Справа № 160/6759/21
Суддя: Врона Олена Віталіївна
Дата ухвалення: 2021-08-03 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
03 серпня 2021 року Справа № 160/6759/21
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого судді Врони О.В.,
при секретарі Носенко К.В.,
представника позивача Семикіної Л.В.,
представника відповідача Ферафонтова Ю.В.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні у місті Дніпро адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Мегапромекологія» до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору: Головне управління Державної казначейської служби України у Дніпропетровській області про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії, -
27.04.2021 року товариство з обмеженою відповідальністю «Мегапромекологія» (далі ТОВ «Мегапромекологія», позивач) звернулось до Дніпропетровського окружного адміністративного суду з позовною заявою до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області (далі відповідач), третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору: Головне управління Державної казначейської служби України у Дніпропетровській області, в якій просить:
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 30.04.2021 року позовну заяву залишено без руху, надано позивачу строк, протягом п`яти днів з дня вручення цієї ухвали для усунення недоліків.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 14.06.2021 року відкрито провадження в адміністративній справі за правилами загального позовного провадження, призначено підготовче засідання на 06.07.2021 року.
05.07.2021 року представником відповідача подано до суду відзив на позовну заяву, в якому позовні вимоги не визнав та просив суд відмовити в задоволенні позову. В обґрунтування правової позиції зазначено, що ГУ ДПС у Дніпропетровській області, в ІТС «Податковий блок» здійснено опрацювання постанови Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 20.12.2016 по справі №804/7791/16 в частині скасування податкового повідомлення-рішення та в ІКП ТОВ «Мегапромекологія» поновлена сума переплати з податку на додану вартість у сумі - 1570995,0 гривень. Разом з цим, іншу частину рішення суду не можливо виконати у зв`язку з відсутністю технічної можливості інформаційних баз даних та наявних роз`яснень Міністерства фінансів України. Відповідач зазначає, що ГУ ДПС у Дніпропетровській області листами від 11.09.2019 №307/8/04-36-04-02, від 27.04.2020 №2999/8/04-36-04-02-12 зверталось до ДПС України з проханням доопрацювання інформаційних баз даних ДПС України в частині зарахування суми бюджетного відшкодування як сплату податку на прибуток приватних підприємств. Враховуючи викладене, виконання постанови Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 20.12.2016 по справі № 804/7791/16, щодо зарахування суми в розмірі 1 570 995 грн бюджетного відшкодування ТОВ «Мегапромекологія», як сплату податку на прибуток приватних підприємств можливе шляхом звернення ТОВ «Мегапромекологія» до суду із заявою про зміну способу його виконання.
Дане клопотання підлягає до задоволення з огляду на наступне.
Так, постановою Кабінету Міністрів України від 30.09.2020 № 893 вирішено: ліквідувати як юридичні особи публічного права територіальні органи Державної податкової служби за переліком згідно з додатком, до якого у тому числі, включено Головне управління ДПС у Дніпропетровській області.
Абзацом 3 п. 2 постанови Кабінету Міністрів України від 30.09.2020 № 893 установлено, що територіальні органи ДПС України, що ліквідуються відповідно до п. 1 цієї постанови, продовжують здійснювати свої повноваження та функції до утворення ДПС України територіальних органів згідно з абз. 4 п. 3 цієї постанови та прийняття рішення про можливість забезпечення здійснення такими органами повноважень та функцій територіальних органів, що ліквідуються. Таке рішення приймається ДПС України після здійснення заходів, пов`язаних із внесенням до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань даних про територіальні органи ДПС України. що будуть утворені згідно з абз. 4 п. 3 цієї постанови, як відокремлені підрозділи юридичної особи публічного права, затвердженням положень про них, структур, штатних розписів, та заповненням 30 % вакансій.
В абзаці 4 п. 2 постанови Кабінету Міністрів України від 30.09.2020 № 893 закріплено, що права та обов`язки територіальних органів ДПС України, що ліквідуються відповідно до п. 1 цієї постанови, переходять ДПС України та її територіальним органам.
Наказом ДПС України від 30.09.2020 № 529 утворено як відокремлені підрозділи ДПС України територіальні органи за переліком згідно з додатком, до якого, зокрема, включено Головне управління ДПС у Дніпропетровській області.
Наказом ДПС України від 24.12.2020 № 755 розпочато з 01.01.2021 здійснення територіальними органами ДПС України, утвореними як її відокремлені підрозділи, повноважень і функцій територіальних органів ДПС України, що ліквідуються відповідно до п. 1постанови Кабінету Міністрів України від 30.09.2020 № 893.
