Справа № 500/2733/21
Суддя: Баб'юк Петро Михайлович
Дата ухвалення: 2021-08-04 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ТЕРНОПІЛЬСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 500/2733/21

04 серпня 2021 рокум.Тернопіль
Тернопільський окружний адміністративний суд, у складі:

головуючого судді Баб`юка П.М. за участю:

секретаря судового засідання Косюк О.П.

представника позивача Бачинської Н.О.,

представника відповідача Чайківської М.Я.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Зелена Хвиля Україна" до Головного управління ДПС у Тернопільській області про визнання протиправним та скасування рішень, зобов`язання вчинити дії та стягнення шкоди, ВСТАНОВИВ:

До Тернопільського окружного адміністративного суду звернулося Товариство з обмеженою відповідальністю "Зелена Хвиля Україна" (далі - позивач або ТОВ "Зелена Хвиля Україна") до Головного управління ДПС у Тернопільській області (далі - відповідач або ГУ ДПС у Тернопільській області), в якій позивач просить суд:

визнати протиправними та скасувати рішення про відповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку від 29.04.2021 №27972, від 15.04.2021 №25442, від 01.04.2021 №23135, від 17.03.2021 №21583, від 01.03.2021 №19794;

зобов`язати Головне управління ДПС у Тернопільській області виключити ТОВ «Зелена Хвиля Україна» з переліку ризикових суб`єктів господарювання;

стягнути з Головного управління ДПС у Тернопільській області на користь ТОВ «Зелена Хвиля Україна» упущену вигоду у розмірі 582 982,74 грн.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що рішення про відповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку від 29.04.2021 №27972, від 15.04.2021 №25442, від 01.04.2021 №23135, від 17.03.2021 №21583, від 01.03.2021 №19794 не містять належної мотивації підстав і причин віднесення ТОВ «Зелена Хвиля Україна» до ризикових платників податків. Спірні рішення є актами індивідуальної дії, а відтак, мають відповідати загальним вимогам, які висуваються до акту індивідуальної дії як акта правозастосування, а саме бути обґрунтованим та вмотивованим, тобто містити не тільки конкретні підстави його прийняття, але і наведені контролюючим органом переконливі та зрозумілі мотиви його прийняття. Додатково зазначено, що контролюючим органом у рішенні жодним чином не обґрунтовано та не наведено цифрових показників та розрахунків ніби-то відповідності товариства пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податків та/або Критеріїв ризиковості операцій. Вказує, що відповідно до положень постанови Кабінету Міністрів України від 11.12.2019 № 1165 «Про затвердження порядків з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних» внесення скаржника до переліку ризикових платників перешкоджає провадженню господарської діяльності останнього з огляду на те, що оскаржуване рішення є підставою для автоматичного зупинення реєстрації податкових накладних в Єдиному державному реєстрі податкових накладних. Отже, наявність оскаржуваних рішень та, відповідно, перебування позивача у переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості, є підставою для зупинення реєстрації податкових накладних, які складаються підприємством, що безпідставно ускладнює господарську діяльність позивача та відносини з контрагентами, а, отже, оскаржуваними рішеннями безпосередньо порушуються права позивача. З урахуванням зазначеного просить рішення скасувати, зобов`язати відповідача виключити позивача з переліку ризикових суб`єктів господарювання.

Також, просить стягнути з Головного управління ДПС у Тернопільській області на користь ТОВ «Зелена Хвиля Україна» упущену вигоду у розмірі 582 982,74 грн у зв`язку із достроковим припиненням договору поставки укладеного із ТОВ "Автотехсервіс" на цю ж суму.

Ухвалою суду від 24.05.2021 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін, призначено судове засідання.

Представник відповідача 15.06.2021 подав до суду відзив на позовну заяву (аркуші справи 126-128), в якому зазначає, що внесення контролюючим органом платника податку до переліку ризикових платників податків або прийняття рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку є лише діяльністю контролюючого органу з виконання своїх повноважень по збиранню та формуванню податкової інформації, яка сама по собі не створює для платника податків жодних правових наслідків. Також, включення суб`єктом владних повноважень до бази даних певної інформації не створює жодних перешкод для діяльності платника податку. Таким чином, відповідач з посиланням на позицію Верховного суду від 03.03.2020 у справі №240/3665/19 та від 20.11.2019 у справі №480/4006/18 вважає оскаржувані рішення є законними та просить суд у задоволенні позову відмовити повністю.

Представник позивача 23.06.2021 подав відповідь на відзив, в якому позовні вимоги підтримав, просив суд задовольнити (аркуші справи 134-137).

В судовому засіданні представник позивача позовні вимоги підтримав, просив суд задовольнити.

Представник відповідача в судовому засіданні заперечив проти позовних вимог, просив відмовити в задоволенні позову.

Заслухавши доводи представників позивача та відповідача, з`ясувавши обставини, на які позивач та відповідач посилаються як на підставу своїх вимог та заперечень та дослідивши докази, судом встановлені наступні обставини.

ТОВ «Зелена Хвиля Україна» зареєстроване в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань 20.10.2016 (аркуш справи 11).

