Справа № 640/21230/19
Суддя: Карпушова Олена Віталіївна
Дата ухвалення: 2021-08-03 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 серпня 2021 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів: головуючого судді: Карпушової О.В., суддів: Губської Л.В., Епель О.В., секретар судового засідання Романович І.І., за участі представника позивача Калініної О.О., представника відповідача-2 Гецко Н.М., розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Акціонерного товариства "Українська залізниця" на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 26 лютого 2021 р. у справі за адміністративним позовом Акціонерного товариства "Українська залізниця" до Члена Рахункової палати Іванової Ірини Миколаївни, Рахункової палати України про визнання протиправними дій, зобов`язати вчинити дії

В С Т А Н О В И В:

Історія справи.

Акціонерне товариство "Українська залізниця" звернулось до суду з позовом до ОСОБА_1 (відповідач 1) та Рахункової палати України (відповідач 2) про визнання протиправними дії відповідача 2 із включення АТ «Укрзалізниця» до Плану роботи Рахункової палати на 2020 рік, невідповідності відомостей, зазначених у дорученні та на сайті відповідача 2 щодо включення позивача до плану роботи Рахункової палати на 2019 рік, подальшого виключення та включення до Плану роботи на 2020 рік, та, як наслідок, надання відповідачем 1 доручення на виконання заходу державного зовнішнього контролю (аудиту) від 25 жовтня 2019 року №04-614.

Позовні вимоги мотивовано тим, що майно та речові права, отримані АТ «Укрзалізниця» від держави як внесок до статутного капіталу, не є об`єктом управління державної власності у розумінні положень абзацу дев`ятого частини першої статті 3 Закону України «Про управління об`єктами державної власності» та є його власністю, при цьому, управління об`єктами державної власності, які не увійшли до статутного капіталу позивача та закріплені за ним на праві господарського відання, провадиться Кабінетом Міністрів України, а тому АТ «Укрзалізниця» не може бути об`єктом контролю з боку Рахункової палати України.

Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 26.02.2021 у задоволені позовних вимог відмовлено.

Приймаючи вказане рішення суд першої інстанції зазначив, що майно, передане державою на праві господарського відання суб`єкту підприємництва, яким у межах спірних відносин є позивач, передбачає наявність в АТ «Укрзалізниця» речового права в частині володіння, користування і розпорядження майном, закріпленим за ним державою, з обмеженням правомочності розпорядження щодо окремих видів майна за згодою держави у випадках, передбачених Господарським кодексом України та іншими законами, і при цьому, держава в особі уповноважених органів, має право на здійснення контролю за використанням та збереженням належного їй майна, переданого позивачу на праві господарського відання.

На підставі вказаного, суд першої інстанції зробив висновок, що позовні вимоги АТ «Укрзалізниця» не підтверджуються документально та нормативно.

Позивач, не погодившись з рішенням суду першої інстанції подав апеляційну скаргу, в якій просить його скасувати через порушення норм матеріального та процесуального права, та прийняти нове рішення про задоволення позовних вимог.

Доводи апеляційної скарги аналогічні доводам позовної заяви.

Представники сторін у судовому засіданні надали пояснення, висловили позиції щодо апеляційної скарги.

Заслухавши суддю-доповідача, пояснення учасників справи, розглянувши доводи апеляційної скарги, перевіривши повноту встановлення судом першої інстанції фактичних обставин справи та правильність застосування ним норм матеріального і процесуального права, юридичної оцінки обставин справи, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Обставини справи, установлені судом першої інстанції.

Постановою Верховної Ради України «Про призначення на посади членів Рахункової палати» від 15.03.2018 року №2345-VIII ОСОБА_1 (відповідач 1) призначено членом Рахункової палати.

Рішенням Рахункової палати від 29.11.2018 року №30-8 затверджено План роботи Рахункової палати на 2019 рік.

Рішенням від 18.12.2018 року №32-12 внесено зміни до Плану роботи Рахункової палати на 2019 рік, а саме: включено аудит ефективності управління майном регіональної філії «Південно-західна залізниця» АТ «Укрзалізниця», що має фінансові наслідки для державного бюджету та визначено дату розгляду Звіту за його результатами 26 .11.2019 року (відповідальна - відповідач 1).