Відповідно до п. 6 Порядку здійснення заходів, пов`язаних з утворенням, реорганізацією або ліквідацією міністерств, інших центральних органів виконавчої влади, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 20.10.2011, дія якого поширюється, в тому числі, і на територіальні органи міністерств та інших центральних органів виконавчої влади, права та обов`язки органів виконавчої влади переходять у разі приєднання одного або кількох органів виконавчої влади до іншого органу виконавчої влади - до органу виконавчої влади, до якого приєднано один або кілька органів виконавчої влади.
Згідно ст. 52 КАС Україниу разі вибуття або заміни сторони чи третьої особи у відносинах, щодо яких виник спір, суд допускає на будь-якій стадії судового процесу заміну відповідної сторони чи третьої особи її правонаступником. Усі дії, вчинені в адміністративному процесі до вступу правонаступника, обов`язкові для нього в такій самій мірі, у якій вони були б обов`язкові для особи, яку він замінив.
Враховуючи викладене, суд вважає за необхідне здійснити процесуальне правонаступництво, шляхом заміни відповідача - Головного управління ДПС у Дніпропетровській області на належного відповідача - Головне управління ДПС у Дніпропетровській області, як відокремленого підрозділу Державної податкової служби України.
В підготовче засідання, призначене на 06.07.2021 року, з`явились представники позивача та відповідача. Представник третьої особи в судове засідання не прибув. Судом оголошено перерву в підготовчому засіданні до 20.07.2021 року.
09.07.2021 року представником третьої особи подано відзив на позовну заяву, в якому просив відмовити у задоволенні позову. В обґрунтування правової позиції зазначив, що позивачем не наведено жодного посилання на будь-який закон або нормативний акт, яким би було передбачено, що в даному випадку шкода відшкодовується конкретною юридичною особою, а саме Головним управлінням Державної казначейської служби України у Дніпропетровській області. Позивач не звертався до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області стосовно узгодження суми бюджетного відшкодування та внесення заяви до тимчасового реєстру про повернення суми бюджетного відшкодування.
В підготовче засідання, призначене на 20.07.2021 року, з`явились представники позивача та відповідача. Представник третьої особи в судове засідання не прибув, про дату, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином. Судом закрито підготовче провадження у справі та призначено до розгляду по суті на 03.08.2021 року.
В судове засідання, призначене на 03.08.2021 року, з`явились представники позивача та відповідача, підтримали обрані правові позиції.
Представник третьої особи в судове засідання не прибув, про дату, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином.
Відповідно до ч.1 ст. 205 КАС України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи, за умови що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.
Заслухавши пояснення представників позивача та відповідача, розглянувши подані документи і матеріали, з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, судом встановлено наступне.
На підставі підпункту 20.1.4 пункту 20.1 статті 20, пункту 75.1 статті 75, пункту 77.1 статті 77, підпункту 78.1.8 пункту 78.1 статті 78, пункту 200.11 статті 200 Податкового кодексу України та на підставі наказу №773 від 26.09.2016 року проведено позапланову виїзну документальну перевірку Товариства з обмеженою відповідальністю Мегапромекологія з питань законності декларування заявленого до відшкодування з бюджету податку на додану вартість в сумі 1570995 грн. згідно податкової декларації з податку на додану вартість за серпень 2016 року.
За результатами перевірки 11.10.2016 року складений акт №1756/04-07-14-02/36759863, у висновку якого зазначено, що встановлено порушення пункту 102.5 статті 102, підпункту б) пункту 200.4 статті 200 Податкового кодексу України, в результаті чого завищено суму від`ємного значення, що підлягає бюджетному відшкодуванню, у податковій декларації з податку на додану вартість за серпень 2016 року на суму 1570995 грн.
Однак в порушення пункту 102.5 статті 102 Податкового кодексу України безпідставно завищено суму від`ємного відшкодування на суму 480882,07 грн., у зв`язку із перевищенням 1095 днів з моменту виникнення у платника податку права на відповідне відшкодування.
Також зазначено, що податок на прибуток підприємств не сплачується повністю до Державного бюджету, отже зарахування суми від`ємного значення в рахунок погашення зобов`язань за цим податком є протиправним.
Не погоджуючись з прийнятим податковим повідомленням-рішенням, позивач оскаржив його до суду.
Постановою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 20.12.2016 року у справі №804/7791/16 адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю «Мегапромекологія» до Нікопольської об`єднаної державної податкової інспекції Головного управління ДФС у Дніпропетровській області про скасування податкового повідомлення рішення задоволено:
- зобов`язано Нікопольську об`єднану державну податкову інспекцію Головного управління ДФС у Дніпропетровській області зарахувати суму в розмірі 1570995 грн. бюджетного відшкодування Товариства з обмеженою відповідальністю Мегапромекологія, як сплату податку на прибуток приватних підприємств.
Постанова Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 20.12.2016 року у справі №804/7791/16 набрала законної сили 04.05.2017 року.

