Справа № 640/22039/18
Суддя: Безименна Наталія Вікторівна
Дата ухвалення: 2021-08-10 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 серпня 2021 року м. Київ

Колегія суддів Шостого апеляційного адміністративного суду у складі:

головуючого судді Безименної Н.В.

суддів Аліменка В.О. та Кучми А.Ю.

розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу товариства з обмеженою відповідальністю «Буффало Груп» на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 28 квітня 2021 року у справі за адміністративним позовом Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві до товариства з обмеженою відповідальністю «Буффало Груп» про застосування заходів реагування,-

в с т а н о в и л а:

Позивач звернувся до Окружного адміністративного суду м.Києва з позовом до ТОВ «Буффало Груп», в якому просив застосувати до відповідача, розташованого за адресою: вул. Бориспільска, 30-А у Дарницькому районі міста Києва, заходи реагування у вигляді повного зупинення експлуатації приміщень шляхом опечатування та відімкнення від джерел електроживлення, до повного усунення порушень, зазначених в акті перевірки.

Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 28 квітня 2021 року позов задоволено.

Не погоджуючись із вказаним рішенням, відповідач подав апеляційну скаргу, в якій просить його скасувати та прийняти нове рішення, про відмову в задоволенні позову. Вимоги апеляційної скарги обґрунтовані тим, що вжиті заходи реагування законодавчо не передбачені, унеможливлюють усунення наявних порушень, при цьому на час розгляду справи в суді першої інстанції 27 із 30 порушень було усунуто, а неусунуті порушення не можуть бути підставою для вжиття крайнього заходу реагування, оскільки не створюють безпосереднього ризику виникненню та розвитку пожежі та на даний час всі порушення повністю усунуто, що підтверджується актом перевірки від 18.05.2021 №479.

Позивач відзив на апеляційну скаргу не подавав. В суді першої інстанції його позиція обґрунтовувалась тим, що характер порушень, виявлених під час проведення перевірки відповідача, пов`язаний з ризиком настання реальної загрози життю та здоров`ю людей від пожежі.

Відповідно до ч.1 ст.311 КАС України суд апеляційної інстанції може розглянути справу без повідомлення учасників справи (в порядку письмового провадження) за наявними у справі матеріалами, якщо справу може бути вирішено на підставі наявних у ній доказів, у разі: 1) відсутності клопотань від усіх учасників справи про розгляд справи за їх участю; 2) неприбуття жодного з учасників справи у судове засідання, хоча вони були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового засідання; 3) подання апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції, які ухвалені в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (у порядку письмового провадження).

Беручи до уваги, що в суді першої інстанції справа розглядалась в порядку спрощеного провадження, враховуючи, що за наявними у справі матеріалами її може бути вирішено на підставі наявних у ній доказів та з огляду на відсутність необхідності розглядати справу у судовому засіданні, беручи до уваги встановлений постановою Кабінету Міністрів України від 11 березня 2020 року №211 «Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2» карантин на всій території України, керуючись приписами ст.311 КАС України, справу призначено до розгляду в порядку письмового провадження.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, перевіривши законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційних скарг, перевіривши підстави для апеляційного перегляду, колегія суддів доходить наступних висновків.

Як встановлено судом першої інстанції та вбачається з матеріалів справи, 17.10.2018 ГУ ДСНС України у м. Києві прийнято наказ №625 (з основної діяльності) "Про проведення планових перевірок", відповідно до пункту 34 додатку до якого державним інспекторам у сфері пожежної, техногенної безпеки та цивільного захисту доручено в період з 01.11.2018 по 14.11.2018 провести планову перевірку приміщення ТОВ "Буффало Груп" щодо додержання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сферах цивільного захисту, пожежної і техногенної безпеки.

Повідомлення від 18.10.2018 №22/2702 про проведення планової перевірки надіслано на адресу товариства та отримане його представником 22.10.2018.