Рішенням від 30.11.2019 року №26-6 затверджено План роботи на І квартал 2020 року та відповідно до витягу з протоколу засідання Рахункової палати від 22.10.2019 року №29 за результатами голосування більшістю голосів прийнято рішення зокрема щодо перенесення аудиту АТ «Укрзалізниця» та зміни назви контрольного заходу.

Рішенням від 22.10.2019 року №29-6 внесено зміни до Плану роботи Рахункової палати на 2019 рік, зокрема, виключено з розгляду 26.11.2019 року звіт за результатами аудиту ефективності управління майном регіональної філії «Південно-західна залізниця» АТ «Укрзалізниця», що мають фінансові наслідки для бюджету, вирішено внести зміни до Плану роботи Рахункової палати на І квартал 2020 року, а саме: включити аудит ефективності АТ «Укрзалізниця» з питань використання і розпорядження державним майном регіональною філією «Південно-Західна залізниця», що мають фінансові наслідки для бюджету, дата розгляду звіту - 28 січня.

Із Плану 2020 на І квартал 2020 року вбачається, що відповідальним за проведення аудиту АТ «Укрзалізниця» призначено відповідача 1, якою на виконання заходу державного зовнішнього контролю (аудиту) від 25 жовтня 2019 року №04-614 яким, і відповідно до статті 98 Конституції України, статей 4, 7, 10 Закону України «Про Рахункову палату» і Плану роботи Рахункової палати на 2020 рік, було підписано доручення провести аудит ефективності АТ «Укрзалізниця» з питань використання і розпорядження державним майном регіональною філією «Південно-Західна залізниця», що мають фінансові наслідки для державного бюджету, у АТ «Укрзалізниця» контрольній групі.

Вказані обставини підтверджені належним, достатніми та допустимими доказами, і не є спірними.

Нормативно-правове обґрунтування.

Відповідно до статті 98 Конституції України контроль від імені Верховної Ради України за надходженням коштів до Державного бюджету України та їх використанням здійснює Рахункова палата. Організація, повноваження і порядок діяльності Рахункової палати визначаються законом.

Відповідно до частин першої - третьої статті 1 Закону України «Про Рахункову палату» Рахункова палата від імені Верховної Ради України здійснює контроль за надходженням коштів до Державного бюджету України та їх використанням.

Рахункова палата підзвітна Верховній Раді України та регулярно її інформує про результати своєї роботи.

Рахункова палата є державним колегіальним органом.

Частина перша статті 2 Закону України «Про Рахункову палату» визначає, що організація, повноваження і порядок діяльності Рахункової палати визначаються Конституцією України, цим та іншими законами України.

Згідно з частинами першою, четвертою, п`ятою статті 3 Закону України «Про Рахункову палату» діяльність Рахункової палати ґрунтується на принципах законності, незалежності, об`єктивності, безсторонності, гласності та неупередженості.

Рахункова палата під час здійснення своїх повноважень є незалежною від будь-якого незаконного впливу, тиску або втручання. Незаконне втручання у здійснення Рахунковою палатою наданих законом повноважень забороняється і тягне за собою відповідальність, встановлену законом.

Втручання органів державної влади, органів місцевого самоврядування, політичних партій та громадських об`єднань, підприємств, установ, організацій незалежно від форми власності та їх посадових і службових осіб у діяльність Рахункової палати забороняється.

Згідно з частинами першою, другою статті 4 Закону України «Про Рахункову палату» повноваження, покладені на Рахункову палату Конституцією України, здійснюються через провадження заходів державного зовнішнього фінансового контролю (аудиту).

Державний зовнішній фінансовий контроль (аудит) забезпечується Рахунковою палатою шляхом здійснення фінансового аудиту, аудиту ефективності, експертизи, аналізу та інших контрольних заходів.

Відповідно до абзацу четвертого пункту 1 частини першої статті 7 Закону України «Про Рахункову палату» Рахункова палата здійснює фінансовий аудит та аудит ефективності щодо управління об`єктами державної власності, що мають фінансові наслідки для державного бюджету, включаючи забезпечення відрахування (сплати) до державного бюджету коштів, отриманих державою як власником таких об`єктів, та використання коштів державного бюджету, спрямованих на відповідні об`єкти.

