Справа № 640/18439/20
Суддя: Мазур А.С.
Дата ухвалення: 2021-08-09 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

09 серпня 2021 року м. Київ № 640/18439/20

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі: судді Мазур А.С., розглянувши у порядку спрощеного позовного провадження (без виклику сторін) адміністративну справу:

за позовомОСОБА_1
до Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва Виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) Державної архітектурно-будівельної інспекції України
провизнання протиправним та скасування наказ зобов`язання вчинити дії

ВСТАНОВИВ:

До Окружного адміністративного суду міста Києва звернувся ОСОБА_1 з позовом до Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) та Державної архітектурно-будівельної інспекції України , в якому просив суд: визнати протиправним і скасувати наказ Департаменту з питань Державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) від 21.02.2020 №49 «Про скасування права на початок виконання будівельних робіт, набутого на підставі поданого повідомлення»; зобов`язати Державну архітектурно-будівельну інспекцію України внести до Єдиного реєстру документів, що дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт і засвідчують прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, відомостей про повернення на доопрацювання, відмову у видачі, скасування та анулювання зазначених документів, інформацію про зареєстроване повідомлення про початок будівельних робіт від 27.01.2020 №КВ8.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 27.08.2020 відкрито спрощене позовне провадження у справі.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив про протиправність оскаржуваного наказу з огляду на те, що висновки Департаменту ДАБК про порушенням позивачем вимог містобудівного законодавства, які ґрунтуються на результатах позапланової перевірки, не відповідають дійсності. Зауважив, що фактично Департамент ДАБК не проводив у встановленому порядку позапланову перевірку об`єкту містобудування, замовником будівництва якого є позивач, тому не мав підстав для видання оскаржуваного наказу про скасування права на виконання будівельних робіт. Стверджує, що при реєстрації повідомлення про початок будівельних робіт «Реконструкція індивідуального (садибного) житлового будинку на АДРЕСА_1 » Держархбудінспекція перевірила вказані у ньому відомостей і жодних порушень не виявила.

З огляду на вищевикладене, позивач стверджує про необхідність відновлення Держархбудінспекцією в Єдиному реєстрі документів, що дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт і засвідчують прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, відомостей про повернення на доопрацювання, відмову у видачі, скасування та анулювання зазначених документів інформації про зареєстроване повідомлення позивача про початок будівельних робіт.

Департамент з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) надав суду відзив на позовну заяву, в якому просив відмовити у задоволенні позовних вимог, стверджуючи про їх необґрунтованість. Зокрема, зазначив про проведення позапланової перевірки позивача в межах повноважень та в установленому законодавством порядку. Зазначив, що в установленому порядку отримав інформацію про недостовірність даних, вказаних позивачем в повідомленні початок будівельних робіт, зареєстрованого Держархбудінспекцією. На вимогу Департаменту ДАБК позивач жодних документів та інформації стосовно предмету перевірки не надав, на об`єкті перевірки був відсутній.

У відповіді на відзив позивач наполягав на тому, що позапланова перевірка вищевказаного об`єкта містобудування належним чином не проводилася, тому з посиланням на практику Верховного Суду зазначив, що винесене Департаментом з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) за результатами перевірки, проведеної з порушенням законодавства, є протиправним і підлягає скасуванню судом.

У запереченні на відповідь на відзив Департамент з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) посилаючись на постанову Верховного Суду від 01.11.2018 у справі №826/8556/17 вказав, що статтею 39-1 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», Порядком виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 №466 (в редакції постанови Кабінету Міністрів України від 26.08.2015 №747), та Порядком прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 №461 (у редакції постанови Кабінету Міністрів України від 08.09.2015 №750), передбачено, що достатньою та необхідною правовою підставою для скасування органом державного архітектурно-будівельного контролю реєстрації документів декларативно-реєстраційного характеру є встановлення факту наведення в них замовником недостовірних даних, які є підставою вважати об`єкт самочинним будівництвом та жодною правовою нормою не регламентовано порядок виявлення органом державного архітектурно-будівельного контролю такого факту і його обов`язку проводити перевірку, якщо недостовірність зазначених у декларації даних є очевидною.

Згідно з доводами Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) підтвердження листом Департаменту містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), затвердженого розпорядженням виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) від 14.02.2020 №055-2001 факту зазначення позивачем недостовірних даних в повідомленні про початок будівництва є достатньою підставою для прийняття оскаржуваного наказу про скасування права позивача на початок виконання будівельних робіт, набутого на підставі повідомлення, поданого з недостовірними даними.

