Справа № 640/11806/21
Суддя: Бояринцева М.А.
Дата ухвалення: 2021-08-09 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

09 серпня 2021 року м. Київ № 640/11806/21

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі судді Бояринцевої М.А., при секретарі судового засідання Кравченку Я.В., розглянувши в підготовчому засіданні матеріали справи за позовом Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві до Товариства з обмеженою відповідальністю "Оптова Мережа 2011" про застосування заходів реагування та за зустрічним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Оптова Мережа 2011" до Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві про визнання дій протиправними та скасування наказу,

В С Т А Н О В И В:

Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві звернулося до суду з позовом про застосування заходів реагування у вигляді повного зупинення експлуатації приміщень торгівельно-розважального центру «Sky Mall» шляхом зобов`язання Товариства з обмеженою відповідальністю «Оптова мережа 2011», , відключити джерела електроживлення та накласти печатки на розподільчі електрощити та вхідні двері приміщень розташованого за адресою: проспект Романа Шухевича (Генерала Ватутіна), 2-Т у Дніпровському районі м. Києва - до повного усунення порушень, зазначених в акті перевірки.

Ухвалою суду від 29.04.2021 відкрито провадження у справі та призначено розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження.

До суду надійшов зустрічний позов Товариства з обмеженою відповідальністю "Оптова Мережа 2011" до Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві, відповідно до якого заявлено наступні вимоги:

визнати протиправними дії щодо винесення наказу представниками Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві;

скасувати наказ Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві № 134 від 12.02.2021.

Ухвалою суду від 07.06.2021 прийнято зустрічний позов до спільного розгляду з первісним позовом у справі №640/11806/21 та вимоги за зустрічним позовом об`єднано в одне провадження з первісним позовом. Одночасно ухвалено перейти до розгляду справи за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче судове засідання

Від Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві надійшло клопотання про залишення зустрічного позову без розгляду з підстав неявки позивача за зустрічним позовом в підготовче засідання та з тих підстав, що наказ є актом одноразового застосування та вичерпав свою дію фактом його виконання, а тому не є таким, що порушує права позивача за зустрічним позовом.

Згідно з пунктом 4 частини першої статті 240 Кодексу адміністративного судочинства України суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду, якщо позивач не прибув (повторно не прибув, якщо він не є суб`єктом владних повноважень) у підготовче засідання чи у судове засідання без поважних причин або не повідомив про причини неявки, якщо від нього не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності.

Представник позивача за зустрічним позовом не забезпечив явку свого представника в підготовче засідання 14.06.2021.

Разом з тим, враховуючи, що позивач за зустрічним позовом Товариство з обмеженою відповідальністю "Оптова Мережа 2011" не є суб`єктом владних повноважень, відповідно неявка представника позивача за зустрічним позовом в підготовче засідання не може бути підставою для залишення позову без розгляду за відсутності повторності неявки.

Щодо наведених позивачем підстав для залишення зустрічного позову без розгляду, оскільки наказ є актом одноразового застосування та вичерпав свою дію фактом його виконання, а тому не є таким, що порушує права позивача за зустрічним позовом, суд зазначає наступне.

Звернення до суду у правовій державі є універсальним механізмом захисту прав, свобод та законних інтересів фізичних і юридичних осіб від можливих порушень з боку адміністративних органів. Конституція України у частині другій статті 55 гарантує кожному право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади.

При цьому, згідно з принципом диспозитивності, закріпленим статтею 9 КАС України, позивач сам вирішує, чи звертатися йому до суду з позовом, самостійно визначає зміст і обсяг позовних вимог, і користується при цьому повною свободою у межах визначених процесуальним законом механізмів (процедур), які створюють реальні можливості для реалізації його прав.

У статті 5 КАС України визначено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом, зокрема, визнання протиправним та скасування індивідуального акта (пункт 2 частини першої цієї статті).