Позивач 01.03.2017 зареєстрований як платник податку на додану вартість відповідно до витягу №014 (аркуш справи 12).

Комісією регіонального рівня відповідно до пункту 6 Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11 грудня 2019 року № 1165 01.03.2021 прийнято рішення про відповідність позивача критеріям ризиковості платника податку №19794. Підставою віднесення даного рішення визначено п. 8 Критерії ризиковості платника податку та у графі податкова інформація зазначено: реалізація товарів відмінних від придбаних.

Разом з тим, слід зазначити, що основним видом діяльності товариства є виробництво мила та мийних засобів, засобів для чищення та полірування, серед інших неспеціалізована оптова торгівля, інші види роздрібної торгівлі.

Позивачем щодо рішення №19794 від 01.03.2021 подано пояснення №1 від 04.03.2021, в яких зокрема, зазначено, що основна сировина для виготовлення продукції та тара для виробництва закупляється в імпортерів та відповідно додано документи: договір оренди нежитлового приміщення № 01/01 від 01.01.2018 (приміщення, у якому позивач орендує офісне приміщення); договір оренди обладнання №4 від 01.01.2021 (за допомогою вказаного обладнання позивач здійснює свою діяльність); договір оренди приміщення №3 від 01.01.2021 (приміщення, у якому позивачем здійснюється виготовлення його продукції); видаткову накладну за лютий 2021 року, акт звірки взаєморозрахунків між позивачем та ТОВ Хімтайм - постачальника сировини; видаткова накладна за лютий 2021 року від постачальника сировини ТОВ Бістерфельд Спеціалхемі Україна; сертифікат відповідності серія ТЕ № 1069 виданої Позивачу на продукцію; сертифікат відповідності серія ТЕ № 854 виданої Позивачу на продукцію; висновок державної санітарно-епідеміологічної експертизи від 12.05.2016 №05.03.02-03/15919 про відповідність сировини для виготовлення засобів побутової хімії та засобів особистої гігієни медичним критеріям безпеки, проведеної для ТОВ «Бістерфельд Спеціалхемі Україна» (аркуші справи 14-31).

Відповідач повторно 17.03.2021 виніс рішення №21583 про відповідність позивача критеріям ризиковості платника податку (аркуш справи 32). Підставою віднесення визначено п. 8 Критерії ризиковості платника податку з урахуванням отриманих від платника податку інформації та копій документів та у графі «податкова інформація» зазначено: не надано документів щодо виробничих потужностей, наявного обладнання, сертифікатів відповідності.

Позивачем 18.03.2021 подано пояснення №10 щодо рішення про відповідність платника ПДВ ризиковості і додано відповідні документи на підтвердження виробничих потужностей, наявного обладнання та сертифікатів відповідності. Зокрема, крім документів, наданих до пояснень №1 від 04.03.2021, позивачем представлено документи, які підтверджують використання при здійснення своєї діяльності наступного технологічного обладнання: обладнання зворотного осмос, що використовується на підставі договору оренди обладнання № 4 від 01.01 2021; вага CAS MWP-3000 Н, яка придбана, що підтверджується видатковою накладною № 50 від 19.01.2018; принтер Godex DT2, який придбаний, що підтверджується видатковою накладною № 8 від 03.01.2018; етикет-пістолет Smart 2112-8 з набором, який придбано, що підтверджується видатковою накладною № 8 від 03.01.2018; насос мембранний AdBlue, живлення 230 В, придбаний 11.05.2018, що підтверджується видатковою накладною № 137 від 11.05.2018 згідно з договором поставки № 03-11/05/18 від 11.05.2018; висновок державної санітарно-епідеміологічної експертизи №602-123-20-1/35215 від 16.11.2017 на засоби хімічні для догляду за автомобілями; висновок державної санітарно-епідеміологічної експертизи № 602-123-20-1/9142 від 25.04.2019 на засоби хімічні для догляду за автотранспортом; видаткові накладні на останні поставки сировини із сертифікатами в лютому 2021 року (аркуші справи 33-50).

Відповідач отримавши вказані документи, повторно 01.04.2021 року приймає рішення №23135 про відповідність позивача критеріям ризиковості платника податку. Підставою віднесення визначено п. 8 Критерії ризиковості платника податку з урахуванням отриманих від платника податку інформації та копій документів та у графі «податкова інформація» зазначено: платником не надано підтверджуючих документів по основних постачальниках сировини, тар та покупцях товарів, а саме: договорів, первинних та розрахункових документів, що не дозволяє підтвердити реальність господарських операцій (аркуш справи 51).

Позивач не погодився із вказаним рішенням та подав пояснення за № 11 від 05.04.2021 щодо рішення про відповідність платника ПДВ ризиковості №23135 від 01.04.2021, в якому надано інформацію про основного покупця продукції, про сировину та тару, яка використовувалася для виготовлення продукції. Також, додано наступні документи: платіжні доручення на оплату товару покупцями за лютий 2021; договір поставки товару №04/01-21 від 04.01.2021 з покупцем ТОВ "-Автотехсервіс-", акт звірки за лютий 2021 з ТОВ "-Автотехсервіс-", видаткові накладні з ТОВ "-Автотехсервіс-": №100 від 23.02.2021; №101 від 23.02.2021; №102 від 23.02.2021; № 103 від 23.02.2021; №104 від 26.02.2021 (аркуші справи 52-79).