Державна архітектурно-будівельна інспекція України у відзиві на позовну заяву вказала на необґрунтованість позовних вимог, спрямованих до неї, оскільки внесення даних до Реєстру документів, що дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт і засвідчують прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, відомостей про повернення на доопрацювання, відмову у видачі, скасування та анулювання зазначених документів здійснюється нею, зокрема, у випадку отримання від Департаменту ДАБК відповідних даних. Держархбудінспекцією не порушені права та інтереси позивача, тому позовна вимога, спрямована до неї, є передчасною.

У відповіді на відзив Держархбудінспекції позивач наполягав на протиправності її дій щодо вилучення з вищевказаного Реєстру про зареєстроване повідомлення позивача про початок будівельних робіт, які вчинені на підставі протиправного наказу Департаменту ДАБК.

У ході судового розгляду справи позивач звернувся до суду з клопотанням про залучення до участі у справі третіх осіб без самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , обслуговуючий кооператив «Житлово-будівельний кооператив «Весна на вулиці Осінній», які є співвласниками будинку за адресою: АДРЕСА_1 , що підтверджується витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності. Однак, суд дійшов висновку про відсутність необхідності щодо залучення названих осіб до участі у справі.

Розглянувши подані позивачем документи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив наступне.

На підставі будівельного паспорта від 26.07.2019 №382/19/012/010-19 збудовано будинок за адресою: АДРЕСА_1 загальною площею 349,3 кв.м, житловою площею 205,3 кв.м, який у жовтні 2019 року введено в експлуатацію відповідно до декларації про готовність об`єкта до експлуатації від 16.10.2019 №КВ57, зареєстрованої Департаментом ДАБК.

22.10.2019 за ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_8 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_3 , ОСОБА_7 та обслуговуючим кооперативом «Житлово-будівельний кооператив «Весна на вулиці Осінній вулиці» зареєстровано право власності на будинок за вищевказаною адресою, загальною площею 349,3 кв.м, житловою площею 205,3 кв.м, який складається з 10 кімнат». Наведене підтверджується витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності від 25.10.2019 №186299097

У подальшому до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності внесено зміни в частині зазначення розміру загальної та житлової площі згаданого будинку. Так, з витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності від 12.11.2019 №188420832 вбачається, що загальна площа будинку уже становить 2350 кв.м, житлова площа - 305 кв.м..

27.01.2020 замовник будівництва ОСОБА_1 через електронний кабінет подав повідомлення про початок виконання будівельних робіт «Реконструкція індивідуального (садибного) житлового будинку на АДРЕСА_1 », що за класом наслідків (відповідальності) належить до об`єктів з незначними наслідками (СС1). Вказане повідомлення автоматично зареєстроване за №КВ98 за допомогою програмних засобів ведення Єдиного реєстру документів, що дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт і засвідчують прийняття в експлуатацію закінчених будівництво об`єктів, відомостей про повернення на доопрацювання, відмову у видачі, скасування та анулювання зазначених документів.

08.01.2020 до Департаменту ДАБК надійшов лист прокуратури міста Києва від 02.01.2020 №04/2/4/1-1588-19 про здійснення нею процесуального керівництва у кримінальному провадженні №0000124 за фактом незаконного будівництва по АДРЕСА_1 , невжиття посадовими особами уповноважених державних та контролюючих органів відповідних заходів до забудовників за вказаною адресою, погодження незаконного будівництва, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною другою статті 364 КК України, у зв`язку з чим з зобов`язано в строк до 14.01.2020 надати до названої прокуратури документи та інформацію, що стосується вищевказаного об`єкта будівництва, та провести в строк до 14.01.2020 заходи державного архітектурно-будівельного контролю з питань дотримання службовими особами забудовників вимог містобудівного законодавства під час проведення будівельних робіт за вищевказаною адресою, про результати якого повідомити прокуратуру міста Києва.

З листа Святошинського управління поліції ГУ Національної поліції у місті Києві від 21.01.2020 №8642/125/54/08-2020 також вбачається здійснення досудового розслідування вказаним органом Національної поліції у кримінальному провадженні №0008642, в ході якого від Департаменту витребовувались відомості та документи, що стосуються проведення будівельних робіт за адресою: АДРЕСА_1 .

Наказом Департаменту ДАБК від 05.02.2020 №104 вирішено провести позапланову перевірку, зокрема, на предмет дотримання ОСОБА_1 вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил на об`єкті будівництва «Реконструкція індивідуального (садибного) житлового будинку на АДРЕСА_1 ».