Стаття 7 Закону України «Про Рахункову палату» передбачає, що об`єктами контролю Рахункової палати при виконанні повноважень, визначених частиною першою цієї статті, є державні органи, органи влади Автономної Республіки Крим, органи місцевого самоврядування, інші бюджетні установи, у тому числі закордонні дипломатичні установи України, суб`єкти господарювання, громадські чи інші організації, фонди загальнообов`язкового державного соціального і пенсійного страхування, Національний банк України та інші фінансові установи.

Відповідно до частини четвертої статті 10 Закону України «Про Рахункову палату» Рахункова палата здійснює контроль за надходженням до державного бюджету коштів, отриманих державою як власником об`єктів державної власності, а також аудит ефективності використання і розпорядження об`єктами державної власності, належними державі матеріальними та іншими активами, що мають фінансові наслідки для державного бюджету.

Згідно з частиною першою статті 23 Закону України «Про Рахункову палату» член Рахункової палати забезпечує здійснення заходів державного зовнішнього фінансового контролю (аудиту) відповідно до рішення Рахункової палати. Для виконання своїх повноважень член Рахункової палати надає доручення відповідному департаменту (департаментам) та/або територіальному підрозділу (підрозділам).

Положеннями статті 5 Закону України «Про залізничний транспорт» визначено, що магістральні залізничні лінії загального користування та розміщені на них технологічні споруди, передавальні пристрої, що безпосередньо використовуються для забезпечення процесу перевезень, а саме: залізничні станції та колії загального користування, тягові підстанції, контактна мережа та інші пристрої технологічного електропостачання, системи сигналізації, централізації, блокування та управління рухом поїздів, об`єкти і майно, призначені безпосередньо для виконання аварійно-відновлювальних робіт, є державною власністю, закріплюються за АТ «Укрзалізниця» на праві господарського відання та не підлягають приватизації.

АТ «Укрзалізниця» не може відчужувати, передавати в користування, оренду, лізинг, концесію, управління, заставу, вносити до статутного (складеного) капіталу суб`єктів господарювання майно, що є державною власністю та передано АТ «Укрзалізниця» на праві господарського відання, а також вчиняти інші правочини, наслідком яких може бути відчуження такого майна.

Розпорядження майном, внесеним до статутного капіталу АТ «Укрзалізниця», у тому числі списання, продаж, безоплатна передача, надання в користування, оренду, обмін, а також виведення з експлуатації рухомого складу, у тому числі контейнерів, здійснюються АТ «Укрзалізниця» відповідно до його статуту та законодавства.

Пунктом 1 постанови Кабінету Міністрів України від 02 вересня 2015 року №735 «Питання акціонерного товариства «Українська залізниця» (далі по тексту - Постанова №735), затверджено статут АТ «Укрзалізниця».

Відповідно до пункту 22 Постанови №735 за товариством закріплено на праві господарського відання державне майно, що передане йому відповідно до законодавства. Товариство здійснює користування та розпорядження таким майном відповідно до мети своєї діяльності з урахуванням обмежень, установлених законом, іншими нормативно-правовими актами та цим Статутом.

Товариство використовує, утримує державне майно, закріплене за ним на праві господарського відання, та розпоряджається ним з урахуванням обмежень, установлених законодавством. Майно, що є державною власністю і закріплене за товариством на праві господарського відання, включається до його активів (пункт 35 Постанови №735).

При цьому, відповідно до статті 136 Господарського кодексу України право господарського відання є речовим правом суб`єкта підприємництва, який володіє, користується і розпоряджається майном, закріпленим за ним власником (уповноваженим ним органом), з обмеженням правомочності розпорядження щодо окремих видів майна за згодою власника у випадках, передбачених цим Кодексом та іншими законами.

Власник майна, закріпленого на праві господарського відання за суб`єктом підприємництва, здійснює контроль за використанням та збереженням належного йому майна безпосередньо або через уповноважений ним орган, не втручаючись в оперативно-господарську діяльність підприємства.

Згідно з частиною першою статті 27 Закону України «Про Рахункову палату» Рахункова палата здійснює свою діяльність згідно з планами роботи, які затверджуються на засіданні Рахункової палати.

Стаття 32 Закону України «Про Рахункову палату» передбачає, що підставою для здійснення заходу державного зовнішнього фінансового контролю (аудиту) є план роботи Рахункової палати або рішення Рахункової палати про здійснення позапланового заходу державного зовнішнього фінансового контролю (аудиту) та підписане на виконання такого заходу членом Рахункової палати відповідне доручення. У дорученні зазначаються підстава, мета, предмет, строк здійснення заходу державного зовнішнього фінансового контролю (аудиту), а також склад контрольної групи.