Відповідач отримавши вказані документи, 15.04.2021 приймає рішення №25442 про відповідність позивача критеріям ризиковості платника податку. Підставою віднесення визначено п. 8 Критерії ризиковості платника податку з урахуванням отриманих від платника податку інформації та копій документів від 05.04.2021 №1 та у графі «податкова інформація» зазначено: ТОВ «Зелена Хвиля Україна» здійснює діяльність з 20.10.2016 року, однак сертифікати відповідності продукції отримано лише у 2020 році. Крім того, не надано документів, що підтверджують придбання тари в період 2018-2019 року. Не надано пояснень з реалізації продукції на ТОВ «Автотехсервіс» за період з 01.01.2018 по 15.02.2021 на загальну суму 5,7 млн. грн. (в т.ч. ПДВ) (аркуш справи 80).

Позивачем 21.04.2021 подано пояснення №12 щодо вказаного рішення із проханням виключити позивача із переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості. Зокрема, повідомлено, що позивач у період з 20.10.2016 по 2017 рік здійснював оптову торгівлю, тара для якої у вказаний період не придбавалася, а доставка товару здійснювалася ТОВ «Делівері» та ТОВ «Нова пошта». Лише з 01.01.2018 року позивач почав здійснювати свою діяльність, як дрібний виробник мила та мийних засобів, засобів для чищення та полірування. Інформацію та підтверджуючі документи щодо придбання тари були подані у попередніх поясненнях. Щодо сертифікатів відповідності, то Позивач як виробник продукції отримав сертифікати відповідності для засобів хімічних для догляду за автомобілями 02.11.2017 року, копії усіх наявних сертифікатів були надані. Щодо реалізації продукції на ТОВ «Автотехсервіс» , позивачем було надано укладені за період їхньої співпраці Договором поставки товару. У період з 01.01.2018 по 15.02.2021 позивачем реалізовано продукцію на загальну суму 5 743 795, 65 грн, на розрахунковий рахунок позивачем отримано 5 741 711, 13 грн., дебіторська заборгованість ТОВ «Автотехсервіс» перед позивачем станом на 15.02.2021 складала 2 087, 52 грн. Також, у поясненнях було надано перелік реалізованої за вказаний період продукції та додано відповідні документи (аркуші справи 81-101).

Отримавши вказані пояснення разом долученими до нього документами, 29.04.2021 відповідач приймає рішення №27972 про відповідність позивача критеріям ризиковості платника податку. Підставою віднесення визначено п. 8 Критерії ризиковості платника податку з урахуванням отриманих від платника податку інформації та копій документів від 21.01.2021 №3 та у графі «податкова інформація» зазначено: не надано документи, що підтверджують придбання тари в період 2018 -2019 року. Не надано пояснень щодо реалізації продукції на ТОВ «Автотехсервіс» за період з 01.01.2018 по 15.02.2021 на загальну суму 5,7 млн. грн. (в т.ч. ПДВ) (аркуш справи 102).

Не погодившись з рішеннями про відповідність критеріям ризиковості платника податку, позивач звернувся до суду з даним позовом.

Дослідивши спірні правовідносини та надаючи правову оцінку встановленим обставинам справи, суд дійшов наступних висновків.

Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час здійснення податкового контролю, а також відповідальність за порушення податкового законодавства регулює та визначає Податковий кодекс України від 02.12.2010 №2755-VI (далі - ПК України).

Відповідно до пункту 201.1 статті 201 ПК України на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, кваліфікованого електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.

Згідно з пунктом 201.10 статті 201 ПК України, при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою. Податкова накладна, складена та зареєстрована в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту.

Реєстрація податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних повинна здійснюватися з урахуванням граничних строків: для податкових накладних / розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 1 по 15 календарний день (включно) календарного місяця, - до останнього дня (включно) календарного місяця, в якому вони складені; для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 16 по останній календарний день (включно) календарного місяця, - до 15 календарного дня (включно) календарного місяця, наступного за місяцем, в якому вони складені; для розрахунків коригування, складених постачальником товарів/послуг до податкової накладної, що складена на отримувача - платника податку, в яких передбачається зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг їх постачальнику, - протягом 15 календарних днів з дня отримання такого розрахунку коригування до податкової накладної отримувачем (покупцем).

Механізм зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, організаційні та процедурні засади діяльності комісій з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі, права та обов`язки їх членів визначені Порядком зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11.12.2019 № 1165 (далі - Порядок № 1165).

За визначенням пункту 2 Порядку № 1165, автоматизований моніторинг відповідності податкової накладної/розрахунку коригування критеріям оцінки ступеня ризиків - сукупність заходів та методів, що застосовуються контролюючим органом для виявлення ознак наявності ризиків порушення норм податкового законодавства за результатами проведення автоматизованого аналізу наявної в інформаційних системах контролюючих органів податкової інформації.