Разом з тим, Нікопольська об`єднана державна податкова інспекція Головного управління ДФС у Дніпропетровській області звернулась до Дніпропетровського окружного адміністративного суду з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю Мегапромекологія, в якому просила суд стягнути кошти Товариства з обмеженою відповідальністю Мегапромекологія з розрахункових рахунків підприємства, відкритих у банківських установах, до бюджету держави на суму податкового боргу 1745550,11 грн. (в т.ч. пеня 424643,11 грн.).

Постановою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 02.09.2016 року у справі №804/5658/16 адміністративний позов Нікопольської об`єднаної державної податкової інспекції Головного управління ДФС у Дніпропетровській області до Товариства з обмеженою відповідальністю Мегапромекологія про стягнення податкового боргу задоволено, стягнуто з рахунків Товариства з обмеженою відповідальністю Мегапромекологія () у банках, обслуговуючих цього платника податків, на користь бюджету кошти в рахунок погашення податкового боргу з податку на прибуток у сумі 1745550,11грн. (один мільйон сімсот сорок п`ять тисяч п`ятсот п`ятдесят гривень 11 копійок).

Відділом примусового виконання рішень управління державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Дніпропетровській області постановою ВП №055904143 від 02.03.2018р. відкрито виконавче провадження, щодо виконання виконавчого листа у справі № 804/7791/16 виданого 30.01.2018р., яким зобов`язано Нікопольську ОДПІ головного управління ДФС у Дніпропетровській області зарахувати суму в розмірі 1 570 995,00грн. бюджетного відшкодування в рахунок сплати податку на прибуток.

Отже, у справі № 804/7791/16, в судовому порядку було скасовано повідомлення - рішення № від 03.11.2016р., чим підтверджено правильність нарахування позивачем у декларації з податку на додану вартість за серпень 2016р. суми 1 570 995,00грн. бюджетного відшкодування та встановлено законність права позивача на бюджетне відшкодування податку на додану вартість на суму 1 570 995,00грн. в рахунок сплати податку на прибуток в інтегрованій картці платника податків.

Проте, відповідачем не вчинено дій на відшкодування з бюджету на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Мегапромекологія» податку на додану вартість за Декларацію з податку на додану вартість за серпень 2016р. на суму 1 570 995,00 грн., у зв`язку з чим позивач звернувся до суду з цим позовом.

Станом на час виникнення спірних правовідносин механізм взаємодії органів державної податкової служби та органів державної казначейської служби в процесі відшкодування податку на додану вартість був визначений Порядком взаємодії органів державної податкової служби та органів державної казначейської служби в процесі відшкодування податку на додану вартість, затверджений постановою Кабінету Міністрів України № 39 від 17.01.2011 року (далі - Порядок №39).

Так, відповідно до п.6 Порядку № 39 у разі коли за результатами проведення перевірок платника податку з урахуванням вимог статей 73 і 83 ПК України підтверджено достовірність нарахованої суми бюджетного відшкодування податку на додану вартість, орган державної податкової служби складає висновок про суми відшкодування податку на додану вартість (далі - висновок), в якому зазначає суму, що підлягає відшкодуванню з державного бюджету.

Згідно із п.7 Порядку №39 орган державної податкової служби за місцем реєстрації платника податку зобов`язаний подати органові державної казначейської служби висновок протягом: трьох робочих днів після закінчення камеральної перевірки податкової декларації платника податку, який має право на автоматичне бюджетне відшкодування податку на додану вартість п`яти робочих днів після закінчення перевірки платника податку, який не має права на автоматичне відшкодування податку на додану вартість.

Пунктом 8 Порядку №39 визначено, що державна податкова служба надсилає на постійній основі до Державної казначейської служби узагальнену інформацію про обсяги сум бюджетного відшкодування податку на додану вартість, визначені у висновках. Порядок та строки надсилання такої інформації визначаються Державною податковою службою.

