Справа № 240/22361/20
Суддя: Чернова Ганна Валеріївна
Дата ухвалення: 2021-08-12 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЖИТОМИРСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
категорія 113060000
Житомирський окружний адміністративний суд у складі: судді Чернової Г.В., розглянувши у письмовому провадженні адміністративну справу за позовом Управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Житомирській області до Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 про застосування заходів реагування,
До Житомирського окружного адміністративного суду звернулося Управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Житомирській області із позовом до Фізичної особа-підприємця ОСОБА_1 у якому просить застосувати заходи реагування у сфері державного нагляду (контролю) у вигляді повного зупинення до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері пожежної безпеки, а саме: заборонити подальшу експлуатацію будівлі торгівельного центру, за адресою: Житомирська область, м. Бердичів, вул. Толстого 4.
- зменшено мінімальну протипожежну відстань від торговельного центру до приватного житлового будинку за адресою: АДРЕСА_2 . Фактична відстань складає 7.75 метрів, що суперечить вимогам таблиці 15.2, розділу 15 ДБН 6.2.2-12:2019 «Планування та забудова територій» (порушено пункт 1.1 глави І розділу III ППБУ);
- другий евакуаційний вихід з третього поверху торговельного центру виконано сходами типу СЗ (зовнішні відкриті), що суперечить вимогам розділу 10, глави 10.1 ДБН 13.2.2-9:2018 «Громадські будинки і споруди. Основні положення»;
- зменшено мінімальну протипожежну відстань від торговельного центру до тимчасової споруди торговельного призначення (фактична відстань складає 3.3 метра);
- відсутня інформація щодо підтримання експлуатаційної придатності систем протипожежного захисту (порушено пункт 1.2 глави 1 розділу V ППБУ).
Вищезазначені порушення акту від 23.12.2020 № 288 є такими, що впливають на ризик виникнення пожежі, створюють перешкоди її гасінню, безпечній евакуації людей при виникненні пожежі, тим самим створюють загрозу життю та здоров`ю людей.
Неусунення виявлених перевіркою порушень прямою дією впливає на ризик виникнення надзвичайної ситуації, аварії чи пожежі, що спричинить загрозу життю та здоров`ю людей, оскільки впливає: на забезпечення безпеки роботи об`єкту, безпеки працівників та відвідувачів у відповідності з вимогами протипожежних норм; на ліквідацію пожежі та її наслідків; на евакуацію людей та їх захисту від наслідків пожежі тощо.
Ухвалою суду вказану позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження в адміністративній справі та вирішено розглядати справу за правилами спрощеного позовного провадження.
22 лютого 2021 року на адресу суду від відповідача надійшов відзив в якому відповідач проти заявлених вимог заперечує та просить відмовити у задоволенні позову. У відзиві, на обґрунтування свої заперечень, зазначено, що, відповідно до акту від 23.12.2020 № 288, для усунення ФОП ОСОБА_1 порушень №1,2,3 необхідно взагалі знести існуючу будівлю (торгівельний комплекс) за адресою: АДРЕСА_1 (оскільки демонтаж інакшим способом перенесенням торгівельного комплексу неможливий) і саме по собі ці недоліки не можуть впливати на виникнення пожежі та створювати, відповідно, реальну загрозу життю і здоров`ю людей.
Щодо Порушення №4 (Відсутня інформація щодо підтримання експлуатаційної придатності систем протипожежного захисту) то ФОП ОСОБА_1 було виготовлено робочий проект пожежної і сигналізаційної, системи оповіщення про пожежу та управління евакуації людей, автоматичної системи порошкового пожежегасіння в котельній та системи передавання тривожних повідомлень, що розроблений ФОП ОСОБА_2 Управління ДСНС України у Житомирській області, розглянувши робочий проект, повідомило, що порушень вимог будівельних норм та правил не виявлено. Крім того, позивач звернув увагу на лист № 04-13/347 від 25.01.2018 про відповідність проектної документації вимогам нормативних документі між ФОП ОСОБА_1 та ТОВ «ПЕРШИЙ ОХОРОННИЙ АЛЬЯНС» 26.03.2020 яким було укладено Договір № 40/20/ ЦС АБ на технічне обслуговування обладнання і ведення цілодобового спостереження за установками пожежної автоматики об`єкта, що підтверджується копією журналу обліку робіт щодо підтримання експлуатації придатності і ремонту (планового та позапланового) системи СПЗ (систем протипожежного захисту). Таким чином Порушення № 4, на думку відповідача, взагалі не має місця.
