Справа № 120/5276/21-а
Суддя: Альчук Максим Петрович
Дата ухвалення: 2021-08-11 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА
про залишення позовної заяви без руху

м. Вінниця

11 серпня 2021 р. Справа № 120/5276/21-а

Суддя Вінницького окружного адміністративного суду Альчук М.П., розглянувши матеріали позовної заяви за позовом ОСОБА_1 до військової частини НОМЕР_1 про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити дії,-

ВСТАНОВИВ:
До Вінницького окружного адміністративного суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 до військової частини НОМЕР_1 про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити дії.

Ухвалою суду від 01.06.2021 року відкрито провадження, розгляд справи вирішено здійснювати в порядку спрощеного позовного провадження без проведення судового засідання.

Представником відповідача 05.08.2021 року подано відзив на адміністративний позов, у якому зазначено, що позивачем пропущено місячний строк звернення до суду.

Надаючи оцінку клопотанню відповідача суд зазначає наступне.

Відповідно до ч. 1 ст. 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Інститут строків звернення до суду з відповідними позовними заявами законом передбачено з метою спонукання учасників адміністративного судочинства до своєчасного вчинення ними процесуальних дій. Регламентування строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Крім цього, строки звернення до суду із адміністративним позовом обмежують час, протягом якого правовідносини можуть вважатися спірними.

Нормами ст. 122 КАС України передбачено диференційований підхід до регулювання тривалості строків звернення до адміністративного суду в залежності від статусу позивача та від категорії публічно - правового спору.

Тому, передумовою вирішення питання про дотримання позивачем строків звернення до суду є оцінка характеру спірних правовідносин з метою визначення категорії спору.

Як встановлено із матеріалів позовної заяви предметом позову є вимога про визнання протиправною бездіяльність військової частини щодо не нарахування та не виплати середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні.

Суд зазначає, що військова служба є різновидом публічної служби.

Відповідно до ч. 5 ст. 122 КАС України для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.

У цій категорії справ законодавець визнав строк в один місяць достатнім для того, щоб особа, яка вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушено її права, свободи чи інтереси, визначилася, чи звертатиметься вона до суду з позовом за їх захистом.

Верховний Суд у постанові від 22.01.2020 по справі № 620/1982/19 дійшов висновку що у спірних правовідносинах пов`язаних зі звільненням з публічної служби при обчисленні строку звернення до суду, підлягають застосуванню положення КАС України, яким передбачено місячний строк звернення до суду. При цьому для обрахування строку звернення до суду, Верховним Судом у постанові від 22.01.2020 по справі № 620/1982/19 береться до уваги як момент початку його перебігу саме день остаточного розрахунку.

Позивач у позовній заяві зазначає, що військовою частиною 27.02.2021 року на картковий рахунок позивача здійснено виплату компенсації за невикористанні дні додаткової відпустки.

Однак до суду заявник звернувся лише 26.05.2021 року.

Верховний Суд у складі судової палати з розгляду справ щодо виборчого процесу та референдуму, а також захисту політичних прав громадян Касаційного адміністративного суду у постанові по справі № 240/532/20 від 11.02.2021 зробив наступний висновок щодо застосування строків звернення до адміністративного суду у даній категорії спорів, зазначивши: "усталеною є позиція Верховного Суду щодо застосування приписів КЗпП України у разі неврегульованості нормами спеціального законодавства правовідносин, щодо яких виник спір. Отже, з огляду на те, що строк звернення до суду за вирішенням публічно-правового спору щодо стягнення середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні охоплюється спеціальною нормою частини п`ятої статті 122 КАС України, відсутні підстави для застосування у спірних правовідносинах частини першої статті 233 КЗпП України. У зв`язку з цим Верховний Суд відступає від висновку щодо застосування ч. 1 ст. 233 КЗпП України для обчислення строку звернення до адміністративного суду з вимогами про стягнення середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні, викладеному в постановах Верховного Суду від 30.01.2019 (справа № 806/2164/16), від 11.02.2020 (справа № 420/2934/19), від 13.03.2019 (справа № 813/1001/17), одночасно погоджуючись з висновком щодо застосування ч. 5 ст. 122 КАС України у подібних правовідносинах, викладеному в постановах Верховного Суду від 04.12.2019 (справа № 815/2681/17) та від 22.01.2020 (справа № 620/1982/19)".