Відповідно до п. 9 Порядку № 39 на підставі висновку та узагальненої інформації про обсяги сум бюджетного відшкодування податку на додану вартість, визначені у висновках, орган державної казначейської служби перераховує платникові податку зазначену у висновку суму бюджетного відшкодування податку на додану вартість з бюджетного рахунка на поточний банківський рахунок платника податку, відкритий в обслуговуючому банку, протягом трьох операційних днів після отримання висновку в разі, коли платник податку має право на автоматичне бюджетне відшкодування податку на додану вартість; п`яти операційних днів після отримання висновку в разі, коли платник податку не має права на автоматичне відшкодування податку на додану вартість.

З аналізу вищевказаного норм вбачається, що у разі підтвердження контролюючим органом достовірності нарахування платником податку суми бюджетного відшкодування податку на додану вартість, контролюючий орган зобов`язаний скласти та надіслати органу державної казначейської служби висновок про суму відшкодування податку на додану вартість.

Відповідно до п. 200.15 ст. 200 ПК України, у разі коли за результатами перевірки сум податку, заявлених до відшкодування, платник податку розпочинає процедуру адміністративного або судового оскарження, контролюючий орган не пізніше наступного робочого дня після отримання відповідного повідомлення від платника або ухвали суду про порушення провадження у справі зобов`язаний внести відповідні дані до Реєстру заяв про повернення суми бюджетного відшкодування.

Після закінчення процедури адміністративного оскарження або набрання законної сили рішенням суду контролюючий орган на наступний робочий день після отримання відповідного рішення зобов`язаний внести до Реєстру заяв про повернення суми бюджетного відшкодування дані щодо узгодженої суми бюджетного відшкодування платника.

Враховуючи постанову Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 20.12.2016 року у справі № 804/7791/16, яка набрала законної сили 04.05.2017 року, якою скасовано податкове повідомлення-рішення № від 03.11.2016 року, контролюючий орган зобов`язаний був протягом п`яти робочих днів після закінчення процедури судового оскарження підготувати відповідний висновок та подати його органу, що здійснює казначейське обслуговування бюджетних коштів.

Однак, такий висновок Головним управлінням ДПС у Дніпропетровській області органу, що здійснює казначейське обслуговування бюджетних коштів - Головному управлінню державної казначейської служби України у Дніпропетровській області, не був наданий.

21.12.2016 року Верховною Радою України прийнято Закон України «Про внесення змін до Податкового кодексу України щодо покращення інвестиційного клімату в України» № 1797-VІІІ (далі - Закон №1797-VІІІ), який набрав чинності з 01.01.2017 року.

Законом №1797-VІІІ змінений порядок здійснення бюджетного відшкодування, який не передбачає надання контролюючим органом висновку про відшкодування та його направлення до органу державного казначейства, оскільки таке відшкодування здійснюється в автоматичному порядку на підставі інформації, відображеної в Реєстрі заяв про повернення суми бюджетного відшкодування.

Згідно з п.п.200.7.1 п. 200.7 статті 200 ПК України (в редакції з 01.01.2017 року) формування Реєстру заяв про повернення суми бюджетного відшкодування здійснюється на підставі баз даних центрального органу виконавчої влади, що реалізує податкову і митну політику, та центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів.

Відповідно до п.п. 200.7.2 п. 200.7 ст. 200 ПК України заяви про повернення сум бюджетного відшкодування автоматично вносяться до Реєстру заяв про повернення суми бюджетного відшкодування протягом операційного дня їх отримання у хронологічному порядку їх надходження.

Повернення узгоджених сум бюджетного відшкодування здійснюється у хронологічному порядку відповідно до черговості внесення до Реєстру заяв про повернення суми бюджетного відшкодування.

Порядок узгодження зазначеної у заяві суми бюджетного відшкодування закріплений в пункт 200.12 статті 200 ПК України.

Так, зазначена у заяві сума бюджетного відшкодування вважається узгодженою в Реєстрі заяв про повернення суми бюджетного відшкодування з однієї із таких дат:

а) з дня, наступного за днем закінчення граничного строку проведення перевірки, в разі, якщо контролюючим органом внесені до Реєстру заяв про повернення суми бюджетного відшкодування відомості про відсутність порушень під час такої перевірки,

б) з дня, наступного за днем закінчення граничного строку проведення камеральної перевірки, в разі, якщо контролюючим органом не внесені до Реєстру заяв про повернення суми бюджетного відшкодування відомості про дату початку та закінчення проведення перевірки даних, зазначених у податковій декларації або уточнюючому розрахунку, з обов`язковою відміткою щодо виду перевірки (камеральна, документальна);

