Справа № 160/5320/21
Суддя: Єфанова Ольга Володимирівна
Дата ухвалення: 2021-07-01 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
01 липня 2021 року Справа № 160/5320/21
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого суддіЄфанової О.В.
за участі секретаря судового засіданняМанько К.А.
представника позивача представника відповідача Дугністий М.А. Ховрич О.А.
розглянувши у відкритому судовому засіданні у місті Дніпро адміністративну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до Управління Державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради про визнання протиправною та скасування постанови
До Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшов позов ОСОБА_1 до Управління Державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради, в якому позивач просить:
визнати протиправною та скасувати постанову про адміністративне правопорушення № 04 А/300321 від 30 березня 2021 року Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради, складену відносно ОСОБА_1 ;
визнати протиправним та скасувати наказ Управління державного архітектурно - будівельного контролю Дніпровської міської ради № 25п від 09.02.2021 року про проведення позапланової перевірки на об`єкті містобудування, що розташований за адресою АДРЕСА_1 ;
визнати протиправним та скасувати припис Управління державного архітектурно - будівельного контролю Дніпровської міської ради від 24 лютого 2021 року про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, виданий ОСОБА_1 .
Позовні вимоги мотивовані безпідставністю проведеної перевірки позивача з посиланням на те, що оскаржений наказ був прийнятий на підставі листа Департаменту правового забезпечення ДМР, який у розумінні приписів спеціального законодавства не може бути суб`єктом відповідного подання, адже не має статуту юридичної особи. На думку позивача, протиправність оскарженого наказу свідчить про незаконність проведеної перевірки та як наслідок відсутність правових наслідків за її результатами у вигляді прийнятого відповідачем припису від 24 лютого 2021 року й постанови про адміністративне правопорушення № 04 А/300321 від 30 березня 2021 року. Також зауважив, що оскаржений наказ не містить найменування суб`єкта господарювання щодо якого здійснювалася перевірка, при цьому, що позивач узагалі не був суб`єктом містобудування й не здійснював жодних дій під час будівельного процесу.
Ухвалою суду від 13.04.2020 р. справу призначено до розгляду у порядку загального позовного провадження та з-поміж іншого відповідачу надано термін для подання відзиву на позовну заяву.
Представник позивача в судовому засіданні підтримав позовні вимоги, просив позов задовольнити.
Представник відповідача в судовому засіданні позовні вимоги не визнав, просив суд відмовити в задоволенні позовних вимог.
Вивчивши та дослідивши всі матеріали справи та надані докази, а також проаналізувавши зміст норм матеріального права, що регулюють спірні правовідносини, з`ясувавши всі обставини справи, оцінивши докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні, суд прийшов до наступних висновків.
Судом встановлено та із матеріалів справи слідує, що на підставі звернення Департаменту правового забезпечення ДМР від 18.01.2021 року № 4/8-53 відповідачем прийнято наказ № 25 п від 09.02.2021 року про проведення позапланової перевірки на об`єкті містобудування, що розташований за адресою АДРЕСА_1 щодо дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил.
Суть правопорушення за змістом акту полягала у тому, що позивачем виконано будівельні роботи з реконструкції нежитлових будівель та споруд, а саме: гаражів літ. А-1 площею 26.1 кв.м. та літ. Б-1 площею 60.2 кв.м. в житловий будинок з житловою та двоповерховою прибудовою загальною площею 203 кв.м.
Вирішуючи спір суд виходить із того, що правові та організаційні основи містобудівної діяльності врегульовано Законом України "Про регулювання містобудівної діяльності".
Статтею 6 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" встановлено, що управління у сфері містобудівної діяльності здійснюється Верховною Радою України, Кабінетом Міністрів України, Верховною Радою Автономної Республіки Крим, Радою міністрів Автономної Республіки Крим, центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері містобудування, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, органами державного архітектурно-будівельного контролю, іншими уповноваженими органами містобудування та архітектури, місцевими державними адміністраціями, органами місцевого самоврядування.
Правові та організаційні засади здійснення архітектурної діяльності визначає Закон України "Про архітектурну діяльність".
Частиною 2 ст. 10 Закону України "Про архітектурну діяльність" передбачено, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюють органи державного архітектурно-будівельного контролю, визначені статтею 6 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності".
До уповноважених органів містобудування та архітектури належать органи, визначені у статті 13 Закону України "Про архітектурну діяльність".
Відповідно до статті 13 Закону України "Про архітектурну діяльність", до уповноважених органів містобудування та архітектури, зокрема, належать центральний орган виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері архітектури.
