Справа № 580/5802/20
Суддя: Безименна Наталія Вікторівна
Дата ухвалення: 2021-08-10 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 580/5802/20 Суддя (судді) першої інстанції: В.О. Гаврилюк
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 серпня 2021 року м. Київ

Колегія суддів Шостого апеляційного адміністративного суду у складі:

головуючого судді Безименної Н.В.

суддів Аліменка В.О. та Кучми А.Ю.

розглянувши у порядку письмового провадження апеляційну скаргу Північного офісу Держаудитслужби на рішення Черкаського окружного адміністративного суду від 24 лютого 2021 року у справі за адміністративним позовом Державного підприємства «Служба місцевих автомобільних доріг у Черкаській області» до Північного офісу Держаудитслужби про визнання протиправними та скасування висновку,-

В С Т А Н О В И Л А:

Позивач звернувся до Черкаського окружного адміністративного суду з позовом до Північного офісу Держаудитслужби, в якому просив визнати протиправним та скасувати висновок відповідача за результатами моніторингу закупівлі UA-2020-07-06-004163-b в повному обсязі.

Рішенням Черкаського окружного адміністративного суду від 24 лютого 2021 року позов задоволено.

Не погоджуючись із вказаним судовим рішенням, відповідач подав апеляційну скаргу, в якій просить його скасувати та прийняти нове, яким в задоволенні позову відмовити. Вимоги апеляційної скарги обґрунтовані тим, що позивачем неправомірно відхилено тендерну пропозицію учасника закупівлі ПП «ІБК «Апостол», а вимога в тендерній документації щодо подання договірної ціни у паперовому вигляді суперечить принципу прозорого здійснення закупівель, що стало підставою для прийняття спірного висновку.

Позивач подав відзив на апеляційну скаргу, в якому зазначив, що за наслідками перевірки поданих учасником процедури закупівлі ПП «ІБК «Апостол», документів, зокрема витягу з ЄДРПОУ, встановлено, що в останнього відсутня інформація про кінцевого власника, що стало підставою для відхилення його пропозиції, а вимоги щодо подання договірної ціни у паперовому вигляді не стосуються процедури закупівлі, оскільки не є складовою тендерної пропозиції та вказані вимоги встановлені саме до переможця торгів і фактично «договірна ціна» є кошторисом, тобто додатком до договору, який укладається між замовником та переможцем торгів.

Відповідно до ч. 1 ст. 311 КАС України суд апеляційної інстанції може розглянути справу без повідомлення учасників справи (в порядку письмового провадження) за наявними у справі матеріалами, якщо справу може бути вирішено на підставі наявних у ній доказів, у разі: 1) відсутності клопотань від усіх учасників справи про розгляд справи за їх участю; 2) неприбуття жодного з учасників справи у судове засідання, хоча вони були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового засідання; 3) подання апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції, які ухвалені в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (у порядку письмового провадження).

В силу п.3 ч.1 ст.311 КАС України, беручи до уваги, що в суді першої інстанції справа розглядалась в порядку письмового провадження, враховуючи, що за наявними у справі матеріалами її може бути вирішено на підставі наявних у ній доказів та з огляду на відсутність необхідності розглядати справу у судовому засіданні, беручи до уваги встановлений постановою Кабінету Міністрів України від 11 березня 2020 року №211 «Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2» карантину на всій території України, керуючись приписами ст.311 КАС України, справу призначено до розгляду в порядку письмового провадження.

В апеляційній скарзі відповідачем заявлено клопотання про розгляд справи за його участю у судовому засіданні.

Суд звертає увагу, що в даному випадку, безпосередня участь сторін у судовому засіданні, не є обов`язковою, оскільки матеріали справи містять достатньо письмових доказів для з`ясування фактичних обставин.

Частиною 2 ст.311 КАС України визначено, якщо під час письмового провадження за наявними у справі матеріалами суд апеляційної інстанції дійде висновку про те, що справу необхідно розглядати у судовому засіданні, то він призначає її до апеляційного розгляду в судовому засіданні.