Згідно з преамбулою цього наказу перевірку призначено відповідно до законів України «Про регулювання містобудівної діяльності» та «Про основні засади державного нагляду (контролю у сфері господарської діяльності», Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 №553, Положення про Департамент з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), затвердженого розпорядженням виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) від 01.10.2015 №978 та на підставі необхідності проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні про початок виконання будівельних робіт від 27.01.2020 №КВ 98.

Водночас з направлення від 05.02.2020 №б/н для проведення планового (позапланового) заходу також вбачається призначення Департаментом ДАБК позапланової перевірки на об`єкті будівництва «Реконструкція індивідуального (садибного) житлового будинку на АДРЕСА_1 » щодо дотримання ОСОБА_1 вимог містобудівного законодавства на підставі наказу Департаменту ДАБК від 17.10.2016 №60 з метою необхідності проведення перевірки достовірності наведених у повідомленні про початок виконання будівельних робіт від 27.01.2020 №КВ 98. Строк проведення позапланової перевірки згідно з указаним направлення - з 10.08.2020 до 21.09.2020.

Таким чином, Департаментом ДАБК видано два накази про проведення позапланової перевірки об`єкті будівництва «Реконструкція індивідуального (садибного) житлового будинку на АДРЕСА_1 »: від 05.02.2020 №104 та від 17.10.2016 №60.

У подальшому Департаментом ДАБК видано наказ від 21.02.2020 №19, яким скасовано право на початок виконання будівельних робіт, набуте на підставі поданого повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1) «Реконструкція індивідуального (садибного) житлового будинку на АДРЕСА_1 », від 27.01.2020 №КВ98, замовник ОСОБА_1 ; управлінню дозвільних процедур доручено забезпечити невідкладне направлення копії наказу до Держархбудінспекції для виключення запису щодо реєстрації повідомлення про початок виконання будівельних робіт від 27.01.2020 №КВ98 з єдиного Реєстру документів, що дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт і засвідчують прийняття в експлуатацію закінчених будівництво об`єктів, відомостей про повернення на доопрацювання, відмов у видачі, скасування та анулювання зазначених документів.

З преамбули цього наказу слідує, що він виданий відповідно до частини другої статті 39-1 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», пункту 15 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 №466 «Деякі питання виконання підготовчих і будівельних робіт» та на підставі листа Департаменту містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) від 14.02.2020 №055-2001 (вх.від 15.02.2020 №073/1116).

Судом встановлено, що Департамент ДАБК з огляду на проведення позапланової перевірки дотримання вимог містобудівного законодавства під час виконання будівельних робіт на об`єкті містобудування «Реконструкція індивідуального (садибного) житлового будинку на АДРЕСА_1 » звернувся до Департаменту містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) з листом від 10.02.2020 №073-1648 щодо надання інформації про отримання замовником будівництва ОСОБА_1 містобудівних умов та обмежень земельної ділянки для будівництва вищевказаного об`єкту містобудування.

Згідно з доводами Департаменту ДАБК листом від 14.02.2020 №055-2001 (вх.від 15.02.2020 №073/1116) Департамент містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) повідомив його, що містобудівні умови та обмеження забудови земельної ділянки для проектування об`єкта будівництва на АДРЕСА_1 замовникові будівництва ОСОБА_1 не надавались.

Суд звертає увагу, в переліку документів, що містяться в додатку до відзиву Департаменту ДАБК на позовну заяву, в позиції №7 вказано про долучення до відзиву копії листа Департаменту містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) від 14.02.2020 №055-2001 на 1 арк. в 1 прим, а в позиції №8 - про долучення картки реєстрації вихідного документа від 14.02.2020 №055-2001 на 1 арк. в 1 прим.

Вказана картка реєстрації вихідного документа (при цьому судом встановлено, що Департаментом ДБАК помилково замість «вхідного» вказано «вихідного») від 14.02.2020 №055-2001 на 1 арк. в 1 прим. дійсно долучена названим Департаментом до відзиву на позовну заяву. З цієї картки вбачається, що лист Департаменту містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) від 14.02.2020 №055-2001 зареєстрований Департаментом ДАБК 15.02.2020 за №073/1116).

Однак, лист Департаменту містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) від 14.02.2020 №055-2001 Департаментом ДАБК до суду не долучено. Натомість долучено копію листа Департаменту містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) без реквізитів, зареєстрованого Департаментом ДАБК 11.02.2020 за №055/1128, який в переліку документів, доданих до відзиву, не вказаний.