в) з дня, наступного за днем закінчення граничного строку, передбаченого цим Кодексом для складення акта перевірки, в разі, якщо контролюючим органом не внесені до Реєстру заяв про повернення суми бюджетного відшкодування відомості про дату складення акта перевірки;

г) з дня, наступного за днем закінчення граничного строку, передбаченого цим Кодексом для надсилання (вручення) податкового повідомлення-рішення, в разі, якщо контролюючим органом не внесені до Реєстру заяв про повернення суми бюджетного відшкодування відомості про дату та номер податкового повідомлення-рішення;

ґ) з дня визнання протиправним та/або скасування податкового повідомлення-рішення.

У випадках, передбачених підпунктами «б» і «в» цього пункту, інформація про узгодженість бюджетного відшкодування та його суму відображається в Реєстрі заяв про повернення суми бюджетного відшкодування в автоматичному режимі на наступний робочий день після виникнення такого випадку.

У випадках, передбачених підпунктами «а», «г» і «ґ» цього пункту, інформація про узгодженість бюджетного відшкодування та його суму відображається в Реєстрі заяв про повернення суми бюджетного відшкодування контролюючим органом на наступний робочий день після виникнення такого випадку.

Проте податковим органом інформацію про узгодженість бюджетного відшкодування та його суми (1 570 995,00грн.) в Реєстрі заяв про повернення суми бюджетного відшкодування контролюючим органом не відображено, а в зв`язку з цим також не подано висновок із зазначенням суми, що підлягає відшкодуванню з бюджету, до органу, що здійснює казначейське обслуговування бюджетних коштів, у зв`язку з чим, суму 1 570 995,00грн. бюджетного відшкодування позивачу, не була внесена до реєстру заяв про повернення суми бюджетного відшкодування даних щодо узгодженої суми бюджетного відшкодування платника.

Пунктами 52 та 56 підрозділу 2 Розділу XX «Перехідні положення» ПК України, якими цей підрозділ був доповнений Законом №1797-VІІІ, визначено, що до 10.01.2017 року центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну податкову та митну політику, зобов`язаний на підставі реєстрів заяв про повернення суми бюджетного відшкодування платникам податку, які відповідають та які не відповідають критеріям, визначеним пунктом 200.19 статті 200 цього Кодексу, в редакції, що діяла до 01 січня 2017 року, сформувати єдиний Реєстр заяв про повернення суми бюджетного відшкодування у хронологічному порядку їх надходження.

Формування, ведення, бюджетне відшкодування та офіційне публікування Реєстру заяв про повернення суми бюджетного відшкодування, зазначеного у цьому пункті, здійснюються у порядку, визначеному статтею 200 цього Кодексу.

Формування, ведення та офіційне публікування Тимчасового реєстру заяв про повернення суми бюджетного відшкодування, зазначеного у цьому пункті, здійснюються у порядку, визначеному статтею 200 цього Кодексу.

Постановою Кабінету Міністрів України від 25.01.2017 року № 26 був затверджений Порядок ведення Реєстру заяв про повернення суми бюджетного відшкодування податку на додану вартість (далі - Порядок №26), який, згідно з пунктом 3 Постанови, набирає чинності з 01.04.2017 року.

При цьому, Постановою встановлено, що до набрання чинності Порядком бюджетне відшкодування сум податку на додану вартість за заявами, включеними до Реєстру заяв про повернення суми бюджетного відшкодування податку на додану вартість, сформованого згідно з пунктом 52 підрозділу 2 розділу XX «Перехідні положення ПК України», здійснюється у порядку, що діяв до 01.01.2017 року.

Згідно із пунктом 6 Порядку №26 інформація про узгодженість бюджетного відшкодування та його суму відображається в Реєстрі органом ДФС на наступний робочий день після виникнення такого випадку.

Пунктом 12 Порядку № 26 передбачено, що узгоджена сума бюджетного відшкодування стає доступною органу Казначейства для виконання на наступний операційний день за днем її відображення в Реєстрі та перераховується органом Казначейства у строки, передбачені пунктом 200.13 статті 200 ПК України, на поточний банківський рахунок платника податку в обслуговуючому банку та/або на бюджетні рахунки для перерахування рахунок сплати грошових зобов`язань або погашення податкового боргу такого платника податку з інших платежів, що сплачуються до державного бюджету.

При цьому, органу Казначейства стають доступними для виконання узгоджені суми бюджетного відшкодування, зазначені в Реєстрі, які підлягають поверненню.