Враховуючи обставини даної справи, а також те, що апеляційна скарга подана на рішення, ухвалене в порядку письмового провадження, перегляд якого можливий за наявними у справі матеріалами на підставі наявних у ній доказів, колегія суддів не вбачає підстав для здійснення розгляду даної справи у відкритому судовому засіданні за участю сторін, а тому клопотання Північного офісу Держаудитслужби задоволенню не підлягає.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, дослідивши матеріали справи, перевіривши законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційних скарг, перевіривши підстави для апеляційного перегляду, колегія суддів доходить наступних висновків.

Статтею 242 КАС України передбачено, що рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Як встановлено судом першої інстанції та вбачається з матеріалів справи, за наслідками проведення моніторингу процедури закупівлі № UA-2020-07-06-004163-b «Поточний дрібний ремонт автомобільної дороги загального користування місцевого значення О241920, Чорнобай-Мохнач, Чорнобаївський район, Черкаська область, 1221189,2 грн, 4523000-8, ДК021», за наслідком якого складено Висновок про результати моніторингу закупівлі від 12.11.2020 (а.с.80-82), яким встановлено порушення вимог п.5, ч.1 ст.5 Закону України «Про публічні закупівлі», внаслідок чого зобов`язано позивача вчинити заходи щодо усунення виявлених порушень в установленому законом порядку, зокрема в межах законодавства вжити заходів щодо розірвання договору відповідно до законодавства та протягом 5 робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію тa/aбо документи, що свідчать про усунення порушення законодавства у сфері публічних закупівель, викладеного у висновку, або аргументовані заперечення до висновку, або інформацію про причини неможливості усунення виявленого порушення.

Вважаючи вказаний висновок протиправним, позивач звернувся до суду з даним позовом.

Суд першої інстанції, задовольняючи позовні вимоги, дійшов висновку, що оскаржуваний висновок не містить посилань на відповідні положення закону або договору, якими визначені як підстави для розірвання договору, висновки відповідача про порушення замовником п.5 ч.1 ст.5 та ч.8 ст.12 та Закону України «Про публічні закупівлі».

За наслідками перегляду рішення суду першої інстанції в апеляційному порядку, в межах доводів та вимог апеляційної скарги, колегія суддів доходить наступних висновків.

Спірні відносини, що склались між сторонами регулюються Конституцією України, Законом України «Про публічні закупівлі» (далі - Закон №922), Законом України «Про особливості здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для гарантованого забезпечення потреб оборони» (що був чинним на момент виникнення спірних правовідносин; далі - Закон №1356-VIII), Законом України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» (далі - Закон №2939-XII).

Відповідно до ст.2 Закону №2939-ХІІ головними завданнями органу державного фінансового контролю є: здійснення державного фінансового контролю за використанням і збереженням державних фінансових ресурсів, необоротних та інших активів, правильністю визначення потреби в бюджетних коштах та взяттям зобов`язань, ефективним використанням коштів і майна, станом і достовірністю бухгалтерського обліку і фінансової звітності у міністерствах та інших органах виконавчої влади, державних фондах, фондах загальнообов`язкового державного соціального страхування, бюджетних установах і суб`єктах господарювання державного сектору економіки, а також на підприємствах, в установах та організаціях, які отримують (отримували у періоді, який перевіряється) кошти з бюджетів усіх рівнів, державних фондів та фондів загальнообов`язкового державного соціального страхування або використовують (використовували у періоді, який перевіряється) державне чи комунальне майно (далі - підконтрольні установи), за дотриманням бюджетного законодавства, дотриманням законодавства про закупівлі, діяльністю суб`єктів господарської діяльності незалежно від форми власності, які не віднесені законодавством до підконтрольних установ, за судовим рішенням, ухваленим у кримінальному провадженні.