На підставі наказу ГУ ДСНС України у м. Києві від 17.10.2018 №625 проведено планову перевірку ТОВ «Буффало Груп» за адресою: вул. Бориспільска, 30-А у Дарницькому районі міста Києва, за результатами якої складено акт від 14.11.2018 №417 (а.с.22-24), в якому зафіксовано порушення відповідачем правил та норм пожежної і техногенної безпеки, які створюють загрозу життю та здоров`ю людей, а саме 30 порушень:

- влаштування та реконструкція приміщень складів, котелень, виставкового залу (будівництво мансарди) виконано без проектної документації, яка затверджена у встановленому законом порядку (не надано) - розділ 2 п. 21. Правил пожежної безпеки в Україні (далі - ППБУ);

- допускається улаштування та експлуатація тимчасових електромереж в виробничих приміщеннях, виробничих, складських - розділ 4 п. 1.8. ППБУ;

- посадові особи, що призначені відповідальними за протипожежний стан (в тому числі - відповідальних осіб за безпечну експлуатацію котелень) приміщень, не пройшли навчання та перевірку знань з питань пожежної безпеки - розділ 2 п. 16, 20, розділ 4 п. 2.17. ППБУ;

- не проведені розрахунки допустимого струмового навантаження електричних мереж (не надано відповідних копій матеріалів) - розділ 4 п. 1.20., 1.1. ППБУ, ПУЕ;

- ширина проходів (дверей) на шляхах евакуації менше 1-го метру - розділ 3 п. 2.23 ППБУ; ДБН В.1.1-7-2016;

- під сходовою клітиною офісної частини (виробничої), влаштоване підсобне приміщення (зберігаються сторонні горючі речі та матеріали, гума, тощо) - розділ 3 п. 2.23., 2.37. ППБУ;

- ширина сходових маршів приміщень з офісу та виставкової зали менше 1,2 метру - розділ 3 п. 2.23., п. 2.37., п. 9.1.11. ППБУ, ДБН В.2.2-9-2009;

- електричні розетки в приміщеннях офісно-виробничої будівлі (в т.ч. підвальні), виставковій залі встановлені (прикріплені) на горючій основі без підкладання під них суцільного негорючого матеріалу, що виступає за габарити електроприладу на 1 см з кожного боку - розділ 4 п. 1.17. ППБУ;

- допускається розміщення горючих матеріалів, тощо в радіусі та ближче одного метру до електрощитів, іншого електроустаткування та приладів опалення в приміщеннях підвалу (виробничих приміщеннях 1-го поверху) - розділ 4 п. 1.18. ППБУ;

- на перепадах висот шляхів евакуації будівлі влаштований поріг більше 0,05 метри (вихід зі сходової клітини на ззовні) - п. 2.23., 2.37., розділ 3; ППБУ; ДБН В.1.1-7-2016, ППБУ;

- дерев`яні конструкції (покрівлі) приміщень будівлі не оброблені вогнезахисною речовиною із складанням акту про виконані роботи - п. 2.5., 2.6., 2.7., 2.8., розділ 3, п. 9 п. 12 розділ 6 ППБУ; ДБН В.1.1.-7-2016;

- приміщення влаштованих котелень, фарбувальної (сушильної) дільниці не обладнані автоматичною системою пожежогасіння з виводом сигналу від приймально - контрольного приладу на пульт централізованого пожежного спостерігання - розділ 5 п. 1.1., 1.2., додаток А, п. 1.6., п. 14.2. ППБУ, ДБН В 2.5-56-2014;

- допускається експлуатація окремих приміщень підприємства (окрім адміністративної частини) без подачі та реєстрації у встановленому законодавством порядку декларації відповідності матеріально-технічної бази суб`єкта господарювання вимогам законодавства з питань пожежної безпеки (склади, котельня)- ст. 57., п. 4., п. 6. Кодекс цивільного захисту України, ППБУ;

- не наданий акт на проведення схованих робіт, щодо прокладання електропроводки за підвісною стелею в адміністративних приміщеннях - розділ 4 п. 1.12. ППБУ;

- не надані результати перевірки (протоколи) ковроліну (виставкової зали), покриття підлоги офісної частини підприємства щодо показників пожежної небезпеки - розділ 2 п. 9., розділ 3 п. 2.17., 2.23 п. 7.3.3 ППБУ, ДБН В 1.1-7-2016;

- евакуаційні виходи не позначені світловими покажчиками "ВИХІД" білого кольору на зеленому фоні, підключеними до джерела живлення аварійного (евакуаційного) освітлення - розділ 3 п. 2.31., 2.32. ППБУ, ДБН В.1.1-7-2016;