Також, у зв`язку з набранням чинності Порядком № 26, з 01.04.2017 року втратив чинність Порядок ведення реєстрів заяв про повернення суми бюджетного відшкодування податку на додану вартість, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 22.02.2016 року № 68, який передбачав, що реєстри формуються ДФС за даними: прийнятих територіальними органами ДФС податкових декларацій з податку на додану вартість або уточнюючих розрахунків з податку на додану вартість, передбачених абзацом четвертим пункту 50.1 статті 50 Кодексу, та заяв, поданих у складі податкових декларацій або уточнюючих розрахунків податкової інформації, зібраної та отриманої органами доходів і зборів, відповідно до глави 7 Кодексу.

Пунктом 10 Порядку №68 було передбачено, що друга частина реєстрів містить інформацію, зокрема, про: зазначену у заяві суму податку, заявлену до бюджетного відшкодування на рахунок платника податку в банку дату узгодження територіальним органом ДФС зазначеної у заяві суми податку, що підлягає бюджетному відшкодуванню.

З аналізу вищевказаних норм чинного законодавства вбачається, що реєстри заяв про повернення суми бюджетного відшкодування податку на додану вартість, які діяли як до 01.04.2017 року, так і після цієї дати, передбачають його інформаційне наповнення, зокрема, внесення інформації про узгоджену суму бюджетного відшкодування, яка підлягає перерахуванню платнику податків, саме контролюючими органами.

Водночас, з 01.04.2017 року передумовою для отримання платником податків належної йому суми бюджетного відшкодування є відображення органом ДФС в Реєстрі інформації про її узгодження.

Отже, контролюючий орган до 09.05.2017 року - п`ять днів після набрання сили постанови Дніпропетровського окружного адміністративного суду у справі №804/7791/16 від 20.12.2016 року, мав скласти та подати до територіального органу Державної казначейської служби інформацію про узгоджену суму бюджетного відшкодування та висновок із зазначенням суми бюджетного відшкодування податку на додану вартість.

Однак, заявлена позивачем сума бюджетного відшкодування в розмірі 1 570 995,00грн.грн., не була відображена контролюючим органом в Реєстрі заяв про повернення суми бюджетного відшкодування, що стало підставою для непогашення заборгованості з ПДВ.

Після набрання чинності Порядком №26, тобто з 01.04.2017 року, контролюючий орган, повинен був внести до Реєстру дані щодо узгодженої суми бюджетного відшкодування платника податку, для забезпечення доступу органу Казначейства для виконання.

Згідно п.п. 19-1.1.9. п. 19-1.1. ст.19-1 ПК України, контролюючі органи виконують такі функції, крім особливостей, передбачених для державних податкових інспекцій статтею 19-3 цього Кодексу: формують та ведуть Державний реєстр фізичних осіб - платників податків, Єдиний банк даних про платників податків - юридичних осіб, реєстри, ведення яких покладено законодавством на контролюючі органи.

Відповідно до п.4 Порядку ведення Реєстру заяв про повернення суми бюджетного відшкодування податку на додану вартість, затвердженого постановою КМ України № 26 від 25.01.2017, орган ДФС вносить до Реєстру такі дані: найменування платника податку на додану вартість (далі - платник податку) та його індивідуальний податковий номер, дату подання заяви про повернення суми бюджетного відшкодування податку на додану вартість (далі - заява) на рахунок платника податку у банку, поданої у складі податкової декларації з податку на додану вартість (далі - податкова декларація) або уточнюючого розрахунку з податку на додану вартість (далі - уточнюючий розрахунок) (в разі їх подання); дату надсилання платнику податку органом ДФС повідомлення про відмову у прийнятті податкової декларації або уточнюючого розрахунку (в разі їх подання); суму податку, заявленого до бюджетного відшкодування, зазначену в кожній заяві, поданій у складі податкової декларації або уточнюючого розрахунку (в разі їх подання), у тому числі окремо, яка підлягає перерахуванню на рахунок платника податку у банку та/або в рахунок сплати грошових зобов`язань, та/або погашення податкового боргу такого платника податку з інших платежів, що сплачуються до державного бюджету; суму податку, заявленого до бюджетного відшкодування, зменшену на суму податкового боргу; реквізити поточного рахунка платника податку для перерахування бюджетного відшкодування; реквізити бюджетних рахунків для перерахування бюджетного відшкодування у рахунок сплати грошових зобов`язань або погашення податкового боргу такого платника податку з інших платежів, що сплачуються до державного бюджету! реквізити бюджетного рахунка, з якого здійснюється бюджетне відшкодування; дату початку та закінчення проведення перевірки даних податкової декларації або уточнюючого розрахунку (в разі їх подання), в складі яких подана заява, з обов`язковою відміткою щодо виду перевірки (камеральна, документальна); суму податку, заявленого до бюджетного відшкодування, та дату поданої до органу ДФС заяви у разі виникнення у платника податку необхідності змінити напрям узгодженого бюджетного відшкодування; дату складення та вручення платнику податку акта перевірки; дату та номер податкового повідомлення- рішення та суму бюджетного відшкодування за кожною заявою з урахуванням уточнюючого розрахунку (у разі їх подання), не узгоджену органом ДФС; дату початку оскарження податкового повідомлення-рішення та суму бюджетного відшкодування, що оскаржується; дату закінчення оскарження податкового повідомлення-рішення та суму бюджетного відшкодування, узгоджену за результатами оскарження! суму узгодженого органом ДФС бюджетного відшкодування за кожною заявою та дату її узгодження.