Державний фінансовий контроль забезпечується органом державного фінансового контролю через проведення державного фінансового аудиту, інспектування, перевірки закупівель та моніторингу закупівлі.

Статтею 5 Закону №2939-ХІІ встановлено, що контроль за дотриманням законодавства у сфері закупівель здійснюється шляхом проведення моніторингу закупівлі у порядку, встановленому Законом України «Про публічні закупівлі», проведення перевірки закупівель, а також під час державного фінансового аудиту та інспектування.

Перевірка закупівель у замовників проводиться за місцезнаходженням юридичної особи, що перевіряється, чи за місцем розташування об`єкта права власності, щодо якого проводиться перевірка, і полягає у документальному та фактичному аналізі дотримання замовником законодавства про закупівлі. Результати перевірки закупівель викладаються в акті перевірки закупівель.

Моніторинг закупівлі здійснюється за місцезнаходженням органу державного фінансового контролю.

Статтею 8 Закону №922-VIII (тут і далі - в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин) передбачено, що рішення про початок моніторингу процедури закупівлі приймає керівник органу державного фінансового контролю або його заступник (або уповноважена керівником особа) за наявності однієї або декількох із таких підстав: виявлені органом державного фінансового контролю ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель в інформації, оприлюдненій в електронній системі закупівель.

Моніторинг закупівлі здійснюють центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, та його територіальні органи (далі - органи державного фінансового контролю).

Моніторинг закупівлі здійснюється протягом проведення процедури закупівлі, укладання договору про закупівлю та його виконання.

Рішення про початок моніторингу закупівлі приймає керівник органу державного фінансового контролю або його заступник за наявності однієї або декількох із таких підстав: 1) дані автоматичних індикаторів ризиків; 2) інформація, отримана від органів державної влади, органів місцевого самоврядування, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель; 3) повідомлення в засобах масової інформації, що містять відомості про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель; 4) виявлені органом державного фінансового контролю ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель в інформації, оприлюдненій в електронній системі закупівель; 5) інформація, отримана від громадських об`єднань, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявлених за результатами громадського контролю у сфері публічних закупівель відповідно до статті 9 цього Закону.

Для аналізу даних, що свідчать про ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, можуть використовуватися: інформація, оприлюднена в електронній системі закупівель; інформація, що міститься в єдиних державних реєстрах; інформація в базах даних, відкритих для доступу центральному органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю; дані органів державної влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ, організацій, замовників та учасників процедур закупівель, що можуть бути отримані органами державного фінансового контролю у порядку, встановленому законом.

Рішення про початок моніторингу закупівлі оприлюднюється протягом двох робочих днів з дня його прийняття в електронній системі закупівель органом державного фінансового контролю із зазначенням унікального номера оголошення про проведення процедури закупівлі, присвоєного електронною системою закупівель, та дати його оприлюднення на веб-порталі Уповноваженого органу та/або унікального номера повідомлення про намір укласти договір та дати його оприлюднення на веб-порталі Уповноваженого органу, а також опису підстав для здійснення моніторингу закупівлі. Рішення про початок моніторингу закупівлі не зупиняє проведення процедур закупівель, визначених цим Законом.

Строк здійснення моніторингу закупівлі не може перевищувати 15 робочих днів з дати оприлюднення рішення про початок моніторингу закупівлі в електронній системі закупівель.

Протягом строку проведення моніторингу закупівлі орган державного фінансового контролю має право через електронну систему закупівель запитувати у замовника пояснення щодо прийняття рішень та/або вчинення дій чи бездіяльності, які є предметом дослідження в рамках моніторингу закупівлі. Усі такі запити про надання пояснень автоматично оприлюднюються електронною системою закупівель. Замовник протягом трьох робочих днів з дня оприлюднення запиту про надання пояснень щодо прийняття рішень та/або вчинення дій чи бездіяльності, які є предметом дослідження в рамках моніторингу закупівлі, повинен надати відповідні пояснення через електронну систему закупівель.