Способи захисту порушеного права особи унормовані статтею 245 КАС України, якою чітко визначені повноваження суду при вирішенні різних категорій справ. Так, частиною першою цієї статті передбачено, що при вирішенні справи по суті суд може задовольнити позов повністю або частково, чи відмовити у його задоволенні повністю або частково. Відповідно до приписів частини другої цієї статті, у разі задоволення обумовленого позову суд може прийняти рішення про визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень.

Отже, це нормативно врегульоване позитивне право, яке має чітко визначений зміст і обсяг у теоретичному і практичному вимірах, законодавчо визначену процедуру (механізм) його здійснення особою та закріплені на рівні Основного закону гарантії його реалізації, і таке право генерує обов`язок держави в особі органу правосуддя розглянути таку адміністративну справу не інакше як за позовною вимогою, поданою відповідно до процесуального кодексу, в межах позовних вимог, на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України, з використанням повноважень з метою, з якою їх надано. Суд може вийти за межі позовних вимог виключно з метою більш ефективного захисту порушеного права особи, проте, як незалежний орган, у жодному випадку не може ініціювати провадження, втручатися у порядок формування вимог чи підміняти своїм владним розпорядчим актом волю особи, що звернулася до суду.

Визначальною ознакою будь-якого індивідуального акта поряд з тим, що він стосується прав або інтересів визначеної в акті особи, є й те, що його дія вичерпується виконанням або має визначений строк (пункт 19 частини першої статті 4 Кодексу). Тобто те, що індивідуальний акт може бути вичерпаний виконанням, закладено законодавцем у саму його дефініцію, як одну з найістотніших ознак його правової природи.

Сама норма пункту 2 частини першої статті 5 КАС України не розрізняє індивідуальні акти, що підлягають оскарженню, на ті, що мають обтяжувальну дію щодо особи на час звернення до суду, і ті, що її вже вичерпали. Жодна інша норма національного законодавства теж не містить обмеження права особи на звернення до суду з вимогою про визнання протиправним і скасування такого, що вже реалізований, індивідуального акта, та не обмежує (звужує) повноважень суду щодо розгляду і вирішення адміністративної справи з огляду на таку ознаку.

Зазвичай особа звертається до суду саме через порушення її прав уже внаслідок (після) такого застосування, адже нереалізований акт не тягне для особи жодних правових наслідків і не може бути скасований на майбутнє.

Отже, предметом судового оскарження може бути будь-який індивідуальний адміністративний акт, що порушує права особи, яка звернулася до суду за захистом, безвідносно до факту його виконання (реалізації) як разом з оскарженням наслідків запровадженого ним заходу контролю, так і окремо.

Даний позов не є завідомо безпідставним, не має штучного характеру (пункт 3 частини другої статті 45 КАС України), заявлено особою, прав та інтересів якої стосується, підстав для відмови у відкритті провадження та залишення без розгляду чи закриття провадження судом не встановлено. За таких обставин, праву особи на пред`явлення такого позову кореспондує обов`язок суду розглянути справу по суті й ухвалити відповідне судове рішення у відповідності до вимог процесуального закону.

Отже, на переконання суду, право на судовий захист пов`язане із самою протиправністю оскаржуваного рішення і не ставиться у залежність від наслідків його реалізації, а виконання адміністративного акта не може виправдовувати протиправності останнього.

За таких обставин суд не вбачає підстав для залишення зустрічного позову без розгляду.

Зазначена позиція суду грунтується на висновках викладених Верховним Судом в ухвалі від 04.03.2021 у справі №816/228/17.

Керуючись ст. 243, 240 Кодексу адміністративного судочинства України Окружний адміністративний суд міста Києва, -

У Х В А Л И В:

Відмовити Головному управлінню Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві у задоволенні клопотання про залишення зустрічного позову без розгляду.

Ухвала, відповідно до змісту ч. 2 ст. 256 та п. 5 ч. 1 ст. 294 КАС України, набирає законної сили з моменту її підписання.

Суддя М.А. Бояринцева