Згідно з пунктом 8 частини другої, частиною четвертою, п`ятою статті 25 Закону України «Про Рахункову палату» Рахункова палата на своїх засіданнях розглядає та вирішує питання затвердження планів роботи Рахункової палати.

Засідання Рахункової палати є правомочними у разі присутності на ньому не менш як двох третин її складу.

На засіданнях Рахункової палати ведеться протокол, який підписується головуючим на засіданні та Секретарем Рахункової палати.

Відповідно до частин першої, другої статті 26 Закону України «Про Рахункову палату» рішення Рахункової палати приймаються на засіданні Рахункової палати.

Рішення Рахункової палати приймаються відкритим голосуванням більшістю голосів від кількості присутніх на засіданні членів Рахункової палати і підписуються Головою Рахункової палати.

Висновки суду апеляційної інстанції.

Системний аналіз вказаних норм свідчить, що Рахункова палата уповноважена здійснювати такий вид контрольного заходу, як аудит ефективності використання і розпорядження суб`єктом господарювання об`єктами державної власності, належними державі матеріальними та іншими активами, що мають фінансові наслідки для державного бюджету.

З наведених вище положень законодавства вбачається, що майно, передане державою на праві господарського відання суб`єкту підприємництва, яким у межах спірних відносин є позивач, передбачає наявність в АТ «Укрзалізниця» речового права в частині володіння, користування і розпорядження майном, закріпленим за ним державою, з обмеженням правомочності розпорядження щодо окремих видів майна за згодою держави у випадках, передбачених Господарським кодексом України та іншими законами.

При цьому, держава в особі уповноважених органів, має право на здійснення контролю за використанням та збереженням належного їй майна, переданого позивачу на праві господарського відання.

З урахуванням викладеного суд вважає, що в межах спірних відносин Рахункова палата має право на проведення контрольного заходу щодо АТ «Укрзалізниця».

Таким чином, враховуючи вищенаведене, колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції що позовні вимоги є необґрунтованими, що майно, передане державою на праві господарського відання суб`єкту підприємництва, яким у межах спірних відносин є позивач, передбачає наявність в АТ «Укрзалізниця» речового права в частині володіння, користування і розпорядження майном, закріпленим за ним державою, з обмеженням правомочності розпорядження щодо окремих видів майна за згодою держави у випадках, передбачених Господарським кодексом України та іншими законами, і при цьому, держава в особі уповноважених органів, має право на здійснення контролю за використанням та збереженням належного їй майна, переданого позивачу на праві господарського відання.

Щодо всіх інших доводів апелянта, колегія суддів також їх відхиляє як необґрунтовані при цьому приймаює до уваги рішення ЄСПЛ по справі «Ґарсія Руіз проти Іспанії» (Garcia Ruiz v. Spain), заява № 30544/96, п. 26, ECHR 1999-1, в якому зазначено «…хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, це не може розумітись як вимога детально відповідати на кожний довід…». Згідно зі ст. 6 КАС України та ст. 17 Закон України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

Таким чином, враховуючи вищевикладене, апеляційна скарга позивача є необґрунтованою, доводи апелянта не спростовують правильних висновків суду першої інстанції.

Отже, колегія суддів вирішила згідно ст. 316 КАС України залишити апеляційні скарги без задоволення, а рішення суду - без змін, з урахуванням того, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального та процесуального права.

Повний текст постанови виготовлено 06.08.2021.

Керуючись ст.ст. 242-244, 250, 308, 310, 315, 316, 317, 321, 322, 325, 328, 329 КАС України, суд,

П О С Т А Н О В И В :

Апеляційну скаргу Акціонерного товариства "Українська залізниця" на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 26 лютого 2021 р. - залишити без задоволення.

Рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 26 лютого 2021 р. у справі за адміністративним позовом Акціонерного товариства "Українська залізниця" до Члена Рахункової палати Іванової Ірини Миколаївни, Рахункової палати України про визнання протиправними дій, зобов`язати вчинити дії - залишити без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції за наслідками перегляду набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Колегія суддів: О.В. Карпушова

Л.В. Губська

О.В. Епель