Замовник у межах строку здійснення моніторингу закупівлі має право з власної ініціативи надавати пояснення щодо прийняття рішень та/або вчинення дій чи бездіяльності, які є предметом дослідження в рамках моніторингу закупівлі.

За результатами моніторингу закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю складає та підписує висновок про результати моніторингу закупівлі (далі - висновок), що затверджується керівником органу державного фінансового контролю або його заступником. Такий висновок підлягає оприлюдненню в електронній системі закупівель протягом трьох робочих днів з дня його складання.

У висновку обов`язково зазначаються: 1) найменування замовника, щодо якого здійснювався моніторинг закупівлі, його ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України, місцезнаходження; 2) найменування предмета закупівлі та його очікувана вартість; 3) унікальний номер оголошення про проведення процедури закупівлі, присвоєний електронною системою закупівель, та дата його оприлюднення на веб-порталі Уповноваженого органу та/або унікальний номер повідомлення про намір укласти договір та дата його оприлюднення на веб-порталі Уповноваженого органу; 4) опис порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявленого за результатами моніторингу закупівлі; 5) зобов`язання щодо усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.

Замовник має право протягом трьох робочих днів з дня оприлюднення висновку одноразово звернутися до органу державного фінансового контролю за роз`ясненням змісту висновку та його зобов`язань, визначених у висновку.

Протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення органом державного фінансового контролю висновку замовник оприлюднює через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, викладених у висновку, або аргументовані заперечення до висновку, або інформацію про причини неможливості усунення виявлених порушень.

У разі незгоди замовника з інформацією, викладеною у висновку, він має право оскаржити висновок до суду протягом 10 робочих днів з дня його оприлюднення, про що зазначається в електронній системі закупівель протягом наступного робочого дня з дня оскарження висновку до суду.

Колегія суддів зазначає, що у цій справі предметом оскарження є висновок відповідача про результати моніторингу закупівлі, яким зобов`язано позивача як замовника здійснити відповідні заходи щодо усунення виявлених порушень. Такий висновок є індивідуально-правовим актом та породжує права і обов`язки для позивача, а тому має відповідати критеріям, встановленим частиною другою статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України.

Загальними вимогами, які висуваються до актів індивідуальної дії, як актів правозастосування, є їх обґрунтованість та вмотивованість, тобто наведення суб`єктом владних повноважень конкретних підстав його прийняття (фактичних і юридичних), а також переконливих і зрозумілих мотивів його прийняття,

Аналогічний висновок щодо застосування норм права неодноразово наводився Верховним Судом, зокрема у постанові від 21.01.2021 у справі №240/9993/19.

В силу ч.2 ст.2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи несправедливій дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Зазначені критерії, хоч і адресовані суду, одночасно є й вимогами для суб`єкта владних повноважень, який приймає на виконання приписів закону відповідне рішення та вчиняє дії.

