Справа № 580/5634/21
Суддя: В.П. Тимошенко
Дата ухвалення: 2021-08-10 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

10 серпня 2021 року справа № 580/5634/21

м. Черкаси

Суддя Черкаського окружного адміністративного суду Тимошенко В.П., розглянувши матеріали позовної заяви товариства з обмеженою відповідальністю Енджисі-Транс до Головного управління ДПС у Черкаській області, Державної податкової служби України, про визнання протиправними і скасування рішень та зобов`язання вчинити певні дії,

встановив:

05.08.2021 до Черкаського окружного адміністративного суду звернулось товариство з обмеженою відповідальністю Енджисі-Транс (далі позивач) з позовом до Головного управління ДПС у Черкаській області (далі відповідач 1), Державної податкової служби України (далі відповідач 2), в якому просить:

- визнати протиправними і скасувати рішення комісії Головного управління ДПС у Черкаській області, яка приймає рішення про реєстрацію або відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних:

1) №1250214/42530995 від 09.08.2019 року про відмову в реєстрації податкової накладної № 1 від 03.01.2019 року в Єдиному реєстрі податкових накладних;

2) №1250223/42530995 від 09.08.2019 року про відмову в реєстрації податкової накладної № 2 від 11.01.2019 року Єдиному реєстрі податкових накладних;

3) №1250215/42530995 від 09.08.2019 року про відмову в реєстрації податкової накладної № 3 від 21.01.2019 року Єдиному реєстрі податкових накладних;

4) №1250216/42530995 від 09.08.2019 року про відмову в реєстрації податкової накладної № 14 від 22.05.2019 року Єдиному реєстрі податкових накладних;

5) №1250222/42530995 від 09.08.2019 року про відмову в реєстрації податкової накладної № 15 від 22.05.2019 року Єдиному реєстрі податкових накладних;

6) №1250225/42530995 від 09.08.2019 року про відмову в реєстрації податкової накладної № 16 від 03.06.2019 року Єдиному реєстрі податкових накладних;

7) №1250221/42530995 від 09.08.2019 року про відмову в реєстрації податкової накладної № 17 від 12.06.2019 року Єдиному реєстрі податкових накладних;

8) №1250220/42530995 від 09.08.2019 року про відмову в реєстрації податкової накладної № 18 від 12.06.2019 року Єдиному реєстрі податкових накладних;

9) №1250224/42530995 від 09.08.2019 року про відмову в реєстрації податкової накладної № 19 від 24.06.2019 року Єдиному реєстрі податкових накладних;

10) №1250219/42530995 від 09.08.2019 року про відмову в реєстрації накладної № 20 від 03.07.2019 року Єдиному реєстрі податкових накладних;

11)№1250218/42530995 від 09.08.2019 року про відмову в реєстрації податкової накладної № 21 від 12.07.2019 року Єдиному реєстрі податкових накладних;

12) № 1325335/42530995 від 08.11.2019 року про відмову в реєстрації податкової накладної № 33 від 11.10.2019 року Єдиному реєстрі податкових накладних;

- зобов`язати Державну податкову службу України зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних податкові накладні позивача днем фактичного подання, а саме:

1) податкову накладну № 1 від 03.01.2019 року зареєструвати 14.06.2019 року;

2) податкову накладну № 2 від 11.01.2019 року зареєструвати 14.06.2019 року;

3) податкову накладну № 3 від 21.01.2019 року зареєструвати 14.06.2019 року;

4) податкову накладну № 14 від 22.05.2019 року зареєструвати 07.06.2019 року;

5) податкову накладну № 15 від 22.05.2019 року зареєструвати 07.06.2019 року;

6) податкову накладну № 16 від 03.06.2019 року зареєструвати 14.06.2019 року;

7) податкову накладну № 17 від 12.06.2019 року зареєструвати 27.06.2019 року;

8) податкову накладну № 18 від 12.06.2019 року зареєструвати 27.06.2019 року;

9) податкову накладну № 19 від 24.06.2019 року зареєструвати 12.07.2019 року;

10) податкову накладну № 20 від 03.07.2019 року зареєструвати 30.07.2019 року;

11) податкову накладну № 21 від 12.07.2019 року зареєструвати 30.07.2019 року;

12) податкову накладну № 33 від 11.10.2019 року зареєструвати 29.10.2019 року.

05.08.2021 позивачем подано заяву про поновлення строку звернення до суду, в якій просить поновити строку звернення до суду з даним позовом. Обгрунтовуючи заяву позивач зазначив, що причинами пропуску строку стало призупинення господарської діяльності через карантин, відсутність коштів до квітня 2021 року, для того щоб отримати належну правову допомогу, повернення позовної заяви та отримання всіх матеріалів справи 28.07.2021.