Згідно з пунктом 3 Порядку № 1165, податкові накладні/ розрахунки коригування (крім розрахунків коригування, складених у разі зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг їх постачальнику, та розрахунків коригування, складених на неплатника податку), що подаються для реєстрації в Реєстрі, перевіряються щодо відповідності ознакам безумовної реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування.

Відповідно до пункту 6 Порядку № 1165, у разі коли за результатами автоматизованого моніторингу платник податку, яким складено податкову накладну/розрахунок коригування, відповідає хоча б одному критерію ризиковості платника податку, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється. Питання відповідності/невідповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку розглядається комісією регіонального рівня.

У разі встановлення відповідності платника податку хоча б одному з критеріїв ризиковості платника податку комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку. Включення платника податку до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, здійснюється в день проведення засідання комісії регіонального рівня та прийняття відповідного рішення. Платник податку отримує рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку через електронний кабінет у день прийняття такого рішення. У рішенні зазначається підстава, відповідно до якої встановлено відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

У разі надходження до контролюючого органу відповідного рішення суду, яке набрало законної сили, комісія регіонального рівня виключає платника податку з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку. Комісія регіонального рівня постійно проводить моніторинг щодо відповідності/невідповідності платників податку критеріям ризиковості платника податку.

Відповідно до пункту 7 Порядку №1165, у разі коли за результатами автоматизованого моніторингу податкової накладної/розрахунку коригування встановлено, що відображена в них операція відповідає хоча б одному критерію ризиковості здійснення операції, крім податкової накладної/розрахунку коригування, складених платником податку, який відповідає хоча б одному показнику, за яким визначається позитивна податкова історія, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється.

Додатком 4 до Порядку №1165, затверджено форму рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку.

Згідно з додатком 4 Порядку №1165 рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку містить формулювання "рішення про відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку може бути оскаржено в адміністративному або судовому порядку".

Як встановлено судом, комісією з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС у Тернопільській області прийнято рішення від 29.04.2021 №27972, від 15.04.2021 №25442, від 01.04.2021 №23135, від 17.03.2021 №21583, від 01.03.2021 №19794 про відповідність ТОВ "Зелена Хвиля Україна" критеріям ризиковості платника податку (пункт 8 Критеріїв ризиковості платника податку).

Пунктом 8 Критеріїв ризиковості платника податку на додану вартість (додаток № 1 до Порядку №1165) визначено, що платник податку відноситься до ризикових, якщо у контролюючих органах наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданих для реєстрації податковій накладній/розрахунку коригування.

Згідно з додатком 4 Порядку №1165, в рішенні про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку обов`язково зазначається підстава його прийняття, зокрема, відповідний пункт критеріїв ризиковості платника податку та у разі відповідності пункту 8 критеріїв ризиковості платника податку розшифровується, яка саме податкова інформація.

Загальними вимогами, які висуваються до акта індивідуальної дії, як акта правозастосування, є його обґрунтованість та вмотивованість, тобто наведення податковим органом конкретних підстав його прийняття (фактичних і юридичних), а також переконливих і зрозумілих мотивів його прийняття.

Здійснення моніторингу відповідності податкових накладних/розрахунків коригування критеріям оцінки ступеня ризиків є превентивним заходом, спрямованим на убезпечення від безпідставного формування податкового кредиту за операціями, що не підтверджені первинними документами або підтверджені платником податку копіями документів, які складені з порушенням законодавства.

Здійснення моніторингу не повинне підміняти за своїм змістом проведення податкових перевірок як способу реалізації владних управлінських функцій податкового органу.

Відтак, невиконання податковим органом законодавчо встановлених вимог щодо змісту, форми, обґрунтованості та вмотивованості акта індивідуальної дії призводить до його протиправності.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 18.02.2020 у справі №360/1776/19.

Наведене в сукупності свідчить про те, що чинним законодавством України чітко та однозначно визначено, що прийняття контролюючим органом рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку змінює правовий режим моніторингу реєстрації податкових накладних в ЄРПН, з абсолютною невідворотністю призводить до зупинення реєстрації будь-якої складеної цією особою податкової накладної в ЄРПН, а відтак, на переконання суду, рішення Комісії регіонального рівня може бути оскаржено в адміністративному або судовому порядку.

Абзацом 14 пункту 6 Порядку №1165 визначено, що у разі надходження до контролюючого органу відповідного рішення суду, яке набрало законної сили, комісія регіонального рівня виключає платника податку з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

Дослідивши зміст спірного рішення 01.03.2021 №19794 про відповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості судом встановлено, що нормативною підставою для його прийняття Комісією регіонального рівня зазначено пункт 8 Порядку №1165, фактичною - податкова інформація наступного характеру: реалізація товарів відмінних від придбаних.

Верховний Суд у постановах від 16.12.2020 у справі №340/474/20, від 05.01.2021 у справі №640/11321/20 та у справі №640/10988/20 зауважив, що при вирішенні спорів такої категорії (щодо оскарження рішення комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних про відповідність платника податку на додану вартість пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку) з огляду на правове регулювання характер цих відносин суди мають досліджувати і надавати оцінку змісту оскаржуваного Рішення, змісту протоколу засідання комісій та наданих податковим органом документів, порядку прийняття рішення та повноваженням комісії контролюючого органу.