Станом на час прийняття рішення, відомості щодо суми бюджетного відшкодування, зазначеної у податковій декларації з податку на додану вартість за серпень 2016 року № у розмірі 1 570 995,00грн, не відображені у Реєстрі заяв про повернення суми бюджетного відшкодування, що оприлюднений на офіційному веб-сайті центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування державної фінансової політики Державної фіскальної служби України та Міністерства фінансів України.

На підставі викладеного, суд приходить до висновку про протиправність бездіяльності Головного управління ДПС у Дніпропетровській області щодо не подання до Головного управління Державної казначейської служби України у Дніпропетровській області інформації про узгоджену суму бюджетного відшкодування та висновку із зазначенням узгодженої суми 1 570 995,00грн. бюджетного відшкодування податку на додану вартість, у зв`язку зі скасуванням повідомлення - рішення № від 03.11.2016 року постановою Дніпропетровського окружного адміністративного суду у справі №804/7791/16 від 20.12.2016 року.

Вирішуючи питання відновлення порушеного права позивача, суд зазначає наступне.

Як зазначає відповідач у відзиві, на сьогодні відсутня технічна можливість здійснення процедур зарахування суми бюджетного відшкодування податку на додану вартість в рахунок зменшення суми податкового боргу з податку на прибуток і такі операції можуть стати можливими тільки після вводу в експлуатацію відповідного програмного забезпечення. Дату і час введення в дію такого програмного забезпеченні контролюючий орган не вказує.

За таких обставин, такі способи захисту порушеного права як зобов`язання контролюючого органу надати висновок про підтвердження заявленої платником податків суми бюджетного відшкодування або внести заяву товариства до Тимчасового реєстру заяв про повернення суми бюджетного відшкодування не призведуть до ефективного відновлення права платника податків.

Велика Палата Верховного Суду постановою від 12.02.2019р. у справі № 826/7380/15 звернула увагу, що відповідно до частини першої статті 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04 листопада 1950 року, кожна юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права.

Європейський суд з прав людини наголошував, що поняття «майно» у першій частині статті 1 Першого протоколу до Конвенції має автономне значення, яке не обмежується правом власності на речі матеріального світу та не залежить від формальної класифікації, прийнятої у національному законодавстві: деякі інші права та інтереси, що становлять активи, також можуть розглядатися як «майнові права», а отже, як «майно» (тиїаґів шиїапсііз рішення у справі «Бейелер проти Італії» від 05 січня 2000 року).

За певних обставин «легітимне очікування» на отримання «активу» також може захищатися статтею 1 Першого протоколу до Конвенції. Так, якщо суть вимоги особи пов`язана з майновим правом, особа, якій воно надане, може вважатися такою, що має «легітимне очікування», якщо для такого права у національному законодавстві існує достатнє підґрунтя (рішення у справі «Суханов та Ільченко проти України» від 26.06.2014 року.

Європейський суд з прав людини у рішенні в справі «Інтерсплав проти України» від 09.01.2007 року зазначив, що юридична особа-платник ПДВ мала достатньо підстав сподіватись на відшкодування цього податку, так само як і на компенсацію за затримку його виплати, та встановив, що заявник мав захищений статтею 1 Першого протоколу до Конвенції майновий інтерес. Суд констатував порушення статті 1 Першого протоколу до Конвенції у справі з огляду на постійні затримки відшкодування і компенсації ПДВ у поєднанні із відсутністю ефективних засобів запобігання або припинення такої адміністративної практики, та зазначив, що і стан невизначеності щодо часу повернення коштів заявника порушували «справедливий баланс» між вимогами публічного інтересу та захистом права на мирне володіння майном (§ 40).