- на дверях приміщень різного призначення не розміщенні вказівники категорій приміщень щодо вибухопожежної та пожежної небезпеки (щитова, інші виробничі приміщення, склад) - розділ 3 п. 2.9. ППБУ;

- територія підприємства захарашена горючими відходами (дерев`яні, побутові, будівельні відходи, сміття, шини, тощо) - розділ 3 п. 1., 1.1., 1.2. ППБУ;

- існуючі вогнегасники мансардного поверху (виставкової зали) не пройшли технічне обслуговування - розділ 5 п. 3.17. ППБУ;

- біля місць розташування пожежних гідрантів, пожежних водойм не встановлені покажчики (об`ємні зі світильником або плоскі із застосуванням світловідбивних покриттів) з нанесеними на них: - для пожежного гідранта - літерним індексом ПГ, цифровими значеннями відстані в метрах від покажчика до гідранта, внутрішнього діаметра трубопроводу в міліметрах, зазначенням виду водогінної мережі (тупикова чи кільцева) - розділ 5 п. 2.1.10 ППБУ;

- офісні (адміністративні) приміщення не відокремлені від виробничих (інших), складських приміщень протипожежними перегородками з протипожежними дверима - розділ III п. 2.3., п. 2.1. п. 2.14 таб. 1.2., ППБУ, ДБН В 1.1-7- 2016;

- двері електрощитової кімнати підприємства не виконана з межею вогнестійкості не менше 30 хвилин (ЕІ - 30) - розділ 4 п. 1.24. розділ 3 п. 2.3. п. 2.14 таб. І.2.П. 6.2. ППБУ, ДБН В 1.1-7-2016;

- пожежні рукави, котрі є в наявності в шафах кран-комплектів не проходять не рідше одного разу на шість місяців розгортання та згортання наново - розділ 5 п. 2.2.4. ППБУ;

- допускається зберігання складуємої продукції навалом (в складських приміщеннях) - розділ 3 п. 2.1. ППБУ;

- приміщення складів (підсобних приміщень у дворі) не обладнані автоматичною системою пожежної сигналізації з виводом сигналу від приймально-контрольного приладу на пульт централізованого пожежного спостерігання - розділ 5 п. 1.1., 1.2., додаток А ППБУ, ДБН В 2.5- 56-2014;

- до пожежних кран-комплектів на підприємстві захаращений доступ, що заважає вільному їх використання (експлуатації) - розділ 5 п. 2.2.2. Розділ 3 п. 1.3., ППБУ;

- шляхи евакуації (сходові клітки) захаращені матеріальними цінностями, меблями, шинами, готовою продукцією, тощо (виробничий цех) вихід на вулицю - розділ 3 п. 2.23., 2.37., розділ 6 п. 4.5. ППБУ;

- повітроводи вентиляційної системи не виконані з нормованою межею вогнетривкості - п. 2.4., розділ 3, п. 2.18., розділ 4; п. 7.11. ППБУ; ДБН В.2.5-67:2013;

- на повітроводах загальнообмінної вентиляції в місцях перетинання ними протипожежних перешкод не влаштовані пристрої проти поширення вогню (вогнезатримуючі клапани) - п. 2.18., розділ 4; п. 7.11. ППБУ; ДБН В.2.5-67:2013;

- вимикачі, інші електричні апарати розміщені в приміщенні складу не винесені на ззовні стіни поза межі зазначених приміщень - Розділ 4 п. 1.15. ППБУ.

Акт підписано директор ТОВ «Буффало Груп» без зауважень та заперечень щодо проведеної перевірки та складення акту.

У зв`язку з тим, що виявлені порушення правил та норм пожежної і техногенної безпеки створюють реальну загрозу життю і здоров`ю людей, позивач звернувся до суду з цим адміністративним позовом.

Суд першої інстанції, задовольняючи позовні вимоги, дійшов висновку, що виявлені та не усунуті товариством порушення, зазначені в акті, зокрема, не дотримання вимог щодо оброблення дерев`яних конструкцій (покрівлі) приміщень будівлі вогнезахисною речовиною та експлуатація дверей електрощитової кімнати підприємства з межею вогнестійкості не менше 30 хвилин сприятиме більш швидкому розповсюдженню пожежі та може призвести до загибелі людей або ж нанесенню шкоди їх здоров`ю, що є підставою для застосування судом заходів реагування.