Згідно з пунктами 44-46 Порядку №1165 Комісія контролюючого органу перевіряє подані платником податку копії документів щодо їх достовірності шляхом звірки даних, які містяться в таких копіях документів, з даними, що надходять або можуть бути отримані з інших джерел інформації (реєстри, що ведуться державними органами, документи, зокрема електронні). Розгляд питання на засіданні комісії контролюючого органу включає такі етапи: доповідь секретаря комісії; доповідь члена комісії, співдоповідь (у разі потреби); внесення членами комісії пропозицій, їх обговорення; оголошення головою комісії рішення про припинення обговорення питання; голосування; оголошення головою комісії результатів голосування; оформлення протоколу. У протоколі засідання комісії контролюючого органу зазначається перелік осіб, присутніх на засіданні, порядок денний засідання, питання, що розглядалися на засіданні, перелік осіб, які виступали під час засідання, результати голосування, прийняті такою комісією рішення.

У постановах від 05.01.2021 у справі №640/11321/20 та у справі №640/10988/20 Верховним Судом вказано, що у затвердженій формі рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку передбачено необхідність зазначення контролюючим органом однієї із двох підстав для прийняття такого рішення, а саме: у зв`язку з виявленням обставин та/або отриманням інформації контролюючим органом у процесі поточної діяльності або з урахуванням отриманих від платника податку інформації та копій відповідних документів від ..р. № .

У формі рішенні вказано про необхідність зазначення пункту критерію ризиковості платника податку, а у разі відповідності суб`єкта пункту 8 критеріїв ризиковості платника податку необхідно також зазначити, яка саме інформація була підставою для висновків про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Також, у затвердженій формі рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку передбачено необхідність зазначення контролюючим органом однієї із двох підстав для прийняття такого рішення, а саме: у зв`язку з виявленням обставин та/або отриманням інформації контролюючим органом у процесі поточної діяльності або з урахуванням отриманих від платника податку інформації та копій відповідних документів від.р. N -.

При цьому, в оскаржуваному рішенні від 01.03.2021 №19794 відповідачем не вказано, на підставі чого було прийнято таке рішення, зокрема: відсутня позначка у колонках "у зв`язку з виявленням обставин та/або отриманням інформації контролюючим органом у процесі поточної діяльності" або "з урахуванням отриманих від платника податку інформації та копій відповідних документів від ... р. N ".

Також, в рішенні, в рядку "Податкова інформація" не зазначено суть та характер наявної податкової інформації, що стала підставою для прийняття такого рішення, не ідентифіковано конкретні ризикові операції та/або податкові накладні платника, в яких були зафіксовані відмінності.

Таким чином, суд констатує, що оскаржуване рішення від 01.03.2021 №19794 не містить обґрунтувань підстав віднесення позивача до ризикових платників податків відповідно до пункту 8 Критеріїв ризиковості платників податку.

Будь-яких доказів на підтвердження податкової інформації, на підставі якої прийнято оскаржуване рішення про включення позивача до переліку ризикових платників податків, контролюючим органом суду надано не було, як і не надано доказів того, що відповідач вчиняв будь-які дії, спрямовані на перевірку отриманої інформації шляхом направлення відповідного запиту платнику, адже як слідує з витягу з протоколу №27 від 01.03.2021 засідання Комісії контролюючим органом на такому засіданні Комісією не здійснювалося перевірки поданих платником податку копій документів, а сам контролюючий орган не звертався до платника з вимогою або пропозицією їх надати, а також не повідомляв платника податку про те, що Комісією буде здійснюватися розгляд питання його відповідності критеріям ризиковості. Предметом дослідження на Комісії стала лише доповідна записка відділу боротьби з відмиванням доходів, одержаних злочинним шляхом ГУ ДПС у Тернопільській області за №27/19-00-18-00-07 від 01.03.2021, яка не була надана контролюючим органом суду.

Зі змісту витягу з протоколу засідання Комісії №27 від 01.03.2021 вбачається, що в результаті обговорення Голова Комісії виніс на голосування питання щодо відповідності критерію ризиковості 8 ТОВ "Зелена Хвиля Україна" (), при цьому результати голосування є наступні: "за" проголосувало 7 членів Комісії; "проти" - 0; "утрималось" - 0 (аркуші справи 129-130).

За результатами голосування прийнято рішення у наступному формулюванні: Секретарю Комісії забезпечити створення проекту рішення про відповідність ТОВ "Зелена Хвиля Україна" критеріям ризиковості платника податку за п. 8, зазначивши в коментарі "здійснення реалізації товарів, відмінних від придбаних"; сформувати в АС "Податковий блок" рішення про відповідність ТОВ "Зелена Хвиля Україна" критеріям ризиковості платника податку за п. 8 Критеріїв ризиковості платника податку Порядку №1165, а саме: наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі поточної діяльності при реалізації покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, що полягає в реалізації товарів, відмінних від придбаних.

