виклад підстав для прийняття рішення не повинен неодмінно бути довгим, оскільки необхідно знайти належний баланс між стислістю та правильним розумінням ухваленого рішення; обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент заявника на підтримку кожної підстави захисту; обсяг цього обов`язку суду може змінюватися залежно від характеру рішення.

Стосовно судового контролю за дискреційними адміністративними актами ЄСПЛ виробив позицію, за якою за загальним правилом національні суди повинні утриматися від перевірки обґрунтованості таких актів, однак все ж суди мають проконтролювати, чи не є викладені у них висновки адміністративних органів щодо обставин у справі довільними та нераціональними, непідтвердженими доказами або ж такими, що є помилковими щодо фактів; у будь-якому разі суди повинні дослідити такі акти, якщо їх об`єктивність та обґрунтованість є ключовим питання правового спору (рішення у справі "Дружстевні заложна пріа та інші проти Чеської Республіки" (Druzstevni Zalozna Pria and others v. the Czech Republic № 72034/01); рішення у справі "Сігма радіо телевіжн лтд. проти Кіпру" (Sigma Radio Television ltd. v. Cyprus № 32181/04).

Системно проаналізувавши приписи законодавства України, що були чинними на момент виникнення спірних правовідносин між сторонами, зважаючи на взаємний та достатній зв`язок доказів у їх сукупності, суд дійшов висновку, що адміністративний позов не є обґрунтованим та не підлягає задоволенню.

Оскільки спір вирішено на користь суб`єкта владних повноважень, судові витрати (судовий збір) стягненню з позивача не підлягають.

На підставі викладеного, керуючись статтями 2, 9, 73-78, 90, 143, 242-246, 251, 255 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ВИРІШИВ:

У задоволенні адміністративного позову Вишневої міської ради Києво-Святошинського району Київської області до Державної екологічної інспекції столичного округу, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача - ОСОБА_1 - відмовити.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

У разі оголошення судом лише вступної та резолютивної частини рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

Відповідно до підпункту 15.5 пункту 1 Розділу VII "Перехідні положення" КАС України до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи через Київський окружний адміністративний суд.

Дата складення рішення: 10.08.2021

Суддя Панченко Н.Д.