Справа № 640/26795/20
Суддя: Кучма Андрій Юрійович
Дата ухвалення: 2021-08-05 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05 серпня 2021 року м. Київ

Колегія суддів Шостого апеляційного адміністративного суду у складі:

головуючого судді Кучми А.Ю.,

суддів Аліменка В.О., Безименної Н.В.

за участю секретаря Островської О.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 03 березня 2021 року (м. Київ, дата складання повного тексту - 11.03.2021) у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Київської області, третя особа - ОСОБА_2 про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити дії,-

В С Т А Н О В И Л А :

ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом, в якому просить:

- скасувати рішення №113/2020 від 24.06.2020 дисциплінарної палати Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Київської області;

- скасувати рішення №VIII-011/2020 від 28.08.2020 Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури.

Позовні вимоги обґрунтовано тим, що позивач не погоджується із винесеними рішеннями відповідачів, оскільки при їх прийнятті не були враховані всі доводи, наведені позивачем у скарзі, не надана їм належна правова оцінка, а тому оскаржувані рішення є необґрунтованими і незаконними та підлягають скасуванню.

Відповідачі у своїх відзивах просили суд відмовити у задоволенні позову, зазначили, що оскаржувані рішення не мають безпосереднього впливу на права та обов`язки позивача, оскаржувані рішення були прийняті в порядку, спосіб та межах повноважень, з дотриманням процедури їх прийняття.

Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 03 березня 2021 року у задоволенні адміністративного позову відмовлено.

Не погоджуючись з судовим рішенням, позивач подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати рішення суду першої інстанції та ухвалити нове рішення, яким задовольнити позовні вимоги у повному обсязі.

Апеляційну скаргу обґрунтовано тим, що рішення суду першої інстанції прийнято з порушенням норм матеріального та процесуального права та неповного з`ясування обставин у справі. Апелянт вказує, що відповідачі не спростували і не надали належної оцінки доводам позивача викладеним у скаргах, не з`ясували та не зробили відповідних висновків.

Відповідачем подано відзив на апеляційну скаргу в якому зазначено про безпідставність доводів апеляційної скарги, відсутність підстав для її задоволення та відсутність підстав для скасування рішення суду першої інстанції.

Розглянувши доводи апеляційної скарги, перевіривши матеріали справи, правильність застосування судом першої інстанції норм законодавства, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає залишенню без задоволення, а рішення суду - без змін.

Згідно ст. 316 КАС України, суд апеляційної інстанції залишає скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Як вбачається з матеріалів справи та встановлено судом першої інстанції, 16.03.2020 на адресу Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Київської області надійшла скарга позивача, в якій з посиланням на статті 7, 44, 45, 57 Правил адвокатської етики, остання вважала, що дописи у соціальний мережі Фейсбук на сторінці Адвокатського об`єднання «Вишневий і партнери» створюють враження, що вона не була законною дружиною ОСОБА_3 , намагається збагатитися за рахунок статків колишнього подружжя та може бути причетною до листа із погрозами, який надійшов на адресу адвоката опонента. Зазначені дії адвоката не відповідають принципам чесності, стриманості, коректності та толерантності, в зв`язку із чим, просила притягнути адвоката ОСОБА_2 до відповідальності.

24 червня 2020 року, за результатами розгляду скарги позивача щодо поведінки адвоката ОСОБА_2 , довідки та матеріалів перевірки, Кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури Київської області у складі дисциплінарної палати прийняла рішення №13/2020, яким відмовила у порушенні дисциплінарної справи стосовно адвоката ОСОБА_2 .

Не погоджуючись з прийнятим рішенням, 24 липня 2020 року позивач звернулась до Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури зі скаргою на рішення дисциплінарної палати Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Київської області №113/2020 від 24 червня 2020 року про відмову у порушенні відносно адвоката ОСОБА_2 дисциплінарної справи.

Рішенням №VIII-011/2020 від 28.08.2020 Вища кваліфікаційно-дисциплінарна Комісії адвокатури залишила без задоволення скаргу позивача на рішення дисциплінарної палати Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Київської області №113/2020 від 24 червня 2020 року про відмову у порушенні відносно адвоката ОСОБА_2 дисциплінарної справи та залишила без змін рішення дисциплінарної палати Кваліфікаційно- дисциплінарної комісії адвокатури Київської області № 113/2020.

Позивач, вважаючи протиправним вищевказані рішення, звернулася з даним адміністративним позовом до суду.

Відмовляючи у задоволенні позовних вимог, суд першої інстанції виходив з того, що рішення відповідачів прийняті у відповідності до вимог чинного законодавства, з урахуванням всіх обставин справи.

Колегія суддів погоджується з таким висновком суду першої інстанції з огляду на наступне.

Правові засади організації і діяльності адвокатури та здійснення адвокатської діяльності в Україні визначає Закон України від 05 липня 2012 року № 5076-VI «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» (далі - Закон № 5076-VI).

Відповідно до п.1 ч.1 ст.1 Законом України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», адвокат - фізична особа, яка здійснює адвокатську діяльність на підставах та в порядку, що передбачені цим Законом; адвокатська діяльність - незалежна професійна діяльність адвоката щодо здійснення захисту, представництва та надання інших видів правової допомоги клієнту.

Згідно ст.33 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», адвоката може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності у порядку дисциплінарного провадження з підстав, передбачених цим Законом.

Дисциплінарне провадження - процедура розгляду письмової скарги, яка містить відомості про наявність у діях адвоката ознак дисциплінарного проступку.