Суд зазначає, що ч. 1 ст. 233 КЗпП України встановлено, що працівник може звернутися з заявою про вирішення трудового спору безпосередньо до районного, районного у місті, міського чи міськрайонного суду в тримісячний строк з дня, коли він дізнався або повинен був дізнатися про порушення свого права, а у справах про звільнення - в місячний строк з дня вручення копії наказу про звільнення або з дня видачі трудової книжки.

Тобто, Верховний Суд відступив від правової позиції щодо застосування у спірних правовідносинах 3-місячного строку звернення до суду та дійшов висновку, що має застосовуватися місячний строк.

З огляду на зазначене, з урахуванням висновку Верховного Суду щодо застосування до вказаних правовідносин норм права, в частині визначення строку звернення до суду з позовом про стягнення середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні, заявлений позивачем до вирішення спір не є спором про стягнення заробітної плати та регламентований спеціальною нормою ч. 5 ст. 122 КАС України, згідно з якою строк звернення до суду становить один місяць.

Позивач зазначає, що 27.02.2020 року на його картковий рахунок було зараховано кошти у сумі 19081, 63 грн. Із подією виплати цих коштів (компенсації за невикористану додаткову відпустку) позивач пов`язує момент проведення із ним повного розрахунку при звільненні, а відтак вважає, що разом із виплатою компенсації роботодавець повинен був і виплатити заробіток за час затримки розрахунку при звільненні.

Як встановлено із тексту позовної заяви, між позивачем та військової частиною НОМЕР_2 у 2020 році існував спір щодо виплати компенсації за невикористані дні додаткової відпустки.

Рішенням суду від 21.10.2020 року у справі № 120/3096/20 позов ОСОБА_1 задоволено та зобов`язано військову частину виплатити компенсацію.

На виконання рішення суду від 21.10.2020 року відповідачем виплачено позивачу спірну компенсацію і 27.02.2020 кошти в сумі 19081,63 грн. надійшли на його картковий рахунок.

Таким чином з моменту повного розрахунку існує висока вірогідність обізнаності із правовою природою отриманих 27.02.2021 року коштів які обумовлені, як значною їх сумою так й інформацією про платника, яка була доступною для позивача в день зарахування коштів на його картковий рахунок. А тому з моменту отримання коштів позивач був обізнаний про порушення свої прав та інтересів.

З огляду на викладене, суд доходить висновку, що вимоги про виплату середнього заробітку за несвоєчасний розрахунок при звільненні заявлені поза межами строку звернення до адміністративного суду.

Відповідно до частини тринадцятої - чотирнадцятої статті 171 КАС України, суддя, встановивши після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 160, 161 цього Кодексу, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали.

Якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, суд продовжує розгляд справи, про що постановляє ухвалу не пізніше наступного дня з дня отримання інформації про усунення недоліків.

З огляду на викладене суд вважає, що дану позовну заяву необхідно залишити без руху, надавши особі, яка її подала, строк для усунення недоліків.

Керуючись ст. 122, 123, 160, 169, 170, 248, 256 КАС України, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до військової частини НОМЕР_1 про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити дії, залишити без руху.

Запропонувати позивачу у 5-денний строк з дня отримання копії ухвали усунути недоліки позовної заяви, зазначені в мотивувальній частині ухвали суду.

Дану ухвалу направити позивачу.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та не підлягає оскарженню окремо від рішення суду.

Суддя Альчук Максим Петрович