Після з`ясування позиції учасників справи та дослідження наявних у матеріалах справи доказів, судом без виходу до нарадчої кімнати було винесено протокольну ухвалу про перехід до подальшого розгляду справи в порядку письмового провадження.
Дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд дійшов наступних висновків.
Судом встановлено, що з 10 по 23 грудня 2020 року провідним інспектором Бердичівського міськрайонного відділу Управління ДСНС України у Житомирській області Савіним І.О., проведено позапланову перевірку торгівельного центру, за адресою: АДРЕСА_1 , щодо перевірки порушень викладених у зверненні громадянки ОСОБА_3 .
Суд вважає за необхідне відмітити, що задовольнивши клопотання представника відповідача про виклик в якості свідка - ОСОБА_3 , на її адресу ( АДРЕСА_2 ) було здійснено виклик. До суду 29.03.2021 повернувся конверт із вкладенням з відміткою поштового відділення, що причиною повернення є: адресат відсутній за вказаною адресою.
- зменшено мінімальну протипожежну відстань від торговельного центру до приватного житлового будинку за адресою: АДРЕСА_2 . (фактична відстань складає 7,75 метрів, що суперечить вимогам таблиці 15.2, розділу 15 ДБН Б.2.2-12:2019 «Планування та забудова територій» (порушено пункт 1.1 глави 1 розділу ІІІ ППБУ);
- допущено зменшення кількості евакуаційних виходів (другий евакуаційний вихід з третього поверху торговельного центру виконано сходами типу СЗ (зовнішні відкриті), що суперечить вимогам розділу 10, глави 10.1 ДБН В.2.2-9:2018 «Громадські будинки і споруди. Основні положення» (порушено пункт 2.23 глави 2 розділу IІІ ППБУ);
- зменшено мінімальну протипожежну відстань від торговельного центру до тимчасової споруди торговельного призначення - кіоску (фактична відстань складає 3,3 метра) (порушено пункт 1.14 глави 1 розділу IІІ ППБУ)
- не здійснюється підтримання експлуатаційної придатності систем протипожежного захисту відповідно до вимог ДБН В.2.5-56:2014 "Системи протипожежного захисту" (не надано журнал обліку робіт щодо підтримання підтримання експлуатаційної придатності у ремонту (планового та позапланового) (порушено пункт 1.1, 1.4 глави 1 розділу V ППБУ).
Вважаючи вказані порушення такими, що створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей, позивач звернувся до суду з даним позовом.
Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд виходить з наступного.
Спірні правовідносини врегульовані Конституцією України, Кодексом цивільного захисту України (далі - КЦЗ України), Законом України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" від 05 квітня 2007 року (далі - Закон № 877-V).
Відповідно до ч. 2 ст. 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Згідно зі ст. 1, ч. 1, 2, 7 ст. 7 Закону № 877-V державний нагляд (контроль) - діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, місцевих державних адміністрацій, органів місцевого самоврядування (далі - органи державного нагляду (контролю)) в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб`єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, допустимого рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища.
Заходи державного нагляду (контролю) - планові та позапланові заходи, які здійснюються у формі перевірок, ревізій, оглядів, обстежень та в інших формах, визначених законом.
Для здійснення планового або позапланового заходу орган державного нагляду (контролю) видає наказ (рішення, розпорядження), який має містити найменування суб`єкта господарювання, щодо якого буде здійснюватися захід, та предмет перевірки.
На підставі наказу (рішення, розпорядження) оформляється посвідчення (направлення) на проведення заходу державного нагляду (контролю), яке підписується керівником органу державного нагляду (контролю) (головою державного колегіального органу) або його заступником (членом державного колегіального органу) із зазначенням прізвища, ім`я та по батькові і засвідчується печаткою.
На підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду. У разі необхідності вжиття інших заходів реагування орган державного нагляду (контролю) протягом п`яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу.
