Справа № 9901/109/20
Суддя: Блажівська Н.Є.
Дата ухвалення: 2021-03-18 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

18 березня 2021 року

Київ

справа №9901/109/20

адміністративне провадження №П/9901/109/20

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду:

судді-доповідача - Блажівської Н.Є.,

суддів: Білоуса О.В., Гімона М.М., Желтобрюх І.Л., Ханової Р.Ф.

за участі: секретаря судових засідань Жураковської Б.М.

представника Позивача: Харчука В.І.

вирішуючи у судовому засіданні в режимі відеоконференції питання щодо поважності підстав пропуску строку звернення до суду у справі за позовом ОСОБА_1 до Вищої кваліфікаційної комісії суддів України про визнання протиправним та нечинним рішення в частині,

У С Т А Н О В И В

17 квітня 2020 року Харчуком Василем Івановичем як представником ОСОБА_1 (надалі також - Позивач, ОСОБА_1 ) подано до Верховного Суду позов до Вищої кваліфікаційної комісії суддів України (далі також - ВККС України, Комісія), у якому просив:

- визнати протиправним та нечинним з моменту його прийняття абзац 3 рішення Вищої кваліфікаційної комісії суддів України від 5 червня 2019 року №392/ко-19 про визнання судді Рівненського окружного адміністративного суду ОСОБА_1 таким, що відповідає займаній посаді, в частині визначення порядку набрання чинності цим рішенням.

У позовній заяві Позивачем порушено питання про поновлення строку звернення до суду, в обґрунтування якого зазначено про те, що після закінчення співбесіди, оскаржуване рішення позивачу вручено не було, оскільки не було складене в повному обсязі з наявними у ньому мотивами та обґрунтуваннями, а копія оскаржуваного рішення надійшла за місцем роботи Позивача до Рівненського окружного адміністративного суду 2 березня 2020 року. Також Позивач вказав, що впродовж двох календарних місяців після закінчення співбесіди звертався у телефонному режимі Вищої кваліфікаційної комісії суддів України з метою дізнатися про готовність оскаржуваного рішення, однак отримав інформацію про його відсутність. Крім того, в обґрунтування поданого клопотання про поновлення строків на оскарження рішення зазначено, що представником відповідача надсилався адвокатський запит від 20 липня 2019 року №63 щодо отримання копії оскаржуваного рішення, однак був залишений без відповіді.

Крім того, Позивач посилається на лист Рівненського окружного адміністративного суду від 27 лютого 2020 року №01-33/7174/20, яким підтверджується надання з власної ініціативи Відповідача на адресу суду рішення стосовно суддів ОСОБА_3 , ОСОБА_4, ОСОБА_5 та ОСОБА_6, та зауважує, що мав законні очікування того, що оскаржуване рішення Вищої кваліфікаційної комісії суддів України надійде до Рівненського окружного адміністративного суду - за місцем його роботи.

Ухвалою Верховного Суду від 10 червня 2020 року відкрито провадження в адміністративній справі № 9901/109/20 та призначено справу до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження колегією суддів у складі п`яти суддів. Верховий Суд в зазначеній ухвалі зауважив, що на стадії відкриття провадження у справі суд обмежений можливістю з`ясування обставин поважності причин пропущення строку звернення до суду.

1 липня 2020 року до Суду від Вищої кваліфікаційної комісії суддів України за підписом в.о. керівника апарату Биструшкіна О.О. надійшло клопотання, у якому остання звернула увагу, що за даними автоматизованої системи діловодства адвокатські запити Харчука В.І. від 20 липня 2019 року № 63 та 7 жовтня 2019 року в інтересах, зокрема, судді Рівненського окружного адміністративного суду ОСОБА_1 про отримання копії рішення Комісії від 5 червня 2019 року № 392/ко-19 в офіційному порядку (пошта, електронна пошта, особистий прийом громадян тощо) до Комісії не надходили та не реєструвались. Водночас 10 лютого 2020 року на електронну пошту Комісії надійшов електронний лист в.о. голови Рівненського окружного адміністративного суду Борискіна С.А. від 10 лютого 2020 року № 03-11/4720/20 щодо отримання копії рішення Комісії за результатами проведення кваліфікаційного оцінювання на відповідність займаній посаді судді ОСОБА_1

Ухвалою від 6 серпня 2020 року для встановлення судом обставин щодо дотримання/недотримання ОСОБА_1 строку звернення до суду із відповідним позовом у Відповідача витребувано: витяги (роздруківки) з відповідних систем діловодства щодо надходження поштової кореспонденції з 25 по 26 липня 2019 року, а також електронної кореспонденції з 7 по 8 жовтня 2019 року., а також докази щодо надходження на електронну адресу звернень 7 жовтня 2019 року з 14 год. 00 хв по 16 год. 00 хв.