Згідно із пунктами 1, 7 Положення про Державну архітектурно-будівельну інспекцію України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 9 липня 2014 року № 294, Державна архітектурно-будівельна інспекція України (Держархбудінспекція) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Віце-прем`єр-міністра України - Міністра регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства і який реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду.
Держархбудінспекція здійснює свої повноваження безпосередньо через апарат та свої територіальні органи.
У відповідності до ч. 1 ст. 41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.
Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.
Нормативно-правовим актом, який визначає процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт є Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затверджений Постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року № 553.
Згідно приписів Порядку, державний архітектурно-будівельний контроль відповідно до повноважень, визначених статтею 7 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю, зокрема, Держархбудінспекцією.
Відповідно до пункту 5 Порядку № 553, державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.
Пунктом 7 Порядку № 533 визначено, що позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю. Підставами для проведення позапланової перевірки є, зокрема, звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог містобудівного законодавства. Строк проведення позапланової перевірки не може перевищувати десяти робочих днів, а у разі потреби може бути одноразово продовжений за письмовим рішенням керівника відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю чи його заступника не більше ніж на два робочих дні. Під час проведення позапланової перевірки посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язана пред`явити службове посвідчення та надати копію направлення для проведення позапланової перевірки.
Тобто, наведеним пунктом Порядку визначено вичерпний перелік підстав для проведення позапланової перевірки на об`єкті містобудування, зокрема: звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог містобудівного законодавства.
Судом встановлено та учасниками справи не заперечується, що у розглянутому випадку підставою для прийняття спірного наказу слугувало звернення Департаменту правового забезпечення ДМР від 18.01.2021 року №4/8-53, яке статусу юридичної особи не має, а тому у відповідача були відсутні підстави для проведення перевірки позивача.
За викладених обставин суд доходить висновку щодо протиправності спірного наказу, який прийнятий відповідачем за відсутності на це законних підстав, у зв`язку з чим він підлягає скасуванню.
Відповідно, оскільки встановлено незаконність проведення позапланової перевірки позивача шляхом прийняття спірного наказу суд не надає оцінки суті та характеру встановлених порушень, адже не дотримання відповідачем вимог законодавства України щодо порядку призначення та проведення перевірки призводить до відсутності її правових наслідків, у зв`язку з чим також підлягає скасуванню прийняті відповідачем припис від 24 лютого 2021 року й постанова про адміністративне правопорушення № 04 А/300321 від 30 березня 2021 року.
Стосовно позовних вимог про визнання протиправними дій Управління державного архітектурно - будівельного контролю Дніпровської міської ради щодо проведення позапланової перевірки, по складенню протоколу, акту та припису суд зазначає, що ці дії є реалізацією покладених на працівників відповідача посадових обов`язків із збирання доказової інформації щодо дотримання відповідним суб`єктом містобудівних стандартів й правил та фіксування ти чи інших наслідків внаслідок цього, відповідно, самі ці дії не породжують наслідків для позивача, не змінюють стану його суб`єктивних прав та не створюють жодних додаткових обов`язків, що, в свою чергу, виключає підстави для задоволення такої позовної вимоги.
Підсумовуючи вищевикладене суд дійшов висновку про часткове задоволення позову.
Відповідно до ст. 139 КАС України на користь позивача підлягає стягненню судовий збір в розмірі 3178,00 грн.
Керуючись ст. ст.243-246, 250 , Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -
Позовну заяву задовольнити частково.
Визнати протиправним та скасувати наказ Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради № 25п від 09.02.2021 року про проведення позапланової перевірки на об`єкті містобудування, що розташований за адресою АДРЕСА_1 .
Визнати протиправним та скасувати припис Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради від 24 лютого 2021 року про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, виданий ОСОБА_1 .
Визнати протиправною та скасувати постанову про адміністративне правопорушення №04 А/300321 від 30 березня 2021 року Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради, відносно ОСОБА_1 .
В решті позовних вимог відмовити.
Стягнути на користь позивача судові витрати в розмірі 3178,00 грн. за рахунок бюджетних асигнувань Управління державного архітектурно-будівельного контролю Дніпровської міської ради.
Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи рішення суду оскаржується до Третього апеляційного адміністративного суду через Дніпропетровський окружний адміністративний суд відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 Розділу VII Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України.

Повний текст рішення суду складений 09 липня 2021 року.

Суддя О.В. Єфанова