Абзацом третім частини першої статті 6 Закону №877-V встановлено, що підставами для здійснення позапланових заходів є перевірка виконання суб`єктом господарювання приписів, розпоряджень або інших розпорядчих документів щодо усунення порушень вимог законодавства, виданих за результатами проведення планових заходів органом державного нагляду (контролю).
Підставами для здійснення позапланових заходів є: подання суб`єктом господарювання письмової заяви до відповідного органу державного нагляду (контролю) про здійснення заходу державного нагляду (контролю) за його бажанням; виявлення та підтвердження недостовірності даних, заявлених у документах обов`язкової звітності, поданих суб`єктом господарювання; перевірка виконання суб`єктом господарювання приписів, розпоряджень або інших розпорядчих документів щодо усунення порушень вимог законодавства, виданих за результатами проведення планових заходів органом державного нагляду (контролю); звернення фізичних та юридичних осіб про порушення суб`єктом господарювання вимог законодавства. Позаплановий захід у цьому разі здійснюється тільки за наявності згоди центрального органу виконавчої влади на його проведення; неподання у встановлений термін суб`єктом господарювання документів обов`язкової звітності без поважних причин, а також письмових пояснень про причини, які перешкоджали поданню таких документів; настання аварії, смерті потерпілого внаслідок нещасного випадку або професійного захворювання, що було пов`язано з діяльністю суб`єкта господарювання.
На підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду. У разі необхідності вжиття інших заходів реагування орган державного нагляду (контролю) протягом п`яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу, а у випадках, передбачених законом, також звертається у порядку та строки, встановлені законом, до адміністративного суду з позовом щодо підтвердження обґрунтованості вжиття до суб`єкта господарювання заходів реагування, передбачених відповідним розпорядчим документом.
Частиною 1 статті 55 КЦЗ України передбачено, що забезпечення пожежної та техногенної безпеки суб`єкта господарювання покладається на власників та керівників таких суб`єктів господарювання.
Статтею 64 КЦЗ України передбачено, що центральний орган виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, уповноважений організовувати та здійснювати державний нагляд (контроль) щодо виконання вимог законів та інших нормативно-правових актів з питань техногенної та пожежної безпеки, цивільного захисту і діяльності аварійно-рятувальних служб.
Центральний орган виконавчої влади, який здійснює нагляд (контроль) у сфері техногенної та пожежної безпеки, реалізує повноваження безпосередньо і через свої територіальні органи в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві та Севастополі, районах, районах у містах, містах обласного, республіканського (Автономної Республіки Крим) значення.
До складу центрального органу виконавчої влади, який здійснює нагляд (контроль) у сфері техногенної та пожежної безпеки, і його територіальних органів входять: органи державного нагляду у сфері пожежного нагляду; органи державного нагляду у сфері цивільного захисту і техногенної безпеки; підрозділи забезпечення та інші структурні підрозділи.
Згідно зі ст. 66 КЦЗ України центральний орган виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, здійснює державний нагляд (контроль) шляхом проведення планових та позапланових перевірок відповідно до закону.
У п. 12 ч. 1 ст. 67 КЦЗ України зазначено, що до повноважень центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, належить звернення до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, експлуатації будівель, об`єктів, споруд, цехів, дільниць, а також машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, зупинення проведення робіт, у тому числі будівельно-монтажних, випуску і реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту, надання послуг, якщо ці порушення створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей.
Відповідно до ч. 2 ст. 68 КЦЗ України у разі встановлення порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створює загрозу життю та здоров`ю людей, посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки, звертаються до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, споруд, окремих приміщень, випуску та реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту у порядку, встановленому законом.