Указаним листом Департамент містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) у відповідь на лист Департаменту ДАБК від 10.02.2020 №073-1648 повідомив, що згідно з даними електронної бази документообігу Департаменту містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) містобудівні умови та обмеження для проектування об`єкта будівництва на АДРЕСА_1 замовнику будівництва ОСОБА_1 не надавались.

Відтак, судом встановлено, що саме цей лист, зареєстрований Департаментом ДАБК з 11.02.2020 за №055/1128, надійшов йому у відповідь на його лист від 10.02.2020 №073-1648.

Зважаючи на викладене, відсутність в матеріалах справи копії листа Департаменту містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) від 14.02.2020 №055-2001 не перешкоджає суду вирішити даний спір.

Судом також встановлено, що копію оскаржуваного наказу від 21.02.2020 №19 Департамент ДАБК направив на адресу позивача листом від 25.02.2020 №073-2233.

Розглядаючи адміністративну справу по суті, суд виходить із такого.

Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності» (далі - Закон № 3038-VІ) встановлені правові та організаційні основи містобудівної діяльності і спрямований на забезпечення сталого розвитку територій з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів.

Відповідно до частини першої статті 34 Закону №3038-VI замовник має право виконувати будівельні роботи після:

- подання замовником повідомлення про початок виконання будівельних робіт відповідному органу державного архітектурно-будівельного контролю - щодо об`єктів будівництва, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), та щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта та які не потребують отримання дозволу на виконання будівельних робіт згідно з переліком об`єктів будівництва, затвердженим Кабінетом Міністрів України. Форма повідомлення про початок виконання будівельних робіт та порядок його подання визначаються Кабінетом Міністрів України;

- видачі замовнику органом державного архітектурно-будівельного контролю дозволу на виконання будівельних робіт - щодо об`єктів, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з середніми (СС2) та значними (СС3) наслідками або підлягають оцінці впливу на довкілля згідно із Законом України «Про оцінку впливу на довкілля».

Відповідно до частини другої указаної статті зазначені у частині першій цієї статті документи, що надають право на виконання будівельних робіт, є чинними до завершення будівництва.

Перелік будівельних робіт, які не потребують документів, що дають право на їх виконання, та після закінчення яких об`єкт не підлягає прийняттю в експлуатацію, затверджується Кабінетом Міністрів України.

За змістом статті 36 Закону №3038-VI право на виконання підготовчих робіт (якщо вони не були виконані раніше згідно з повідомленням про початок виконання підготовчих робіт) і будівельних робіт на об`єктах, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), об`єктах, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, надається замовнику та генеральному підряднику чи підряднику (у разі якщо будівельні роботи виконуються без залучення субпідрядників) після подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт.

Виконувати будівельні роботи без подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт забороняється.

Отримання замовником інших документів дозвільного характеру для виконання будівельних робіт, крім направлення повідомлення про початок виконання будівельних робіт до відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю відповідно до частини першої цієї статті, не вимагається.

Право на початок виконання будівельних робіт, набуте на підставі поданого повідомлення, може бути скасовано відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю у разі:

1) подання замовником заяви про скасування повідомлення про початок виконання будівельних робіт;

2) отримання відомостей про ліквідацію юридичної особи, що є замовником;

3) встановлення під час перевірки порушень вимог містобудівної документації, містобудівних умов та обмежень, невідповідності об`єкта будівництва проектній документації на будівництво такого об`єкта, вимогам будівельних норм, стандартів і правил, порушень містобудівного законодавства у разі невиконання вимог приписів посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю.

Відомості про скасування права на виконання будівельних робіт вносяться до реєстру.

Замовник відповідно до закону несе відповідальність за повноту та достовірність даних, зазначених у поданому ним повідомленні про початок виконання будівельних робіт, та за виконання будівельних робіт без повідомлення.

Крім того, частиною другою статті 39-1 Закону №3038-VІ визначено, що у разі виявлення відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю факту подання недостовірних даних, наведених у надісланому повідомленні чи зареєстрованій декларації, які є підставою вважати об`єкт самочинним будівництвом, зокрема якщо він збудований або будується на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи, чи без належно затвердженого проекту або будівельного паспорта, а також у разі скасування містобудівних умов та обмежень реєстрація такої декларації, право на початок виконання підготовчих або будівельних робіт, набуте на підставі поданого повідомлення, підлягають скасуванню відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. Про скасування декларації чи права на початок виконання підготовчих або будівельних робіт, набутого на підставі поданого повідомлення, відповідний орган державного архітектурно-будівельного контролю письмово повідомляє замовника протягом трьох робочих днів з дня скасування.