Ознайомившись із позовною заявою, суддя вважає, що вона не відповідає вимогам ст.ст. 160-161 Кодексу адміністративного судочинства України, а тому повинна бути залишена без руху з нижче зазначених підстав.

Згідно ч. ч. 1, 2 ст. 122 Кодексу адміністративного судочинства України, позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами. Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Відповідно до частин 1 та 2 статті 123 Кодексу адміністративного судочинства України, у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку. Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Як вбачається з матеріалів справи, позивач просить суд скасувати рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку №1250214/42530995, №1250223/42530995, №1250215/42530995, №1250216/42530995, №1250222/42530995, №1250225/42530995, №1250221/42530995, №1250220/42530995, №1250224/42530995, №1250219/42530995, №1250218/42530995 від 09.08.2019 та № 1325335/42530995 від 08.11.2019, прийняті комісією з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС у Черкаській області, однак до Черкаського окружного адміністративного суду з даними позовними вимогами позивач звернувся лише 07.05.2021, тобто з пропуском шестимісячного строку звернення до суду.

Відповідно до ч. 6 ст. 161 Кодексу адміністративного судочинства України, у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Статтею 56 Податкового кодексу України (далі ПК України) визначено порядок оскарження рішень контролюючих органів, зокрема, відповідно до пункту 56.1 цієї статті рішення, прийняті контролюючим органом, можуть бути оскаржені в адміністративному або судовому порядку.

Пунктом 56.18 ПК України визначено, що з урахуванням строків давності, визначених статтею 102 цього Кодексу, платник податків має право оскаржити в суді податкове повідомлення-рішення або інше рішення контролюючого органу у будь-який момент після отримання такого рішення. Рішення контролюючого органу, оскаржене в судовому порядку, не підлягає адміністративному оскарженню. Процедура адміністративного оскарження вважається досудовим порядком вирішення спору.

Відповідно до пункту 102.1 статті 102 ПК України контролюючий орган, крім випадків, визначених пунктом 102.2 цієї статті, має право провести перевірку та самостійно визначити суму грошових зобов`язань платника податків у випадках, визначених цим Кодексом, не пізніше закінчення 1095 дня (2555 дня у разі проведення перевірки контрольованої операції відповідно до статті 39 цього Кодексу), що настає за останнім днем граничного строку подання податкової декларації, звіту про використання доходів (прибутків) неприбуткової організації, визначеної пунктом 133.4 статті 133 цього Кодексу, та/або граничного строку сплати грошових зобов`язань, нарахованих контролюючим органом, а якщо така податкова декларація була надана пізніше, - за днем її фактичного подання. Якщо протягом зазначеного строку контролюючий орган не визначає суму грошових зобов`язань, платник податків вважається вільним від такого грошового зобов`язання (в тому числі від нарахованої пені), а спір стосовно такої декларації та/або податкового повідомлення не підлягає розгляду в адміністративному або судовому порядку. У разі подання платником податку уточнюючого розрахунку до податкової декларації контролюючий орган має право визначити суму податкових зобов`язань за такою податковою декларацією протягом 1095 днів з дня подання уточнюючого розрахунку.

Однак, пунктом 56.19 статті 56 ПК України визначено, що за умови використання платником податків досудового порядку вирішення спору, яким вважається адміністративне оскарження відповідного рішення контролюючого органу, встановлено скорочений строк звернення до суду.

Так, відповідно до пункту 56.19 статті 56 ПК України в разі, коли до подання позовної заяви проводилася процедура адміністративного оскарження, платник податків має право оскаржити в суді податкове повідомлення-рішення або інше рішення контролюючого органу про нарахування грошового зобов`язання протягом місяця, що настає за днем закінчення процедури адміністративного оскарження відповідно до пункту 56.17 цієї статті.

Верховний Суд у постанові від 27 серпня 2019 року у справі №540/2077/18, у постанові від 13 жовтня 2020 року у справі №240/7785/19 зазначав, що віднесення Комісією контролюючого органу Товариства до переліку платників податків які відповідають критеріям ризиковості є передумовою зупинення податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних. В подальшому відповідність критеріям ризиковості має бути спростовано платником податків шляхом подання на вимогу податкового органу переліку документів, необхідних для прийняття рішення про реєстрацію податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі, і лише ненадання платником податку письмових пояснень стосовно підтвердження інформації, зазначеної у податковій накладній / розрахунку коригування або ненадання платником податку копій документів відповідно до підпункту 4 пункту 13 цього Порядку або надання платником податку копій документів, які складені з порушенням законодавства є підставами для прийняття комісіями контролюючих органів рішення про відмову в реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування.