Згідно зі ст. 70 Кодексу цивільного захисту України, підставою для звернення центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів є: 1) недотримання вимог пожежної безпеки, визначених цим Кодексом, іншими нормативно-правовими актами, стандартами, нормами і правилами; 2) порушення вимог пожежної безпеки, передбачених стандартами, нормами і правилами, під час будівництва приміщень, будівель та споруд виробничого призначення; 3) випуск і реалізація вибухопожежонебезпечної продукції та продукції протипожежного призначення з відхиленням від стандартів чи технічних умов або без даних щодо відповідності такої продукції вимогам пожежної безпеки; 4) нездійснення заходів щодо захисту персоналу від шкідливого впливу ймовірних надзвичайних ситуацій; 5) відсутність на виробництвах, на яких застосовуються небезпечні речовини, паспортів (формулярів) на обладнання та апаратуру або систем із забезпечення їх безперебійної (безаварійної) роботи; 6) невідповідність кількості засобів індивідуального захисту органів дихання від небезпечних хімічних речовин нормам забезпечення ними працівників суб`єкта господарювання, їх непридатність або відсутність; 7) порушення правил поводження з небезпечними речовинами; 8) відсутність або непридатність до використання засобів індивідуального захисту в осіб, які здійснюють обслуговування потенційно небезпечних об`єктів або об`єктів підвищеної небезпеки, а також в осіб, участь яких у ліквідації наслідків надзвичайної ситуації передбачена планом локалізації і ліквідації наслідків аварій; 9) відсутність на об`єкті підвищеної небезпеки диспетчерської служби або її неготовність до виконання покладених на неї завдань, у тому числі через відсутність відповідних документів, приладів, обладнання або засобів індивіду
Повне або часткове зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, виконання робіт, надання послуг здійснюється виключно за рішенням адміністративного суду.
Аналогічні положення викладено в ч. 5 ст. 4 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності", згідно з якими виробництво (виготовлення) або реалізація продукції, виконання робіт, надання послуг суб`єктами господарювання можуть бути зупинені повністю або частково виключно за рішенням суду.
Разом з тим, згідно зі ст. 69 Кодексу цивільного захисту України, посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, у межах своїх повноважень видають відповідно приписи, розпорядження чи постанови, зокрема, з питань пожежної безпеки у разі, поміж іншого, недотримання вимог пожежної безпеки, визначених цим Кодексом, іншими нормативно-правовими актами, стандартами, нормами і правилами, та з питань техногенної безпеки.
Таким чином, ст.ст. 69 та 70 Кодексу цивільного захисту України передбачені різні санкції за порушення вимог пожежної безпеки, визначених цим Кодексом, іншими нормативно-правовими актами, стандартами, нормами і правилами.
При цьому, з аналізу вищенаведеного вбачається, що застосування заходів реагування можливо у разі виявлення порушень, які створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей.
Так, у відповідності до п. 26 ч. 1 ст. 2 Кодексу цивільного захисту України, небезпечним чинником є складова частина небезпечного явища (пожежа, вибух, викидання, загроза викидання небезпечних хімічних, радіоактивних і біологічно небезпечних речовин) або процесу, що характеризується фізичною, хімічною, біологічною чи іншою дією (впливом), перевищенням нормативних показників і створює загрозу життю та/або здоров`ю людини.
З вищезначених правових норм вбачається, що правовою підставою для застосування адміністративним судом заходів реагування у вигляді повного зупинення експлуатації приміщень є одночасна наявність таких умов: 1) факт порушення правил та норм пожежної і техногенної безпеки, що створюють загрозу життю та здоров`ю людей; 2) звернення компетентного органу, який здійснює державний нагляд у сфері пожежної і техногенної безпеки, із відповідним адміністративним позовом до суду; 3) наявність обов`язку у суб`єкта господарювання, зупинення експлуатації приміщень якого вимагає відповідний орган Державної служби України з надзвичайних ситуацій, забезпечувати дотримання вимог пожежної безпеки у відповідному приміщенні.
Наказом Міністерства внутрішніх справ України від 30 грудня 2014 року № 1417 затверджено Правила пожежної безпеки в Україні, які є обов`язковими для виконання суб`єктами господарювання, органами виконавчої влади, органами місцевого самоврядування (далі - підприємства), громадянами України, іноземцями та особами без громадянства, які перебувають в Україні на законних підставах.
Вказані Правила встановлюють загальні вимоги з пожежної безпеки до будівель, споруд різного призначення та прилеглих до них територій, іншого нерухомого майна, обладнання, устаткування, що експлуатуються, будівельних майданчиків, а також під час проведення робіт з будівництва, реконструкції, реставрації, капітального ремонту, технічного переоснащення будівель та споруд.
Згідно пунктів 1, 2, 3 розділу ІІ Правил пожежної безпеки в Україні, діяльність із забезпечення пожежної безпеки є складовою виробничої та іншої діяльності посадових осіб і працівників підприємств та об`єктів.