Таким чином, реєстрація повідомлення про початок виконання будівельних робіт може бути скасована у разі виявлення інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю факту наведення у ній недостовірних даних, які є підставою вважати об`єкт самочинним будівництвом, у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Процедура скасування декларації про початок виконання підготовчих робіт, декларації про початок виконання будівельних робіт встановлена Порядком виконання будівельних робіт, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 13 квітня 2011 року № 466 (далі - Порядок № 466).

За змістом пункту 15 Порядку №466 у разі виявлення відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю факту подання наведених у надісланому повідомленні недостовірних даних, які є підставою вважати об`єкт самочинним будівництвом, зокрема якщо він збудований або будується на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи, чи без належно затвердженого проекту або будівельного паспорта, а також у разі скасування містобудівних умов та обмежень, право на початок виконання підготовчих або будівельних робіт, набуте на підставі поданого повідомлення, підлягає скасуванню відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю.

Право на початок виконання підготовчих або будівельних робіт, набуте на підставі поданого повідомлення, також може бути скасовано відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю у разі:

- подання замовником заяви про скасування повідомлення про початок виконання підготовчих та/або будівельних робіт особисто або рекомендованим листом з повідомленням чи через електронний кабінет;

- отримання відомостей про ліквідацію юридичної особи, що є замовником будівництва;

- встановлення під час проведення перевірки порушень вимог містобудівної документації, містобудівних умов та обмежень, невідповідності об`єкта будівництва проектній документації на будівництво такого об`єкта, вимогам будівельних норм, стандартів і правил, порушень містобудівного законодавства у разі невиконання вимог приписів посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю.

Орган державного архітектурно-будівельного контролю скасовує право на початок виконання підготовчих або будівельних робіт, набуте на підставі поданого повідомлення, шляхом видачі відповідного розпорядчого акта. Держархбудінспекція не пізніше наступного робочого дня з дня повідомлення органом державного архітектурно-будівельного контролю про скасування реєстрації повідомлення вносить до реєстру відповідний запис.

Про скасування права на початок виконання підготовчих або будівельних робіт, набутого на підставі поданого повідомлення, відповідний орган державного архітектурно-будівельного контролю письмово в паперовій або електронній формі через електронний кабінет повідомляє замовнику протягом трьох робочих днів з дня скасування.

Відповідно до статті 41 названого Закону державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю відповідно до Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності». Державний архітектурно-будівельний контроль замовників будівництва, які є фізичними особами, здійснюється відповідно до Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» з урахуванням особливостей правового статусу таких осіб. Порядок здійснення архітектурно-будівельного контролю визначається Кабінетом Міністрів України.

Як встановлено судом, Департамент ДАБК здійснює свої повноваження щодо державного архітектурного контролю в місті Києві та дозвільно-реєстраційних функцій щодо об`єктів незначного (СС1) та середнього (СС2) класу наслідків (відповідальності) з 12.10.2016.

Процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками, сертифікованими відповідальними виконавцями робіт, підприємствами, що надають технічні умови щодо інженерного забезпечення об`єкта будівництва, та експертними організаціями (далі - суб`єкти містобудування) вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт визначено Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 №553 (далі - Порядок №553).

Згідно з пунктом 2 указаного Порядку державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється за дотриманням:

1) вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, проектної документації, будівельних норм, стандартів і правил, положень містобудівної документації всіх рівнів, вихідних даних для проектування об`єктів містобудування, технічних умов, інших нормативних документів під час виконання підготовчих і будівельних робіт, архітектурних, інженерно-технічних і конструктивних рішень, застосування будівельної продукції;

2) порядку здійснення авторського і технічного нагляду, ведення загального та (або) спеціальних журналів обліку виконання робіт (далі - загальні та (або) спеціальні журнали), виконавчої документації, складення актів на виконані будівельно-монтажні та пусконалагоджувальні роботи;

3) інших вимог, установлених законодавством, будівельними нормами, правилами та проектною документацією, щодо створення об`єкта будівництва.

Відповідно до пункту 5 Порядку №553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Згідно з пунктами 6, 7 Порядку №553 плановою перевіркою вважається перевірка, що передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю, який затверджується керівником відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Позаплановою перевіркою вважається перевірка, яка не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю. Підставами для проведення позапланової перевірки є, окрім іншого, вимога правоохоронних органів про проведення перевірки.