Суд констатує, що відповідачем не заперечувалося того факту, що оскаржуване рішення було прийнято на підставі вищенаведеного протоколу засідання Комісії №27 від 01.03.2021 і будь-яких інших протоколів засідання Комісії регіонального рівня з цього приводу не проводилося. Суд звертає увагу, що в протоколі відсутня будь-яка інформація, яка б дозволяла ідентифікувати податкову інформацію, яка досліджувалась, як не наведено і посилань на конкретний перелік документів, які контролюючий орган вважає не поданими. Також не відображено підстави, з яких не було враховано подані позивачем документи.

При цьому, основним видом діяльності товариства є виробництво мила та мийних засобів, засобів для чищення та полірування, серед інших неспеціалізована оптова торгівля, інші види роздрібної торгівлі.

Контролюючим органом зокрема і суду не доведено в чому полягає реалізація товариством товарів, відмінних від придбаних, і яких саме.

Під час розгляду справи контролюючим органом не подано до суду жодних доказів провадження заявником господарської діяльності в умовах та обставинах, котрі характеризуються ознаками недодержання вимог чинного законодавства України. З урахуванням наведеного вище та наявних в матеріалах справи документів, які оформлені позивачем в рамках господарських відносин з його контрагентами та в рамках його господарської діяльності, копії яких наявні в матеріалах справи, що засвідчують факт реальності господарської діяльності та операцій позивача, суд вважає оскаржуване рішення необґрунтованим.

Крім того, судом встановлено, що Комісією з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних застосовано непрозорі механізми визначення товариства як такого, що відповідає Критеріям ризиковості, оскільки не доведено, яку саме використано інформацію та чи проведено повний моніторинг діяльності позивача перед тим, як винести рішення про віднесення його до переліку ризикових.

Нормами Порядку № 1165 чіткий перелік умов, за яких Комісія ДПС може віднести підприємство до категорії ризикових. Відповідно до матеріалів справи, позивач здійснює господарську діяльність, вчасно подає податкові звітності, не має податкового боргу, недоїмки зі сплати єдиного внеску, іншої заборгованості з платежів.

Слід зазначити, що рішенню Комісії від 01.03.2021 №19794 не передували дії позивача щодо реєстрації у реєстрі податкової накладної чи розрахунку про коригування, хоча Порядком №1165 встановлена певна послідовність прийняття рішення про відповідність платника ПДВ Критеріям ризиковості платника податку на додану вартість. Вирішенню Комісією регіонального рівня питання відповідності платника податку Критеріям ризиковості платника ПДВ має передувати складання та направлення таким платником податкової накладної/розрахунку коригування, потім моніторинг платника податку, податкової накладної/ розрахунку коригування. Встановленню наявності у контролюючих органах податкової інформації, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, яка стала відома контролюючому органу у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, має передувати моніторинг податкової накладної/розрахунку коригування, поданої для реєстрації.

Отже, питання відповідності позивача Критеріям ризиковості платника ПДВ має розглядатись Комісією регіонального рівня за наслідками подання товариством для реєстрації податкової накладної/ розрахунку коригування та моніторингу платника податку і податкової накладної/ розрахунку коригування, що направлена для реєстрації.

Зі змісту оскаржуваного рішення слідує, що Комісією регіонального рівня прийнято рішення про відповідність товариства Критеріям ризиковості платника податку на додану вартість не за наслідками подання останнім податкової накладної/ розрахунку коригування для реєстрації, що має передувати моніторингу платника податку, моніторингу такої накладної/ розрахунку коригування. Рішення від 01.03.2021 №19794 прийнято у зв`язку з наявною податковою інформацією, що отримана з баз даних ДПС під час виконання функцій контролю, а не за наслідками подання останнім податкової накладної/ розрахунку коригування для реєстрації.

Дослідивши зміст наступного спірного рішення 17.03.2021 №21583 про відповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості судом встановлено, що нормативною підставою для його прийняття Комісією регіонального рівня зазначено пункт 8 Порядку №1165, фактичною - податкова інформація наступного характеру: не надано документів щодо виробничих потужностей, наявного обладнання, сертифікатів відповідності.

Судом встановлено, що згідно з рішенням відповідача від 01.03.2021 №19794 відповідачем не ставилися питання щодо підтвердження виробничих потужностей, тощо, а лише щодо реалізації товарів відмінних від придбаних, тому, позивачем до попереднього рішення було надано документи щодо імпортерів сировини для виготовлення власної продукції, щодо місця виробництва, оренди обладнання. 18.03.2021 позивачем повторно подано пояснення щодо рішення від 01.03.2021 №19794 про відповідність платника ПДВ ризиковості та знову надано відповідні документи на підтвердження виробничих потужностей, наявного обладнання та сертифікатів відповідності, незважаючи на те, що сертифікати відповідності та інші документи, що підтверджують виробничі потужності вже були подані позивачем із поясненнями до рішення відповідача від 01.03.2021 №19794.

Дослідивши зміст спірного рішення 01.04.2021 №23135 про відповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості судом встановлено, що нормативною підставою для його прийняття Комісією регіонального рівня зазначено пункт 8 Порядку №1165, фактичною - податкова інформація наступного характеру: платником не надано підтверджуючих документів по основних постачальниках сировини, тар та покупцях товарів, а саме: договорів, первинних та розрахункових документів, що не дозволяє підтвердити реальність господарських операцій.