25 серпня 2020 року до Суду від Вищої кваліфікаційної комісії суддів України надійшли документи на виконання ухвали від 6 серпня 2020 року.

Також ухвалою від 17 вересня 2020 року витребувано:

- у представника Позивача Харчука В. оригінал рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення, виплату поштового переказу за № 048.

- у АТ «Укрпошта» інформацію щодо поштового відправлення №478 (його вага; дата його приймання поштовим відділенням для відправлення; прізвище, ім`я та по-батькові відправника; дані щодо адресата цього поштового відправлення; дата отримання адресатом цього поштового відправлення; дані щодо уповноваженого представника адресата, що отримав це відправлення).

- у Вищої кваліфікаційної комісії суддів України інформацію щодо уповноважених осіб на отримання вхідної поштової кореспонденції станом на 25 липня 2019 року та щодо дати виготовлення повного тексту протоколу засідання Вищої кваліфікаційної комісії суддів України від 5 червня 2019 року №235.

На виконання вимог цієї ухвали представником Позивача Харчуком В. І. надіслано заяву, в якій він повідомив про втрату оригіналу рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення, виплату поштового переказу за №478.

При цьому представник Позивача надіслав копію листа АТ «Укрпошта від 20 жовтня 2020 року №33-Х-1051, в якому повідомлено про те, що інформація щодо відповідного поштового відправлення автоматизованій системі відсутня у зв`язку зі спливом шести місяців.

Аналогічного змісту лист надіслано АТ «Укрпошта» на виконання вимог ухвали від 17 вересня 2020 року.

Також на виконання вимог ухвали Вищою кваліфікаційною комісією суддів надіслано інформацію, згідно із якою повідомлено, що протокольні рішення як окремі рішення Вищої кваліфікаційної комісії суддів не створюються.

17 грудня 2020 року представник Позивача надіслав копію листа Вищої кваліфікаційної комісії суддів України від 24 лютого 2020 року №36-304/20, яким до Рівненського окружного адміністративного суду надіслано копію оскаржуваного у цій справі рішення Відповідача.

11 січня 2021 року від Рівненського окружного адміністративного суду надійшов лист, в якому повідомлено про те, що суддю ОСОБА_1 ознайомлено із рішенням Вищої кваліфікаційної комісії 4 березня 2020 року.

Дослідивши матеріали позовної заяви та проаналізувавши наведені доводи та аргументи щодо дотримання строків звернення до суду, Суд зазначає таке.

Статтею 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до частини першої статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України (надалі - КАС України) завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Згідно з частиною першою статті 5 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист.

Частина четверта статті 22 КАС України передбачає, що Верховному Суду як суду першої інстанції підсудні справи щодо, оскарження актів, дій чи бездіяльності Вищої кваліфікаційної комісії суддів України, Вищої ради правосуддя.

Частиною третьою статті 3 КАС України визначено, що провадження в адміністративних справах здійснюється відповідно до закону, чинного на час вчинення окремої процесуальної дії, розгляду і вирішення справи.

Відповідно до частини першої статті 171 КАС України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, зокрема, чи позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними) (пункт п`ятий).

Встановлення строків звернення до суду з відповідними позовними заявами законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними, передбачених Кодексом адміністративного судочинства України, певних процесуальних дій. Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними; після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Згідно з частиною першою статті 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Таким чином, правовий припис "в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого законом" означає, що позов має подаватись лише в тих межах часу, які встановлені законом. Крім того, можливість захисту прав та інтересів залежить від дотримання строків, встановлених на цей випадок законом.

Для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк (частина п`ята статті 122 КАС України).

Пунктом 17 частини четвертої статті 4 КАС України визначено, що публічна служба - діяльність на державних політичних посадах, у державних колегіальних органах, професійна діяльність суддів, прокурорів, військова служба, альтернативна (невійськова) служба, інша державна служба, патронатна служба в державних органах, служба в органах влади Автономної Республіки Крим, органах місцевого самоврядування.

За змістом частини третьої статті 122 КАС України строк звернення до адміністративного суду обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Ця норма означає, що за загальним правилом перебіг строку на звернення до адміністративного суду починається від дня виникнення права на адміністративний позов, тобто, коли особа дізналася або могла дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

З урахуванням викладеного, враховуючи, що спір виник з приводу проходження Позивачем публічної служби та її припинення, до спірних правовідносин має застосовуватись місячний строк звернення до суду, а вирішальним для визначення додержання особою такого строку є встановлення часу, коли особа фактично дізналася або повинна була дізнатися про зміст оскарженого рішення.