Згідно з пунктом 11 Порядку №553 посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час проведення перевірки мають право:

1) безперешкодного доступу до місць будівництва об`єктів та до об`єктів, що підлягають обов`язковому обстеженню;

2) складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону;

3) у разі виявлення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, містобудівних умов та обмежень, затвердженого проекту або будівельного паспорта забудови земельної ділянки видавати обов`язкові для виконання приписи щодо усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил; зупинення підготовчих та будівельних робіт.

Підготовчі та будівельні роботи, які не відповідають вимогам законодавства, будівельним нормам, стандартам і правилам, містобудівним умовам та обмеженням, затвердженому проекту або будівельному паспорту забудови земельної ділянки, виконуються без набуття права на їх виконання, підлягають зупиненню до усунення порушень законодавства у сфері містобудівної діяльності;

4) проводити перевірку відповідності виконання підготовчих та будівельних робіт вимогам будівельних норм, стандартів і правил, затвердженим проектним вимогам, рішенням, технічним умовам, своєчасності та якості проведення передбачених нормативно-технічною і проектною документацією зйомок, замірів, випробувань, а також ведення журналів робіт, наявності у передбачених законодавством випадках паспортів, актів та протоколів випробувань, сертифікатів та іншої документації;

5) проводити перевірку відповідності будівельних матеріалів, виробів і конструкцій, що використовуються під час будівництва об`єктів, вимогам стандартів, норм і правил згідно із законодавством;

7) залучати до проведення перевірок представників центральних і місцевих органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування, експертних та громадських організацій (за погодженням з їх керівниками), фахівців галузевих науково-дослідних та науково-технічних організацій;

8) одержувати в установленому законодавством порядку від органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій, фізичних осіб інформацію та документи, необхідні для здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.

Забороняється витребовувати у суб`єктів містобудування інформацію та документи податкової, фінансової звітності, щодо оплати праці, руху коштів та інші, не пов`язані із здійсненням державного архітектурно-будівельного контролю;

9) вимагати у випадках, визначених законодавством, вибіркового розкриття окремих конструктивних елементів будинків і споруд, проведення зйомки і замірів, додаткових лабораторних та інших випробувань будівельних матеріалів, виробів і конструкцій;

10) забороняти за вмотивованим письмовим рішенням експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, не прийнятих в експлуатацію;

11) здійснювати фіксування процесу проведення перевірки з використанням фото, аудіо- та відеотехніки.

Пунктом 16 зазначеного Порядку №553 встановлено, що за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою інспекції складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.

Відповідно до пункту 17 Порядку №553 у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт.

Згідно з пунктом 9 Порядку №553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб`єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об`єкт будівництва.

Відтак, державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у формі планових і позапланових перевірок, під час яких орган державного архітектурно-будівельного контролю має право одержувати в установленому законодавством порядку від органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій, фізичних осіб інформацію та документи, необхідні для здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, за його результатами посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки, а у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності.

Вказаний порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю має бути дотриманий також у випадку застосування заходів, визначених частиною другою статті 39-1 Закону № 3038-VІ (скасування повідомлення про початок будівництва).

Такий висновок узгоджується з висновком Верховного Суду, що міститься в постанові від 03.02.2021 у справі №640/7495/19.

Зважаючи на вказаний висновок Верховного Суду, суд не бере до уваги висновок Верховного Суду, викладений у раніше прийнятій постанові від 01.11.2018 у справі №826/8556/16, на який посилається Департамент ДАБК, стверджуючи, що скасування право на початок виконання будівельних робіт, набуте на підставі поданого повідомлення про початок виконання будівельних робіт, може бути як наслідком самостійного виявлення органом державного архітектурно-будівельного контролю недостовірних даних, зазначених в повідомленні про початок виконання будівельних робіт, так і шляхом здійснення заходів державного-архітектурно будівельного контролю у вигляді планових та позапланових перевірок. При цьому, у разі самостійного виявлення органом державного архітектурно-будівельного контролю недостовірних даних у поданому повідомленні про початок будівельних робіт, не підлягає застосуванню порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю шляхом проведення перевірок.

Як встановлено вище, оскаржуваний наказ Департаменту ДАБК виданий відповідно до частини другої статті 39-1 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», пункту 15 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 №466 «Деякі питання виконання підготовчих і будівельних робіт» та на підставі листа Департаменту містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) від 14.02.2020 №055-2001 (вх.від 15.02.2020 №073/1116).

Разом із тим, інформація, отримана від Департаменту містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) не є формою державного архітектурно-будівельного контролю, а тому не може бути підставою для прийняття рішення про скасування права на початок виконання будівельних робіт, набутого на підставі поданого повідомлення про початок виконання будівельних робіт.