Суд зазначає, що позивачем вже було надано підтверджуючі документи та інформацію щодо постачальників сировини, щодо купівлі тари та яким чином здійснюється їх доставка.

Також, суд звертає увагу, що відповідачем у попередніх рішеннях не ставилися питання щодо підтвердження покупців продукції.

Судом встановлено, що позивач подав пояснення щодо рішення про відповідність платника ПДВ ризиковості за № 23135 від 01.04.2021, згідно з яким позивачем було надано інформацію про основного покупця продукції, надано інформацію про сировину та тару, яка використовувалася для виготовлення продукції.

Дослідивши зміст спірного рішення 15.04.2021 №25442 про відповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості судом встановлено, що нормативною підставою для його прийняття Комісією регіонального рівня зазначено пункт 8 Порядку №1165, фактичною - ТОВ «Зелена Хвиля Україна» здійснює діяльність з 20.10.2016 року, однак сертифікати відповідності продукції отримано лише у 2020 році. Крім того, не надано документів, що підтверджують придбання тари в період 2018-2019 року. Не надано пояснень з реалізації продукції на ТОВ «Автотехсервіс» за період з 01.01.2018 по 15.02.2021 на загальну суму 5,7 млн. грн.

Судом встановлено, що позивач, не погоджуючись із таким рішенням відповідача, 21.04.2021 подав письмові пояснення щодо вказаного рішення із проханням виключити Позивача із переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості.

Дослідивши зміст спірного рішення 29.04.2021 №27972 про відповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості судом встановлено, що нормативною підставою для його прийняття Комісією регіонального рівня зазначено пункт 8 Порядку №1165, фактичною вказано аналогічну підставу попередньому рішенні - не надано документи, що підтверджують придбання тари в період 2018 -2019 року. Не надано пояснень щодо реалізації продукції на ТОВ «Автотехсервіс» за період з 01.01.2018 по 15.02.2021 на загальну суму 5,7 млн. грн. (в т.ч. ПДВ).

Отже, позивачем при отриманні відповідних рішень про відповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості, надавалися письмові пояснення та відповідно підтверджуючі документи, в свою чергу, відповідачем приймалися повторно рішення про відповідність позивача критеріям ризиковості із зазначенням все нових причин.

Суд зазначає, що відповідність критеріям ризиковості має бути спростована платником податків поданням на вимогу податкового органу переліку документів, необхідних для прийняття рішення про реєстрацію податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних. Лише ненадання платником податку відповідних письмових пояснень і запитуваних копій документів на підтвердження інформації, зазначеної в податковій накладній / розрахунку коригування, є підставою для прийняття комісіями контролюючих органів рішення про відмову в реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування. До вказано висновку прийшов Верховний Суд у Постанові від 12 листопада 2020 року у справі N240/3906/19.

Вирішуючи спір, суд виходить з основних принципів податкового законодавства України, регламентованих статтею 4 ПК України, зокрема, рівності усіх платників перед законом, недопущення будь-яких проявів податкової дискримінації - забезпечення однакового підходу до всіх платників податків та презумпції правомірності рішень платника податку в разі, якщо норма закону чи іншого нормативно-правового акта, виданого на підставі закону, або якщо норми різних законів чи різних нормативно-правових актів припускають неоднозначне (множинне) трактування прав та обов`язків платників податків або контролюючих органів, внаслідок чого є можливість прийняти рішення на користь як платника податків, так і контролюючого органу.

З огляду на наведене, суд дійшов висновку про наявність підстав для скасування рішень про відповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку від 29.04.2021 №27972, від 15.04.2021 №25442, від 01.04.2021 №23135, від 17.03.2021 №21583, від 01.03.2021 №19794, як таких, що прийняті без дотримання вимог чинного законодавства, необґрунтовано, тобто без урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення, непропорційно та нерозсудливо.

А тому, в цій частині позовних вимог позов підлягає задоволенню.

У той же час, вимога позивача про зобов`язання відповідача виключити з переліку ризикових задоволенню не підлягає та є передчасною, оскільки профільним Порядком №1165 визначено, що у разі надходження до контролюючого органу відповідного рішення суду, яке набрало законної сили, комісія регіонального рівня виключає платника податку з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку (абзац 14 пункту 6 ).

Таким чином, вказаний судом спосіб захисту (скасування рішення) є достатній і узгоджується із статтею 5 КАС України.

Крім цього, суду не відомо, чи станом на час розгляду справи існують інші рішення контролюючого органу про відповідність товариства критеріям ризиковості, які не охоплені предметом даного судового розгляду.

Щодо заявленої позовної вимоги про зобов`язання стягнути з Головного управління ДПС у Тернопільській області на користь ТОВ «Зелена Хвиля Україна» упущену вигоду у розмірі 582 982,74 грн, суд зазначає наступне.

Конституція України визначає право кожного на відшкодування за рахунок держави чи органів місцевого самоврядування матеріальної та моральної шкоди, завданої незаконними рішеннями, діями чи бездіяльністю органів державної влади, органів місцевого самоврядування, їх посадових і службових осіб при здійсненні ними своїх повноважень (стаття 56 Конституції).