За наслідками перегляду рішення суду першої інстанції в апеляційному порядку, колегія суддів доходить наступних висновків.

Спірні правовідносини, що склались між сторонами, регулюються Конституцією України, Кодексом цивільного захисту України, Законом України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», який визначає правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов`язки та відповідальність суб`єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю).

Відповідно до ст.3 Конституції України людина, її життя і здоров`я, честь і гідність, недоторканність і безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю.

Статтею 1 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» визначено, що державний нагляд (контроль) - діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, місцевих державних адміністрацій, органів місцевого самоврядування (далі - органи державного нагляду (контролю)) в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб`єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, допустимого рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища.

Відповідно до ч.1 ст.4 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» державний нагляд (контроль) здійснюється за місцем провадження господарської діяльності суб`єкта господарювання або його відокремлених підрозділів, або у приміщенні органу державного нагляду (контролю) у випадках, передбачених законом.

В силу вимог ч.7 ст.7 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» на підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду. У разі необхідності вжиття інших заходів реагування орган державного нагляду (контролю) протягом п`яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу.

Відповідно до ст.1 Кодексу цивільного захисту України, цей Кодекс регулює відносини, пов`язані із захистом населення, територій, навколишнього природного середовища та майна від надзвичайних ситуацій, реагуванням на них, функціонуванням єдиної державної системи цивільного захисту, та визначає повноваження органів державної влади, Ради міністрів Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування, права та обов`язки громадян України, іноземців та осіб без громадянства, підприємств, установ та організацій незалежно від форми власності.

Статтями 64, 65, 66 Кодексу цивільного захисту України передбачено, що Центральний орган виконавчої влади, який здійснює нагляд (контроль) у сфері техногенної та пожежної безпеки, реалізує повноваження безпосередньо і через свої територіальні органи в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві та Севастополі, районах, районах у містах, містах обласного, республіканського (Автономної Республіки Крим) значення, а також здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки шляхом проведення планових та позапланових перевірок відповідно до чинного законодавства.

Згідно зі ст.67 Кодексу цивільного захисту України до повноважень центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, належить, зокрема: здійснення державного нагляду (контролю) у сфері техногенної та пожежної безпеки, цивільного захисту щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства органами та суб`єктами господарювання, аварійно-рятувальними службами, зазначеними у статті 65 цього Кодексу; складення актів перевірок, приписів про усунення порушень вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки у разі виявлення таких порушень; звернення до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, експлуатації будівель, об`єктів, споруд, цехів, дільниць, а також машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, зупинення проведення робіт, у тому числі будівельно-монтажних, випуску і реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту, надання послуг, якщо ці порушення створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей

З системного аналізу вищенаведених правових норм вбачається, що позивач, як територіальний орган Державної служби України з надзвичайних ситуацій, уповноважений здійснювати державний нагляд (контроль) у сфері техногенної та пожежної безпеки.

Частинами 1-2 ст.68 Кодексу цивільного захисту України передбачено, що посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, у разі порушення вимог законодавства з питань техногенної та пожежної безпеки, у тому числі невиконання їх законних вимог, зобов`язані застосовувати санкції, визначені законом.

У разі встановлення порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створює загрозу життю та здоров`ю людей, посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки, звертаються до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, споруд, окремих приміщень, випуску та реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту у порядку, встановленому законом.