Аналогічна правова позиція висловлена Верховним Судом у постановах від 14.03.2018 у справі № 814/1914/16, від 26.06.2018 у справі № 826/20445/16 та від 03.02.2021 у справі № 640/7495/19.

Водночас доцільно зауважити, що лист Департаменту ДАБК від 10.02.2020 №073-1648 про надання інформації щодо отримання ОСОБА_1 містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки, адресований Департаменту містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), у відповідь на який Департамент ДАБК повідомлено про ненадання позивачу містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки, був направлений в межах проведення Департаментом ДАБК перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності під час виконання будівельних робіт «Реконструкція індивідуального (садибного) житлового будинку на вул.Осіння, 59 у Святошинському районі міста Києва», що підтверджується змістом цього листа.

Наведеним спростовуються доводи Департаменту ДАБК про те, що виявлення факту подання позивачем недостовірних даних у поданому повідомленні про початок виконання будівельних робіт відбулося поза межами перевірки.

Водночас Департамент ДАБК не надав суду доказів того, в межах якої саме перевірки ним виявлено цей факт, оскільки, як встановлено вище, ним було видано два накази про проведення позапланової перевірки на об`єкті «Реконструкція індивідуального (садибного) житлового будинку на вул.Осіння, 59 у Святошинському районі міста Києва». Також не надав копію акта такої перевірки, складенням якого повинне закінчитися її проведення, і в якому зафіксований факт подання позивачем недостовірних даних в поданому повідомленні про початок виконання будівельних робіт.

Зважаючи на викладене суд дійшов висновку про порушення Департаментом ДАБК визначеної законодавством процедури проведення позапланової перевірки позивача, наслідком чого стало протиправне видання ним оскаржуваного наказу.

Як визначено в постанові Верховного Суду від 25.07.2019 у справі № 826/13000/18, правова процедура (fair procedure - справедлива процедура) є складовою принципу законності та принципу верховенства права і передбачає правові вимоги до належного прийняття актів органами публічної влади. Правова процедура встановлює чітку послідовність дій проведення перевірки із зазначенням способів та методів її здійснення, підстав, порядку, форми та строків такої діяльності.

Визначена правова процедура проведення перевірки встановлює межі вчинення повноважень органу державної влади щодо проведення ним перевірки і, у разі її неналежного дотримання, дає підстави для оскарження таких дій особою, чиї інтереси вона зачіпає, до суду.

Встановлена правова процедура як складова принципу законності та принципу верховенства права, є важливою гарантією недопущення зловживання з боку органів публічної влади під час прийняття рішень та вчинення дій, які повинні забезпечувати справедливе ставлення до особи.

Правова процедура спрямована на забезпечення загального принципу юридичної визначеності. Складовою принципу юридичної визначеності є принцип легітимних очікувань, як одного із елементів принципу верховенства права.

Принцип легітимних очікувань виражає ідею, що органи публічної влади повинні не лише додержуватися приписів актів права, а й своїх обіцянок та пробуджених очікувань. Згідно з доктриною легітимних очікувань - ті хто чинить добросовісно на підставі права, яким воно є, не повинне відчувати краху надій щодо своїх легітимних очікувань (п. 61 коментаря до документа Венеційської комісії «Мірило правовладдя» (2017 року), який ухвалено Венеційською комісією на 106 пленарному засіданні (Венеція, 11-12.03.2016)).

Таким чином, позивач, з урахуванням наведених вище положень законодавства, правомірно очікував, що процедура проведення призначеної стосовно нього позапланової перевірки буде дотримана, чого, як вбачається з матеріалів справи, не відбулось.

Недотримання Департаментом ДАБК процедури прийняття оскаржуваного наказу за наслідками призначених стосовно нього перевірок є достатньою і самостійною підставою для задоволення позовної вимоги про визнання цього наказу протиправним і скасування.

Водночас суд не вбачає підстав для задоволення вимоги позивача про зобов`язання Держархбудінспекції внести до Єдиного реєстру документів, що дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт і засвідчують прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, відомостей про повернення на доопрацювання, відмову у видачі, скасування та анулювання зазначених документів, інформацію про зареєстроване повідомлення про початок будівельних робіт від 27.01.2020 №КВ8, що пояснюється наступним.