З висновку про результати моніторингу закупівлі від 12.11.2020 вбачається, що за результатами моніторингу встановлено, що в порушення ч.8 ст.12 Закону в тендерній документації (пункт 2 розділу V) Замовником встановлено вимоги, що Переможець торгів надає замовнику договірну ціну у паперовому вигляді, а також обов`язково на будь-якому електронному носії (в електронній формі з розширенням документа у форматі, що дозволяє його відкриття у програмному комплексi «Будівельні Технології - Кошторис», АВК-5 або будь-якому іншому програмному комплексі, в якому враховані останні зміни в галузевих стандартах з ціноутворення), з супроводжувальним листом на фірмовому бланку із вихідними реквізитами (дата, номер). Таким чином, встановлення у тендерній документації вимоги щодо надання договірної ціни у паперовому вигляді, суперечить вимогам частини 8 статті 12 Закону та відповідно недотриманням принципів здійснення закупівель визначених у статті 5 Закону, зокрема, принципу відкритості та прозорості на всіх стадіях закупівель. Аналізом документів, розміщених в електронній системі закупівель Prozorro, встановлено, що Замовник неправомірно відхилив тендерну пропозицію учасника ПП «ІБК «Апостол» у зв`язку з тим, що у Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань у ПП «ІБК «Апостол» відсутня інформація, передбачена п.9 ч.2 ст.9 Закону України «Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань». Аналізом інформації, розміщеної на порталі Міністерства юстиції України, встановлено, що інформація, передбачена п.9 ч.2 ст.9 Закону України «Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань» міститься у вищезазначеному реєстрі, а кінцевим бенефіціарним власником (контролер) зазначено ОСОБА_1 . Таким чином, Замовником всупереч вимогам ч.1 ст.31 Закону №922-VIII, відхилено тендерну пропозицію ПП «ІБК «Апостол» з причин, зазначених Замовником у протоколі розгляду тендерної пропозиції від 25.08.2020 б/н, чим порушено норми п.5 ч.1 ст.5 Закону №922-VIII.

Відповідно до п.3, 5 ч.1 ст.5 Закону №922 закупівлі здійснюються за такими принципами, зокрема, відкритість та прозорість на всіх стадіях закупівель, об`єктивне та неупереджене визначення переможця процедури закупівлі / спрощеної закупівлі.

Частиною 8 ст.12 Закону №922 передбачено, що подання інформації під час проведення процедури закупівлі / спрощеної закупівлі здійснюється в електронному вигляді через електронну систему закупівель. Замовникам забороняється вимагати від учасників подання у паперовому вигляді інформації, поданої ними під час проведення процедури закупівлі / спрощеної закупівлі.

З тендерної документації (а.с.14-49) вбачається, що у п.2 р.5 «Оцінка тендерної пропозиції» встановлено вимоги до договірної ціни, зокрема, що вона надається Переможцем Замовнику у паперовому вигляді, а також обов`язково на будь-якому електронному носії (в електронній формі з розширенням документа у форматі, що дозволяє його відкриття у програмному комплексi «Будівельні Технології - Кошторис», АВК-5 або будь-якому іншому програмному комплексі, в якому враховані останні зміни в галузевих стандартах з ціноутворення), з супроводжувальним листом на фірмовому бланку із вихідними реквізитами (дата, номер).

Відповідно до ДСТУ Д.1.1-1:2013 «Правила визначення вартості будівництва» договірна ціна - кошторис, яким визначається вартість робіт, узгоджена сторонами (замовником та підрядником) та обумовлена у договорі підряду, отже даний документ є по своїй суті додатком до договору, який укладається між сторонами, не складовою тендерної пропозиції. Відповідно службою не було допущено порушень при встановленні вимоги про подання договірної ціни в паперовому вигляді, а висновки відповідача є необґрунтованими.

Колегія суддів зазначає, що наведені у тендерній документації вимоги щодо подання у паперовому вигляді договірної ціни встановлені не до тендерних пропозицій, а до порядку виконання умов договору, укладеного з переможцем за наслідками проведених торгів. Тобто вказаною вимогою передбачено подання в паперовій формі договірної ціни не під час проведення процедури закупівлі, а за результатами її завершення та визначення переможця, що свідчить про безпідставність висновків відповідача щодо порушення замовником п.5 ч.1 ст.5 та ч.8 ст.12 Закону №922.

Відповідно до протоколу від 10.08.2020 розкриття тендерних пропозицій UА-2020-07-06-004163-b (а.с.72-73), визначено, зокрема, що ПП «ІБК «Апостол» не відповідає кваліфікаційним критеріям, зазначеним у Законі та/або наявні підстави для відмови в участі у процедурі закупівлі а саме: у Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань у ПП «ІБК «Апостол» відсутня інформація, передбачена п.9 ч.2 ст.9 Закону України «Про державну реєстрацію осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань», а тому відповідно до п.9 ч.1 ст.17 Закону №922-VIII позивач прийняв рішення про відмову учаснику в участі у процедурі закупівлі та відмовив в участі у переговорній процедурі закупівлі.