Згідно зі ст.70 Кодексу цивільного захисту України підставою для звернення центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів є: 1) недотримання вимог пожежної безпеки, визначених цим Кодексом, іншими нормативно-правовими актами, стандартами, нормами і правилами; 2) порушення вимог пожежної безпеки, передбачених стандартами, нормами і правилами, під час будівництва приміщень, будівель та споруд виробничого призначення; 3) випуск і реалізація вибухопожежонебезпечної продукції та продукції протипожежного призначення з відхиленням від стандартів чи технічних умов або без даних щодо відповідності такої продукції вимогам пожежної безпеки; 4) нездійснення заходів щодо захисту персоналу від шкідливого впливу ймовірних надзвичайних ситуацій; 5) відсутність на виробництвах, на яких застосовуються небезпечні речовини, паспортів (формулярів) на обладнання та апаратуру або систем із забезпечення їх безперебійної (безаварійної) роботи; 6) невідповідність кількості засобів індивідуального захисту органів дихання від небезпечних хімічних речовин нормам забезпечення ними працівників суб`єкта господарювання, їх непридатність або відсутність; 7) порушення правил поводження з небезпечними речовинами; 8) відсутність або непридатність до використання засобів індивідуального захисту в осіб, які здійснюють обслуговування потенційно небезпечних об`єктів або об`єктів підвищеної небезпеки, а також в осіб, участь яких у ліквідації наслідків надзвичайної ситуації передбачена планом локалізації і ліквідації наслідків аварій; 9) відсутність на об`єкті підвищеної небезпеки диспетчерської служби або її неготовність до виконання покладених на неї завдань, у тому числі через відсутність відповідних документів, приладів, обладнання або засобів індивідуального захисту; 10) неготовність до використання за призначенням аварійно-рятувальної техніки, засобів цивільного захисту, а також обладнання, призначеного для забезпечення безпеки суб`єктів господарювання; 11) проведення робіт з будівництва будинків та споруд, розміщення інших небезпечних об`єктів, інженерних і транспортних комунікацій, які порушують встановлений законодавством з питань техногенної безпеки порядок їх проведення або проведення яких створює загрозу безпеці населення, суб`єктам господарювання, обладнанню та майну, що в них перебувають.

Повне або часткове зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, виконання робіт, надання послуг здійснюється виключно за рішенням адміністративного суду.

Разом з тим, згідно ст.69 Кодексу цивільного захисту України посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, у межах своїх повноважень видають відповідно приписи, розпорядження чи постанови, зокрема, з питань пожежної безпеки у разі, поміж іншого, недотримання вимог пожежної безпеки, визначених цим Кодексом, іншими нормативно-правовими актами, стандартами, нормами і правилами, та з питань техногенної безпеки.

До суду першої інстанції надходили докази вжиття відповідачем заходів з метою усунення порушень вимог законодавства у сфері пожежної та техногенної безпеки, зокрема, копію акта №32 від 23.01.2019 (а.с.66-69), складений за наслідками проведення перевірки позивача в період з 22.01.2019 по 23.01.2019, в якому зафіксовано 16 порушень, а саме:

- влаштування та реконструкція приміщень складів, котелень, виставкового залу (будівництво мансарди) виконано без проектної документації, яка затверджена у встановленому законом порядку (не надано) - розділ 2 п. 21. Правил пожежної безпеки в Україні (далі - ППБУ);

- не проведені розрахунки допустимого струмового навантаження електричних мереж (не надано відповідних копій матеріалів) - розділ 4 п. 1.20., 1.1. ППБУ, ПУЕ;

- ширина проходів (дверей) на шляхах евакуації менше 1-го метру - розділ 3 п. 2.23 ППБУ; ДБН В.1.1-7-2016;

- дерев`яні конструкції (покрівлі) приміщень будівлі не оброблені вогнезахисною речовиною із складанням акту про виконані роботи - п. 2.5., 2.6., 2.7., 2.8., розділ 3, п. 9 п. 12 розділ 6 ППБУ; ДБН В.1.1.-7-2016;

- приміщення влаштованих котелень, фарбувальної (сушильної) дільниці не обладнані автоматичною системою пожежогасіння з виводом сигналу від приймально - контрольного приладу на пульт централізованого пожежного спостерігання - розділ 5 п. 1.1., 1.2., додаток А, п. 1.6., п. 14.2. ППБУ, ДБН В 2.5-56-2014;

- допускається експлуатація окремих приміщень підприємства (окрім адміністративної частини) без подачі та реєстрації у встановленому законодавством порядку декларації відповідності матеріально-технічної бази суб`єкта господарювання вимогам законодавства з питань пожежної безпеки (склади, котельня)- ст. 57., п. 4., п. 6. Кодекс цивільного захисту України, ППБУ;

- не наданий акт на проведення схованих робіт, щодо прокладання електропроводки за підвісною стелею в адміністративних приміщеннях - розділ 4 п. 1.12. ППБУ;