Відповідно до пункту 4 Порядку ведення єдиного реєстру документів, що дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт і засвідчують прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, відомостей про повернення на доопрацювання, відмову у видачі, скасування та анулювання зазначених документів, затвердженого наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 24.06.2011 №92 (у редакції наказу Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 16.07.2015 №165) (далв - Порядок №92) визначено, що внесення відомостей (даних) про прийняте рішення до реєстру здійснюється відповідальними посадовими особами органів державного архітектурно-будівельного контролю, які пройшли підготовку до роботи з реєстром (далі - посадові особи), або у визначених актами законодавства випадках автоматично за допомогою програмних засобів ведення реєстру.

Згідно з пунктами 5 та 6 Порядку №92 Держархбудінспекція забезпечує: підготовку посадових осіб для роботи з реєстром; надання (позбавлення) права доступу посадових осіб до реєстру за поданням органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Формування відомостей (даних) для внесення їх до реєстру здійснюється на підставі інформації, наданої замовниками або їх уповноваженими особами.

Пунктом 8 Порядку №92 визначено, що підставами для внесення Держархбудінспекцією поданих органом державного архітектурно-будівельного контролю даних до реєстру є отримання цим органом: повідомлення; повідомлення про зміну даних у цьому повідомленні; декларації про готовність об`єкта до експлуатації (далі - декларація); повідомлення про зміну даних у зареєстрованих деклараціях, внесення змін до них у зв`язку з виявленими технічними помилками; скасування реєстрації повідомлення або декларації; прийняття рішення про видачу або анулювання дозволу, видачу сертифіката, повернення декларації на доопрацювання для усунення виявлених недоліків; прийняття рішення про відмову у видачі дозволів чи сертифікатів.

У випадках, визначених актами законодавства, зазначені документи вносяться автоматично за допомогою програмних засобів ведення реєстру.

Згідно з пунктом 15 Порядку №92 у разі прийняття наказу органом державного архітектурно-будівельного контролю про скасування реєстрації повідомлень чи декларацій, анулювання дозволу, набрання рішенням суду законної сили про скасування документа декларативного або дозвільного характеру відомості автоматично вносяться до реєстру про їх скасування або анулювання.

Таким чином, у разі отримання від Департаменту ДАБК копії осаржуваного наказу від 21.02.2020 №49 про скасування права ОСОБА_1 на початок виконання будівельних робіт, набутого на підставі повідомлення про початок будівельних робіт щодо об`єкту ««Реконструкція індивідуального (садибного) житлового будинку на АДРЕСА_1 », Держархбудінспекція повинна внести цю інформацію до Єдиного реєстру документів, що дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт і засвідчують прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, відомостей про повернення на доопрацювання, відмову у видачі, скасування та анулювання зазначених документів.

У ході судового розгляду справи судом не встановлено внесення Держархбудінспекцією відповідної інформації на підставі оскаржуваного наказу Департаменту ДАБК до згаданого Єдиного реєстру.

За таких обставин зазначена позовна вимога є передчасною та такою, що задоволенню судом не підлягає. Отже, позовні вимоги підлягають до частковому задоволенню судом.

Відповідно до ч. 2 ст. 2 названого Кодексу у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Відповідно до частини першої статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Частиною другою цієї ж статті встановлено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Статтею 90 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), що міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Відповідно до частини третьої статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України при частковому задоволенні позову судові витрати покладаються на обидві сторони пропорційно до розміру задоволених позовних вимог. При цьому суд не включає до складу судових витрат, які підлягають розподілу між сторонами, витрати суб`єкта владних повноважень на правничу допомогу адвоката та сплату судового збору.

Керуючись вимогами ст.ст. 2, 5 - 11, 19, 72 - 77, 90, 139, 241 - 246, 250, 255 Кодексу адміністративного судочинства України, Окружний адміністративний суд міста Києва, -

В И Р І Ш И В:

Позовні вимоги ОСОБА_1 ( АДРЕСА_2 , іпн. НОМЕР_1 ) задовольнити частково.

Визнати протиправним та скасувати наказ Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) від 21.02.2020 №49 «Про скасування права на початок виконання будівельних робіт, набутого на підставі поданого повідомлення».

У задоволенні решти позовних вимог - відмовити.

Стягнути на користь ОСОБА_1 ( АДРЕСА_2 , іпн. НОМЕР_1 ) за рахунок бюджетних асигнувань Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) (01001, м. Київ, вул. Хрещатик, 32-а , ) понесені витрати зі сплати судового збору у сумі 840, 80 грн. (вісімсот сорок гривень 80 коп.)

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи відповідно до статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене до суду апеляційної інстанції протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення за правилами, встановленими статтями 295-297 Кодексу адміністративного судочинства України.

Відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 розділу VII «Перехідні положення» Кодексу адміністративного судочинства України до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Суддя А.С. Мазур