Отже, законодавством передбачено певний порядок виконання податковими органами своїх функцій щодо податкового контролю, що в правовідносинах, які розглядаються, визначений у формі перевірки наданих платником податків пояснень та документів щодо проведених ним операцій. А тому, саме рішення контролюючого органу про відмову в реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в ЄРПН призведе до певних негативних правових наслідків для платника податків, та, вважаючи рішення контролюючого органу неправомірним, особа може звернутись до суду за захистом прав, (свобод) та інтересів від порушень з боку суб`єкта владних повноважень, і в межах цього спору підставами позову, серед іншого, можуть бути доводи щодо неправомірності дій контролюючого органу по віднесенню платника податків до переліку таких платників податків які відповідають критеріям ризиковості.

Верховний Суд у постанові від 11 жовтня 2019 року у справі № 640/20468/18 здійснив правовий висновок, за яким рішення контролюючих органів, які не стосуються нарахування грошових зобов`язань платника податків, за умови попереднього використання позивачем досудового порядку вирішення спору (застосування процедури адміністративного оскарження - абзац третій пункту 56.18 статті 56 ПК України), оскаржуються в судовому порядку в такі строки:

а) тримісячний строк для звернення до суду встановлюється за умови, якщо рішення контролюючого органу за результатами розгляду скарги було прийнято та вручено платнику податків (скаржнику) у строки, встановлені ПК України. При цьому такий строк обчислюється з дня вручення скаржнику рішення за результатами розгляду його скарги на рішення контролюючого органу;

б) шестимісячний строк для звернення до суду встановлюється за умови, якщо рішення контролюючого органу за результатами розгляду скарги не було прийнято та/або вручено платнику податків (скаржнику) у строки, встановлені Податковим кодексом України. При цьому такий строк обчислюється з дня звернення скаржника до контролюючого органу із відповідною скаргою на його рішення.

Крім того, суддя зазначає, що у справах за адміністративним позовом про оскарження рішення контролюючого органу про включення до переліку ризикових підприємств, про відмову в реєстрації податкової накладної застосовуються загальні строки звернення до суду, визначені нормами Кодексу адміністративного судочинства України, а не ст. 56 Податкового кодексу України.

Отже, строк звернення до суду з позовом про визнання протиправним і скасування рішень податкового органу про включення до переліку ризикових підприємств з похідною вимогою про зобов`язання її виключити з такого реєстру, у разі, коли платником податків не використовувалася процедура адміністративного оскарження таких рішень як досудового порядку вирішення спору, визначається частиною першою статті 122 КАС України і становить шість місяців з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Щодо клопотання про поновлення строку звернення до суду суд зазначає таке.

Посилання позивача на запровадження з 12.03.2021 карантину на всій території України суд вважає необґрунтованим, оскільки строк звернення до суду з даним позовом закінчився до його запровадження.

Крім того, з даних автоматизованої системи документообігу суду вбачається, що позивач 22.08.2019 (справа №580/2639/19), 11.11.2019 (справа №580/3528/19), 01.03.2021 (справа №580/1012/21), 07.05.2021 (справа №580/2773/21) звертався до суду щодо аналогічних спірних правовідносин.

Щодо посилань позивача на відсутність коштів на правову допомогу, суд зазначає, що вказане не свідчить про поважність пропуску строків звернення до суду із цим позовом та не може вважатися тими об`єктивними та непереборними обставинами, які впливали на здатність позивача звернутися за захистом своїх прав до суду. Крім того, позивач не надає до заяви про поновлення строку звернення до суду доказів на підтвердження, наведених у ній обставин.

Інших належних та допустимих доказів чи пояснень щодо причин пропуску шестимісячного строку звернення до адміністративного суду, які б унеможливлювали і не залежали б від волі позивача своєчасно звернутись за судовим захистом, ніж тих, що зазначені в заяві, позивачем до суду не надано, відповідно судом не встановлено обставин та поважних причин, що свідчать про наявність об`єктивних перешкод для подання позову у встановлений законодавством строк та пропущення строку звернення до суду.

Відповідно до ч.1 ст. 123 Кодексу адміністративного судочинства України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху.

Відповідно до ч. 1 ст. 169 КАС України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Керуючись статтями 5, 122, 123, 132, 133, 160-161, 169 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя

ухвалив:

Позовну заяву товариства з обмеженою відповідальністю Енджисі-Транс до Головного управління ДПС у Черкаській області, Державної податкової служби України про визнання протиправними і скасування рішень та зобов`язання вчинити певні дії залишити без руху.

Надати позивачу десять днів з дня, наступного за днем отримання ухвали про залишення позовної заяви без руху, для усунення недоліків зазначених у мотивувальній частині даної ухвали.

Копію ухвали надіслати позивачу.

Відповідно до ч.2 ст. 256 КАС України ухвала, постановлена судом поза межами судового засідання, набирає законної сили з моменту її підписання суддею та згідно ст. 294 КАС України оскарженню не підлягає.

Суддя В.П. Тимошенко