- не надані результати перевірки (протоколи) ковроліну (виставкової зали), покриття підлоги офісної частини підприємства щодо показників пожежної небезпеки - розділ 2 п. 9., розділ 3 п. 2.17., 2.23 п. 7.3.3 ППБУ, ДБН В 1.1-7-2016;

- не всі евакуаційні виходи позначені світловими покажчиками "ВИХІД" білого кольору на зеленому фоні, підключеними до джерела живлення аварійного (евакуаційного) освітлення - розділ 3 п. 2.31., 2.32. ППБУ, ДБН В.1.1-7-2016;

- на дверях приміщень різного призначення не розміщенні вказівники категорій приміщень щодо вибухопожежної та пожежної небезпеки (щитова, інші виробничі приміщення, склад) - розділ 3 п. 2.9. ППБУ;

- біля місць розташування пожежних гідрантів, пожежних водойм не встановлені покажчики (об`ємні зі світильником або плоскі із застосуванням світловідбивних покриттів) з нанесеними на них: - для пожежного гідранта - літерним індексом ПГ, цифровими значеннями відстані в метрах від покажчика до гідранта, внутрішнього діаметра трубопроводу в міліметрах, зазначенням виду водогінної мережі (тупикова чи кільцева) - розділ 5 п. 2.1.10 ППБУ;

- офісні (адміністративні) приміщення не відокремлені від виробничих (інших), складських приміщень протипожежними перегородками з протипожежними дверима - розділ III п. 2.3., п. 2.1. п. 2.14 таб. 1.2., ППБУ, ДБН В 1.1-7- 2016;

- двері електрощитової кімнати підприємства не виконана з межею вогнестійкості не менше 30 хвилин (ЕІ - 30) - розділ 4 п. 1.24. розділ 3 п. 2.3. п. 2.14 таб. І.2.П. 6.2. ППБУ, ДБН В 1.1-7-2016;

- допускається зберігання складуємої продукції навалом (в складських приміщеннях) - розділ 3 п. 2.1. ППБУ;

- приміщення складів (підсобних приміщень у дворі) не обладнані автоматичною системою пожежної сигналізації з виводом сигналу від приймально-контрольного приладу на пульт централізованого пожежного спостерігання - розділ 5 п. 1.1., 1.2., додаток А ППБУ, ДБН В 2.5- 56-2014;

- вимикачі, інші електричні апарати розміщені в приміщенні складу не винесені на ззовні стіни поза межі зазначених приміщень - Розділ 4 п. 1.15. ППБУ.

В період з 01.02.2019 по 04.02.2019 Дарницьким районним управлінням ГУ ДСНС України у м.Києві проведено повторну перевірку ТОВ «Буффало Груп», за наслідком якої складено акт від 04.02.2019 №95 (а.с.77-87), в якому зафіксовано вже 3 порішення відповідачем вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, а саме:

- дерев`яні конструкції (покрівлі) приміщень будівлі не оброблені вогнезахисною речовиною із складанням акту про виконані роботи - п. 2.5., 2.6., 2.7., 2.8., розділ 3, п. 9 п. 12 розділ 6 ППБУ; ДБН В.1.1.-7-2016;

- допускається експлуатація окремих приміщень підприємства (окрім адміністративної частини) без подачі та реєстрації у встановленому законодавством порядку декларації відповідності матеріально-технічної бази суб`єкта господарювання вимогам законодавства з питань пожежної безпеки (склади, котельня)- ст. 57., п. 4., п. 6. Кодекс цивільного захисту України, ППБУ;

- двері електрощитової кімнати підприємства не виконана з межею вогнестійкості не менше 30 хвилин (ЕІ - 30) - розділ 4 п. 1.24. розділ 3 п. 2.3. п. 2.14 таб. І.2.П. 6.2. ППБУ, ДБН В 1.1-7-2016.