Загальні підстави відповідальності за завдану майнову шкоду визначені статтею 1166 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України): майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини.

Положеннями статті 1173 ЦК України встановлено обов`язок держави, Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування відшкодувати шкоду, завдану фізичній або юридичній особі незаконними рішеннями, дією чи бездіяльністю органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим, органу місцевого самоврядування при здійсненні ними своїх повноважень.

За приписами статті 22 ЦК України під майнової шкодою розуміються збитки, які полягають у втратах, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки), або у доходах, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода).

Позивачем не надано належних, допустимих, достовірних та достатніх доказів того, що внаслідок прийняття відповідачем спірних рішень про відповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку позивачу була завдана шкода в розумінні статті 22 ЦК України.

Зокрема, ризик зупинення реєстрації податкової накладної у зв`язку з віднесенням платника (чи контрагента) до ризикових не свідчить про подальшу безумовну відмову у реєстрації такої накладної у Єдиному реєстрі, а лише зумовлює необхідність платника подати відповідні документи контролюючому органу.

Разом з тим, навіть за умови відсутності рішення про віднесення платника до ризикових, реєстрація податкової накладної може бути зупинена, і в подальшому, за наявності відповідних підстав, може бути прийняте рішення про відмову у її реєстрації.

Таким чином, суд не погоджується з твердженням позивача, що віднесення контрагента до ризикових суб`єктів господарювання безпосередньо впливає чи являється істотною зміною ціни господарського договору та є підставою для його дострокового розірвання.

Крім цього, відповідно до листа ТОВ "Зелена Хвиля Україна" №11 від 12.04.2021 адресованого ТОВ "Автотехсервіс" (яким позивачем повідомлено контрагента про віднесення його до переліку ризикових та "неможливості" у зв`язку з цим отримання права на податковий кредит) договір поставки №04/01-21 між вказаними контрагентами було укладено 04.01.2021, тобто після неодноразового віднесення ТОВ "Зелена Хвиля Україна" до ризикових суб`єктів господарювання.

Тобто, якщо позивач (якому було відомо про віднесення його до ризикових) вважає, що вказані обставини істотно впливають на умови зазначеного договору, то він повинен був про це повідомити контрагента до його укладення. Інакше, відповідальність за ризик зміни обставин несе саме ТОВ "Зелена Хвиля Україна".

Враховуючи викладене, відсутній причинний зв`язок між оскарженими рішеннями відповідача та шкодою, яку просить відшкодувати позивач, а наведені позивачем обставини базуються на припущеннях та перекручуванні положень цивільного законодавства.

У зв`язку з цим, суд вважає позовну вимогу про відшкодування шкоди необґрунтованою та такою, що задоволенню не підлягає.

Згідно з частинами 1, 2 статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Відповідно до положень статті 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Отже, виходячи зі змісту заявлених позовних вимог, системного аналізу положень законодавства України та доказів, наявних у матеріалах справи, суд дійшов висновку про наявність підстав для часткового задоволення заявлених позовних вимог.

За правилами частини третьої статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України, при частковому задоволенні позову судові витрати покладаються на обидві сторони пропорційно до розміру задоволених позовних вимог.

Як встановлено з матеріалів справи, позивачем за подання даного адміністративного позову сплачено судовий збір в сумі 13284,74 грн., що підтверджується платіжним дорученням №1192 від 17.05.2021, а тому, судові витрати позивача підлягають відшкодуванню за рахунок бюджетних асигнувань відповідача пропорційно до задоволення позовних вимог в розмірі 11350,00 грн (2270 грн за кожне скасоване рішення відповідача).

Керуючись статтями 139, 241-246, 250 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ВИРІШИВ:

Позовні вимоги задовольнити частковою

Визнати протиправним та скасувати рішення Головного управління ДПС у Тернопільській області про відповідність Товариства з обмеженою відповідальністю "Зелена Хвиля Україна" критеріям ризиковості платника податку: від 01.03.2021 №19794, від 17.03.2021 №21583, від 01.04.2021 №23135, від 15.04.2021 №25442, від 29.04.2021 №27972.

В задоволенні решти позовних вимог відмовити.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у Тернопільській області в користь Товариства з обмеженою відповідальністю "Зелена Хвиля Україна" судовий збір в сумі 11350,00 грн (одинадцять тисяч триста п`ятдесят гривень нуль копійок).

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана до Восьмого апеляційного адміністративного суду через Тернопільський окружний адміністративний суд протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повне судове рішення складено 09 серпня 2021 року.

Реквізити учасників справи:

позивач:

- Товариство з обмеженою відповідальністю "Зелена Хвиля Україна" (місцезнаходження/місце проживання: вул. Котляревського, 69/163,м. Тернопіль,46003 код ЄДРПОУ/РНОКПП 40903820);

відповідач:

- Головне управління ДПС у Тернопільській області, як відокремлений підрозділ ДПС України (місцезнаходження/місце проживання: вул. Білецька, 1,м. Тернопіль,46003 код ЄДРПОУ/РНОКПП 44143637).

Головуючий суддя Баб`юк П.М.