Керівник підприємства повинен визначити обов`язки посадових осіб щодо забезпечення пожежної безпеки, призначити відповідальних за пожежну безпеку окремих будівель, споруд, приміщень, дільниць, технологічного та інженерного устаткування, а також за утримання й експлуатацію засобів протипожежного захисту.
Обов`язки щодо забезпечення пожежної безпеки, утримання та експлуатації засобів протипожежного захисту передбачаються у посадових інструкціях, обов`язках, положеннях про підрозділ.
На кожному об`єкті відповідним документом (наказом, інструкцією тощо) повинен бути встановлений протипожежний режим.
Відповідно до пункту 6 розділу І Правил пожежної безпеки в Україні у разі передачі в оренду цілісного майнового комплексу або окремих його частин, приміщень, інших об`єктів за домовленістю сторін цивільно-правового договору визначаються права та обов`язки орендаря та орендодавця щодо забезпечення пожежної безпеки та відповідальності за порушення вимог пожежної безпеки на об`єкті оренди.
З аналізу зазначених правових норм вбачається, що забезпечення пожежної безпеки підприємств, установ, організацій покладається на їх керівників та уповноважених керівниками осіб, а також орендарів, обов`язки яких щодо дотримання правил пожежної безпеки повинні бути узгоджені умовами договору.
Згідно визначення ДСТУ 2272-06 "Пожежна безпека. Терміни та визначення основних понять" небезпечним чинником пожежі є прояв пожежі, що призводить чи може призвести до опіків, отруєння леткими продуктами згоряння або піролізу, травмування чи загибелі людей та (або) до заподіяння матеріальних, соціальних, екологічних збитків. До небезпечних факторів пожежі належать: підвищена температура, задимлення, погіршення складу газового середовища.
Як вбачається із матеріалів справи, згідно наказу від 14.12.2020 №484 "Про проведення позапланової перевірки" провідним інспектором Бердичівського міськрайонного відділу управління ДСНС України у Житомирській області доручено провести перевірку ФОП ОСОБА_1 (торговельний центр) розташованого за адресою АДРЕСА_3 .
За результатами перевірки, було складено акт від 23.12.2020 №288, яким встановлено порушення відповідачем вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки.
Щодо Порушення №1, то слід звернути увагу, що посилання позивача в акті від 23.12.2020 №288, на таблиці 15.2, розділу 15 ДБН Б.2.2-12:2019 "Планування та забудова територій" є безпідставним, оскільки сферою застосування даних норм є проектування, будівництво та благоустрій території, проте ФОП ФОП ОСОБА_1 не здійснював проектування, будівництво та благоустрій території.
Окремо суд зазначає, що, робочий проект торговельного центру за адресою: АДРЕСА_1 розроблявся в 2018 році, а тому норми ДБН Б.2.2-12:2019 не можуть розповсюджуватись на відповідача, оскільки вступили в дію з 01.10.2019 року.
Крім того, як вбачається з матеріалів справи, перевіряємий торговий центр було введено в експлуатацію Декларацією про готовність об`єкта, яка була зареєстрована у відділі державного архітектурно-будівельного контролю виконавчого комітету Бердичівської міської ради 25 жовтня 2017 року та відповідно до пункту 18 заходи з охорони праці, заходи вибухобезпеки, пожежної безпеки, охорони навколишнього природного середовища і антисейсмічні заходи, передбачені проектом, проведені в повному обсязі, тобто на момент розробки проекту, та введення в експлуатацію жодних порушень щодо відстані торгового центру до приватного житлового будинку виявлено не було.
Щодо порушення №3, то суд зазначає наступне, відповідно до статті 28 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", тимчасова споруда торговельного, побутового, соціально-культурного чи іншого призначення для здійснення підприємницької діяльності - це одноповерхова споруда, що виготовляється з полегшених конструкцій з урахуванням основних вимог до споруд, визначених технічним регламентом будівельних виробів, будівель і споруд, і встановлюється тимчасово, без улаштування фундаменту.