За зверненням відповідача від 29.05.2020 №18, позивачем здійснено позаплановий захід державного нагляду (контролю) щодо дотримання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, за результатами якого складено акт від 23.06.2020 №109 (а.с.192-199), в якому зафіксовано виявлені порушення:

1) п.1.2 гл.1 р.5 ППБ - приміщення не обладнано системами протипожежного захисту відповідно до ДБН В.2.5-56:2014 "Системи протипожежного захисту", визначено ризик настання негативних наслідків - пожежа, надзвичайна ситуація;

2) п.2.32 гл.2 р.3 ППБ - сходові клітки, коридори, проходи та інші шляхи евакуації не обладнано евакуаційним освітленням (світловими покажчиками «Вихід»), визначено ризик настання негативних наслідків - надзвичайна ситуація;

3) п.2.23, 2.28 гл.2 р.3 ППБ - на шляхах евакуації застосовується лінолеум з невизначеним показником пожежної небезпеки, визначено ризик настання негативних наслідків - надзвичайна ситуація;

4) п.3.11 гл.3 р.5 ППБ - на об`єкті не встановлений пожежний щит, який повинен бути укомплектований згідно норм, а саме: вогнегасники - 3 шт., ящик з піском - 1 шт., покривало з негорючого теплоізоляційного матеріалу або повсті розміром 2 x 2 м - 1 шт., гаки - 3 шт., лопати - 2 шт., ломи - 2 шт., сокири - 2 шт., визначено ризик настання негативних наслідків - пожежа;

5) п.22 р.2, п.2.3 гл.2 р.3 ППБ - двері приміщень, що використовуються як складські приміщення (кладові) не виконано протипожежними з межею вогнестійкості ЕІ 30, визначено ризик настання негативних наслідків - пожежа, надзвичайна ситуація;

6) п.8 ст.20 Кодексу цивільного захисту України (далі - КЦЗ України), п.14 постанови Кабінету Міністрів України №444 від 26.06.2013 - відповідальна особа за виконання вимог цивільного захисту та техногенної безпеки не пройшла навчання на територіальних курсах цивільного захисту, визначено ризик настання негативних наслідків - надзвичайна ситуація.

Вказаний акт перевірки підписано відповідачем без зауважень (а.с.118).

Отже, частина порушень була усунута відповідачем, однак з наданих до суду першої інстанції доказів вбачається, що частина виявлених порушень не були усунуті.

При цьому, апелянт самостійно визначає, що частина порушень, зафіксованих в акті перевірки від 14.11.2018 №417 не були усунуті на момент розгляду справи в суді першої інстанції.

У відповідності до п.п.25, 26 ч.1 ст.2 Кодексу цивільного захисту України небезпечна подія - подія, у тому числі катастрофа, аварія, пожежа, стихійне лихо, епідемія, епізоотія, епіфітотія, яка за своїми наслідками становить загрозу життю або здоров`ю населення чи призводить до завдання матеріальних збитків; небезпечний чинник - складова частина небезпечного явища (пожежа, вибух, викидання, загроза викидання небезпечних хімічних, радіоактивних і біологічно небезпечних речовин) або процесу, що характеризується фізичною, хімічною, біологічною чи іншою дією (впливом), перевищенням нормативних показників і створює загрозу життю та/або здоров`ю людини.

Таким чином, законодавець пов`язує створення реальної загрози життю та/або здоров`ю людини від пожежі з обставинами, які можуть призвести до займання та розповсюдження вогню.

Зазначені позивачем в акті від 04.02.2019 №95 порушення колегія суддів вважає пов`язаними з ризиком настання реальної загрози життю та здоров`ю людей, які працюють, перебувають в будівлі, а також особам, які будуть здійснювати гасіння виниклої пожежі та є обставинами, які можуть призвести до займання та розповсюдження вогню.

Колегія суддів не погоджується з твердженнями скаржника, що виявлені порушення не створюють загрози життю та здоров`ю осіб, що перебуватимуть у приміщенні.

Мета застосування заходів реагування у сфері державного нагляду (контролю) полягає в убезпеченні людей від можливої небезпеки. Разом з тим, форма такого захисту повинна бути розумною, не порушувати прав відповідача і не повинна перешкоджати власнику (користувачу) вживати заходів до усунення виявлених порушень.

Поняття «загроза життю та/або здоров`ю людини» є оціночним поняттям, яке лежить у сфері захисту населення, територій, навколишнього природного середовища та майна, функція контролю (нагляду) за чим, зокрема, покладена на позивача, посадові особи якого володіють спеціальними знаннями у цій сфері.