Наявною в матеріалах справи копією Досьє по ПП «ІБК «Апостол» в Єдиному державному реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, актуальному на 10.08.2020, підтверджується факт відсутності інформації щодо найменування засновника, в той час, як у розділі «відомості про органи управління юридичної особи» зазначено, що вищим органом є засновник (а.с.85-86).

Наявність відповідної інформації в ЄДРПОУ на момент здійснення моніторингу не спростовують того факту, що в поданій учасником процедури закупівлі документації відповідні відомості були відсутні.

В матеріалах справи відсутня інформація, що ПП «ІБК «Апостол» вносило зміни до своєї тендерної пропозиції до закінчення кінцевого строку подання тендерних пропозицій та оскаржувало рішення тендерного комітету про відхилення його тендерної пропозиції, а відповідач щодо тендерної пропозиції підрядника за результатами моніторингу не встановив наявності порушень.

Колегія суддів відхиляє посилання апелянта на не застосування позивачем процедури повідомлення учасника закупівлі про виявлені недоліки та можливості надання йому виправити такі невідповідності, оскільки зазначені обставини не були покладені в основу оскаржуваного рішення, а тому відповідач не може на них посилатись в обґрунтування правомірності спірного висновку, в силу ч.2 ст.77 КАС України.

Крім того, не використання замовником процедури повідомлення учасника закупівлі про виявлені недоліки та можливості надання йому виправити такі невідповідності не може мати наслідком розірвання укладеного за результатами торгів договору.

Колегія суддів звертає увагу, що за наслідками процедури закупівлі № UA-2020-07-06-004163-b між ДП «Служба місцевих автомобільних доріг у Черкаській області» та ТОВ «Будівельне управління-77» укладено договір №38 від 11.09.2020 про закупівлю послуг за державні кошти.

У своїй постанові від 28.01.2021 у справі №160/12925/19 Верховний Суд зазначив, що норми Закону №922-VIII не передбачають процедури усунення виявлених порушень процедури закупівлі після визначення переможця процедури закупівлі та укладення із ним договору про закупівлю.

З огляду на викладені обставини, з урахуванням наведених норм права, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, що оскаржуваний висновок від 12.11.2020 про результати моніторингу закупівлі № UA-2020-07-06-004163-b є таким, що складений без урахування всіх обставин, порушує права позивача та підлягає скасуванню.

Інші доводи скаржника, викладені в апеляційній скарзі, висновків суду першої інстанції не спростовують, при цьому колегія суддів звертає увагу на ті обставини, що відповідно до правил п.41 «Висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень» обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.

На підставі вищенаведеного, приймаючи до уваги, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права, рішення суду ґрунтується на засадах верховенства права, є законним і обґрунтованим, висновки суду першої інстанції доводами апелянта не спростовані, колегія суддів доходить висновку про відсутність підстав для його зміни або скасування.

Відповідно до п.2 ч.5 ст.328 КАС України не підлягають касаційному оскарженню судові рішення у справах незначної складності та інших справах, розглянутих за правилами спрощеного позовного провадження (крім справ, які відповідно до цього Кодексу розглядаються за правилами загального позовного провадження).

Керуючись ст.ст.243, 308, 311, 315, 316, 321, 322, 325, 329 КАС України, колегія суддів,-

П О С Т А Н О В И Л А:

Апеляційну скаргу Північного офісу Держаудитслужби - залишити без задоволення.

Рішення Черкаського окружного адміністративного суду від 24 лютого 2021 року - залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та не підлягає касаційному оскарженню.

Текст постанови виготовлено 10 серпня 2021 року.

Головуючий суддя Н.В.Безименна

Судді В.О.Аліменко

А.Ю.Кучма