При вирішенні процесуального питання щодо дотримання строків звернення до суду суд звертає увагу на практику Європейського суду з прав людини (надалі також - ЄСПЛ).

У справах "Стаббігс та інші проти Великобританії", "Девеер проти Бельгії", ЄСПЛ дійшов висновку, що право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням строків на звернення до суду за захистом порушених прав.

У справі "Пономарьов проти України" ЄСПЛ зазначив, що вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими. Від судів вимагається вказувати підстави. Однією із таких підстав може бути, наприклад, неповідомлення сторін органами влади про прийняті рішення у їхній справі. Проте навіть тоді можливість поновлення не буде необмеженою, оскільки сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм провадження.

Європейський суд з прав людини у рішенні від 28 березня 2006 року у справі "Мельник проти України" (Заява №23436/03) погодився з тим, що правила регулювання строків для подання скарги, безумовно, мають на меті забезпечення належного відправлення правосуддя і дотримання принципу юридичної визначеності. А також указав, що зацікавлені особи повинні розраховувати на те, що ці правила будуть застосовані.

У постанові від 3 квітня 2019 року у справі № 9901/896/18 (провадження № 11-33заі19) Великою Палатою Верховного Суду зазначено, що за загальним правилом перебіг строку на звернення до адміністративного суду починається від дня виникнення права на адміністративний позов, тобто, коли особа дізналася або могла дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Підсумовуючи зазначене, реалізувати своє право на захист в порядку адміністративного судочинства, зокрема в спорах, які виникають у зв`язку з проходженням публічної служби, потрібно вчасно, а поновити пропущений строк суд може, якщо для цього є поважні і об`єктивні причини.

Як підтверджується матеріалами справи, Позивач та його Представник неодноразово вживали дії з метою отримання оскаржуваного рішення Відповідача.

Зміст зібраних судом доказів не дає підстав вважати, що Відповідач надсилав особисто Позивачу оскаржуване рішення.

Наявний же у справі лист Рівненського окружного адміністративного суду від 11 січня 2021 року №03-04/252/21 свідчить про те, що ОСОБА_1 зміг ознайомитися із змістом рішення Відповідача, з приводу правомірності якого виник спір, лише 4 березня 2020 року.

Тобто, саме після отримання повного тексту рішення ОСОБА_1 зміг дізнатись про мотиви прийнятого рішення, його обґрунтування та визначити правові аспекти незгоди із таким рішенням.

Відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 11 березня 2020 року №211 (із змінами та доповненнями) на всій території України був встановлений карантин з 12 березня 2020 року.

2 квітня 2020 року набрав чинності Закон України від 30 березня 2020 року №540-ІХ «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку із поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)»

Підпунктом 2 пункту 9 вказаного Закону розділ VI «Прикінцеві положення» Кодексу адміністративного судочинства України був доповнений пунктом 3, за змістом якого під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені статтями 47, 79, 80, 114, 122, 162, 163, 164, 165, 169, 177, 193, 261, 295, 304, 309, 329, 338, 342, 363 цього Кодексу, а також інші процесуальні строки щодо зміни предмета або підстави позову, збільшення або зменшення розміру позовних вимог, подання доказів, витребування доказів, забезпечення доказів, а також строки звернення до адміністративного суду, подання відзиву та відповіді на відзив, заперечення, пояснень третьої особи щодо позову або відзиву, залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви, пред`явлення зустрічного позову, розгляду адміністративної справи, апеляційного оскарження, розгляду апеляційної скарги, касаційного оскарження, розгляду касаційної скарги, подання заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами продовжуються на строк дії такого карантину.

17 липня 2020 року набрали чинності положення Закону України від 18 червня 2020 року №731-IX "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо перебігу процесуальних строків під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19)", якими пункт 3 розділу VI "Прикінцеві положення" КАС України викладено у новій редакції.

Положення пункту 3 розділу VI "Прикінцеві положення" КАС України у редакції, що діє з 17 липня 2020 року, вже не передбачали продовження процесуальних строків на період дії карантину.

Разом з тим, Позивач звернувся до суду 17 квітня 2020 року.

Наведене вище у сукупності вказує на поважність підстав пропуску строку звернення до суду.

На підставі викладеного, керуючись статтями 122, 243, 294 Кодексу адміністративного судочинства України, Верховний Суд

У Х В А Л И В:

Заяву представника ОСОБА_1 Харчука Василя Івановича про поновлення строку звернення до суду задовольнити.

Поновити ОСОБА_1 строк звернення до суду з цим позовом, визнавши поважними підстави пропуску строку звернення до суду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя-доповідач Н.Є. Блажівська

Судді О.В. Білоус

М.М. Гімон

І.Л. Желтобрюх

Р.Ф. Ханова