На думку суду, наведені порушення вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки безумовно пов`язані з ризиком настання реальної загрози життю та/або здоров`ю людей, які працюють, перебувають в приміщеннях будівлі, а також особам, які будуть здійснювати гасіння виниклої пожежі та є обставинами, які можуть призвести до займання та розповсюдження вогню.

Крім того, застосування заходів реагування у вигляді зупинення експлуатації приміщень, є тимчасовим заходом, який направлений на попередження настання негативних наслідків, викликаних наявністю на об`єкті порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, які створюють загрозу життю та здоров`ю людей.

Щодо аргументів скаржника про здійснення повторної перевірки Дарницьким районним управлінням ГУ ДСНС України у м.Києві ТОВ «Буффало Груп» за результатами якої складено акт від 18.05.2021 №479, в якому зафіксовано відсутність виявлених порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, колегія суддів зазначає, що у вказаному акті відсутня інформація про те, що перевірка проводилась саме з приводу встановлення факту усунення відповідачем порушень, відображених в акті від 14.11.2018 №417, та які слугували підставою звернення до суду із цим позовом. Отже, указаний довід скаржника є безпідставним.

Наведене відповідає правовій позиції, викладеній у постанові Верховного Суду від 30.09.2020 у справі №160/1736/19.

Крім того, наявність акту від 18.05.2021 №479 (про відсутність встановлених під час перевірки порушень) не спростовує висновок суду першої інстанції про наявність підстав для вжиття заходів реагування, оскільки порушення були усунуті після ухвалення судом першої інстанції рішення по суті спірних правовідносин, а не на час подання позову суб`єктом владних повноважень. Усунення позивачем усіх, встановлених перевіркою, порушень є підставою для звернення до відповідача, оскільки ч.5 ст.4 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» надано повноваження органу, який ініціював призупинення, зняття відповідного заходу реагування.

Зазначений висновок щодо застосування норм права викладений у постанові Верховного Суду від 16.04.2020 у справі №1540/4375/18, який підлягає застосуванню до спірних правовідносин.

Зважаючи на встановлені судом першої інстанції фактичні обставини справи, колегія суддів вважає, що не дивлячись на часткове усунення з боку відповідача встановлених порушень, низка з них станом на час ухвалення рішення судом першої інстанції залишались такими, що створювали реальну загрозу життю і здоров`ю людей. Отже, висновки судів про наявність підстав для задоволення позову є правильними.

Аналогічного висновку дійшов Верховний Суд під час розгляду справи №812/2061/17 у постанові від 29.04.2020, який має бути врахований судом.

При цьому, застосовані судом заходи реагування в повному обсязі відповідають нормам чинного законодавства, а твердження апелянта, що вжиті заходи унеможливлюють усунення порушень у сфері техногенної та пожежної безпеки відхиляються судом, оскільки з акту від 18.05.2021 №479 вбачається відсутність таких порушень.

Інші доводи скаржника, викладені в апеляційній скарзі, висновків суду першої інстанції не спростовують, при цьому колегія суддів звертає увагу на ті обставини, що відповідно до правил п.41 «Висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень» обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.

На підставі вищенаведеного, приймаючи до уваги, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального права, рішення суду ґрунтується на засадах верховенства права, є законним і обґрунтованим, висновки суду першої інстанції доводами апелянтів не спростовані, колегія суддів приходить до висновку про відсутність підстав для його зміни або скасування.

Відповідно до п.2 ч.5 ст.328 КАС України не підлягають касаційному оскарженню судові рішення у справах незначної складності та інших справах, розглянутих за правилами спрощеного позовного провадження (крім справ, які відповідно до цього Кодексу розглядаються за правилами загального позовного провадження).

Керуючись ст.ст.308, 311, 315, 316, 321, 322, 325, 329 КАС України, колегія суддів,-

П О С Т А Н О В И Л А:

Апеляційну скаргу товариства з обмеженою відповідальністю «Буффало Груп» - залишити без задоволення.

Рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 28 квітня 2021 року - залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та не підлягає касаційному оскарженню.

Текст постанови виготовлено 10 серпня 2021 року.

Головуючий суддя Н.В.Безименна

Судді В.О.Аліменко

А.Ю.Кучма