Враховуючи вищенаведене, суд приходить до переконання, що вказані в акті Порушення №1 та №3 по-перше, для їх усунення необхідно взагалі знести існуючу будівлю торгівельного центру (оскільки демонтаж інакшим способом перенесення торгівельного комплексу неможливий), по-друге, самі по собі ці недоліки не можуть впливати на виникнення пожежі та створювати, відповідно, реальну загрозу життю і здоров`ю людей.
Щодо Порушення №2 варто зазначити, що вказане порушення, станом на час розгляду справи, перебувало у процесі усунення. Станом на день винесення судового рішення вказане Порушення №2 є усунутим, про що свідчать акт приймання-передачі виконання робіт від 08 лютого 2021 року, з якого вбачається що в період з 20.01.2021 по 05.02.2021 облаштовано накриття пожежної драбини за адресою м. Бердичів, вул. Толстого 4.
Щодо Порушення №4, то як вбачається з наданих відповідачем до відзиву документами, то між ФОП ОСОБА_1 та ТОВ "Перший охоронний альянс" ведеться журнал обліку робіт щодо підтримання експлуатація придатності і ремонту (планового та позапланового) системи СПЗ, окрім того, у судовому засіданні позивачем підтверджено факт усунення ФОП ОСОБА_1 зазначеного порушення.
Статтею 1 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» державний нагляд (контроль) визначено як діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування (далі - органи державного нагляду (контролю)) в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб`єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, прийнятного рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища.
Відповідно до частини 1 статті 64 Кодексу цивільного захисту України Центральний орган виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки уповноважений організовувати та здійснювати державний нагляд (контроль) щодо виконання вимог законів та інших нормативно-правових актів з питань техногенної та пожежної безпеки, цивільного захисту і діяльності аварійно-рятувальних служб.
Згідно частини 1 статті 65 Кодексу цивільного захисту України Центральний орган виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, здійснює державний нагляд (контроль) з питань, які визначені частиною першою статті 64 цього Кодексу щодо: 1) центральних органів виконавчої влади, Ради міністрів Автономної Республіки Крим, місцевих державних адміністрацій, інших державних органів та органів місцевого самоврядування; 2) суб`єктів господарювання; 3) аварійно-рятувальних служб.
У відповідності до підп. 12 п. 1 ст. 67 Кодексу цивільного захисту України до повноважень центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, належить звернення до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, експлуатації будівель, об`єктів, споруд, цехів, дільниць, а також машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, зупинення проведення робіт, у тому числі будівельно-монтажних, випуску і реалізації пожежно-небезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту, надання послуг, якщо ці порушення створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей.
З огляду на викладене, відповідачем здійснено всі можливі заходи щодо усунення виявлених порушень, які зафіксовані у акті перевірки №288 від 23 грудня 2020 року, виконання порушень №1 та №3 не є доцільним, раціональним та реальним для відповідача, а тому у суду не має підстав для застосування такого крайнього заходу реагування, як повне зупинення експлуатації будівлі торгівельного центру, за адресою: Житомирська область, м. Бердичів, вул. Толстого 4, застосування заходу реагування у вигляді зупинення експлуатації торгівельного центру відповідача, порушить принцип пропорційності порушення і покарання та призведе до значних збитків при здійсненні фінансово-господарської діяльності та упущення економічної вигоди.
Відтак, суд дійшов висновку про відсутність підстав для застосування заходів реагування у вигляді повного зупинення експлуатації будівлі, а тому позов задоволенню не підлягає.
Частиною 1 статті 9 КАС України визначено, що розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюється на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.
Частиною першою статті 77 КАС України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.
Згідно з частиною першою статті 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.
За сукупністю наведених обставин, враховуючи, що позовні вимоги не обґрунтовані, не підтверджені матеріалами справи, відповідачем спростовані, а відтак, не підлягають задоволенню.
Вирішуючи питання про розподіл судових витрат у справі, суд враховує, що у разі відмови у задоволені позову судовий збір не відшкодовується.
На підставі викладеного та керуючись ст. 73, 74, 75, 76, 77, 90, 94, 139, 241, 245, 246, 250, 255, 295 КАС України, ст. 64, 66, 68, 69, 70 Кодексу цивільного захисту України, п. 6.4, суд -
вирішив:
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Рішення суду може бути оскаржене до Сьомого апеляційного адміністративного суду через Житомирський окружний адміністративний суд протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя Г.В. Чернова