Оскільки податкове законодавство передбачає право позивача на повернення суми бюджетного відшкодування ПДВ, не відшкодовану платнику протягом визначеного законодавством строку, суд дійшов висновку, що позивач мас майновий інтерес щодо відшкодування з бюджету ПДВ, які охоплюються поняттям «майно» в аспекті частини першої статті 1 Першого протоколу до Конвенції.

Верховенство права, як основоположний принцип адміністративного судочинства визначає спрямованість судочинства на досягнення справедливості та надання ефективного захисту.

Отже, з урахуванням висновку Великої Палати Верховного Суду, що способи захисту, такі як зобов`язання контролюючого органу надати висновок про підтвердження заявленої платником податків суми бюджетного відшкодування або внести заяву товариства до Тимчасового реєстру заяв про повернення суми бюджетного відшкодування не призводять до ефективного відновлення права платника податків, ефективним способом захисту, який забезпечить поновлення порушеного права позивача, є стягнення з Державного бюджету України через Головне управління Державної казначейської служби України у Дніпропетровській області на користь позивача заборгованості бюджету із відшкодування ПДВ в сумі 1 570 995,00грн.

Відповідно до статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України, кожна Частиною першою статті 77 КАС України закріплено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Відповідно до частини другої статті 77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.

Аналогічна позиція стосовно обов`язку доказування була висловлена Європейським судом з прав людини у пункті 36 справи Суомінен проти Фінляндії (Suominen v. Finland), від 01 липня 2003 року №37801/97, в якому він зазначив, що хоча національний суд має певну свободу розсуду щодо вибору аргументів у тій чи іншій справі та прийняття доказів на підтвердження позицій сторін, орган влади зобов`язаний виправдати свої дії, навівши обґрунтування своїх рішень (рішення).

Із заявлених позовних вимог, на підставі системного аналізу положень чинного законодавства України та матеріалів справи, суд дійшов висновку, що викладені в адміністративному позові доводи позивача є такими, що підлягають задоволенню.

Відповідно до ч. 1 ст. 143 Кодексу адміністративного судочинства України суд вирішує питання щодо судових витрат у рішенні, постанові або ухвалі.

При задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу адміністративного судочинства України, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа (ч. 1 ст. 139 Кодексу адміністративного судочинства України).

Позивачем при зверненні до суду понесені судові витрати, пов`язані зі сплатою судового збору за подання позову до суду в розмірі 24970,00 грн., що документально підтверджується платіжними дорученнями №278 від 30.03.2021 року та №461 від 07.06.2021 року.

Отже, оскільки позовну заяву задоволено, сплачений судовий збір за подачу позову до суду в сумі 24970,00 грн. підлягає стягненню на користь позивача за рахунок бюджетних асигнувань відповідача.

Керуючись, ст.ст. 139, 241 - 246, 250 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ВИРІШИВ:

Позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «Мегапромекологія» (Спуск набережний, буд.1, м. Марганець, Дніпропетровська область, 53400, ) до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області (вул. Сімферопольська, 17-А, м. Дніпро, 49005, ), третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору: Головне управління Державної казначейської служби України у Дніпропетровській області (вул. Челюскіна, 1, м. Дніпро, 49000, ) про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії задовольнити.

Визнати протиправною бездіяльність Головного управління ДПС у Дніпропетровській області щодо невжиття заходів з відшкодування з бюджету на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Мегапромекологія» () податку на додану вартість за Декларацію з податку на додану вартість за серпень 2016 року (реєстр. № від 19.09.2016 року) на суму 1 570 995,00 грн.

Стягнути з Державного бюджету України через Головне управління Державної казначейської служби України у Дніпропетровській області на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Мегапромекологія» () заборгованість бюджету з відшкодування податку на додану вартість у розмірі 1 570 995,00 грн.

Стягнути на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Мегапромекологія» (Спуск набережний, буд.1, м. Марганець, Дніпропетровська область, 53400, ) за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у Дніпропетровській області (вул. Сімферопольська, 17-А, м. Дніпро, 49005, ) судовий збір за подачу позову до суду у розмірі 24970 грн. 00 коп.

Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи рішення суду оскаржується до Третього апеляційного адміністративного суду через Дніпропетровський окружний адміністративний суд відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 Розділу VII Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя О.В. Врона