Дисциплінарне провадження стосовно адвоката здійснюється кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури за адресою робочого місця адвоката, зазначеною в Єдиному реєстрі адвокатів України.

Згідно з частинами 1, 10, 11 статті 50 Закону № 5076-VI, кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури утворюється з метою визначення рівня фахової підготовки осіб, які виявили намір отримати право на заняття адвокатською діяльністю, та вирішення питань щодо дисциплінарної відповідальності адвокатів. Кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури є юридичною особою і діє відповідно до цього Закону, інших законів України та Положення про кваліфікаційно-дисциплінарну комісію адвокатури. Установчим документом кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури є Положення про кваліфікаційно-дисциплінарну комісію адвокатури, яке затверджується Радою адвокатів України.

Відповідно до статті 37 Закону № 5076-VI, дисциплінарне провадження складається з таких стадій: 1) проведення перевірки відомостей про дисциплінарний проступок адвоката; 2) порушення дисциплінарної справи; 3) розгляд дисциплінарної справи; 4) прийняття рішення у дисциплінарній справі.

Процедуру здійснення дисциплінарного провадження на кожній із вказаних вище стадій врегульовано статтями 38, 39, 40 і 41 Закону № 5076-VI.

Згідно зі статтею 38 Закону № 5076-VI (перевірка відомостей про дисциплінарний проступок адвоката), член дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури за дорученням голови палати проводить перевірку відомостей, викладених у заяві (скарзі), та звертається до адвоката для отримання письмового пояснення по суті порушених питань. Під час проведення перевірки член дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури має право опитувати осіб, яким відомі обставини вчинення діяння, що має ознаки дисциплінарного проступку, отримувати за письмовим запитом від органів державної влади та органів місцевого самоврядування, їх посадових та службових осіб, керівників підприємств, установ, організацій незалежно від форми власності та підпорядкування, громадських об`єднань, фізичних осіб необхідну для проведення перевірки інформацію, крім інформації з обмеженим доступом. За результатами перевірки відомостей членом дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури складається довідка, яка має містити викладення обставин, виявлених під час перевірки, висновки та пропозиції щодо наявності підстав для порушення дисциплінарної справи. Заява (скарга) про дисциплінарний проступок адвоката, довідка та всі матеріали перевірки подаються на розгляд дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури.

Відповідно до статті 39 Закону № 5076-VI (порушення дисциплінарної справи), за результатами розгляду заяви (скарги) про дисциплінарний проступок адвоката, довідки та матеріалів перевірки дисциплінарна палата кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури більшістю голосів членів палати, які беруть участь у її засіданні, вирішує питання про порушення або відмову в порушенні дисциплінарної справи стосовно адвоката. Рішення про порушення дисциплінарної справи з визначенням місця, дня і часу її розгляду чи про відмову в порушенні дисциплінарної справи надсилається або вручається під розписку адвокату та особі, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката, протягом трьох днів з дня прийняття такого рішення. До рішення про порушення дисциплінарної справи, яке надсилається або вручається адвокату, додається довідка члена дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, складена за результатами перевірки.

Рішення про порушення дисциплінарної справи або про відмову в порушенні дисциплінарної справи може бути оскаржено протягом тридцяти днів з дня його прийняття до Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури або до суду.

До повноважень кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури належить, зокрема, здійснення дисциплінарного провадження стосовно адвокатів (пункт 4 частини п`ятої статті 50 Закону).

Згідно ч. 1 ст. 52 Закону «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» ВКДКА є колегіальним органом, завданням якого є розгляд скарг на рішення, дії чи бездіяльність кваліфікаційно- дисциплінарних комісій адвокатури.

ВКДКА в системі органів адвокатського самоврядування є апеляційним органом, який розглядає скарги на рішення кваліфікаційно-дисциплінарних комісій адвокатури безпосередньо в межах матеріалів конкретної дисциплінарної справи.

ВКДКА протягом десяти днів з дня отримання заяви (скарги) витребовує матеріали дисциплінарної справи у відповідної КДКА та забезпечує розгляд скарги на рішення у справі протягом тридцяти днів з дня одержання матеріалів дисциплінарної справи. (ч. 2 ст. 42 Закону)

Згідно з частиною п`ятою статті 52 Закону, Вища кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури за результатами розгляду скарги на рішення, дії чи бездіяльність кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури має право: 1) залишити скаргу без задоволення, а рішення кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури без змін; 2) змінити рішення кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури; 3) скасувати рішення кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури та ухвалити нове рішення; 4) направити справу для нового розгляду до відповідної кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури та зобов`язати кваліфікаційно-дисциплінарну комісію адвокатури вчинити певні дії.

Відповідно до п.1 розд. І Положення про Вищу кваліфікаційно-дисциплінарну комісію адвокатури (яке є установчим документом ВКДКА), затвердженого рішенням звітно-виборного з`їзду адвокатів України від 09.06.2017 (далі - Положення), визначено, що ВКДКА - колегіальний орган, що діє у системі органів Національної асоціації адвокатів України та є національним органом адвокатського самоврядування, на який Законом України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», покладено завдання розгляду скарг на рішення, дії чи бездіяльність кваліфікаційно-дисциплінарних комісій адвокатури.

Як вбачається з матеріалів справи, 16.03.2020 на адресу КДКА Київської області надійшла скарга позивача про порушення адвокатом ОСОБА_2 Правил адвокатської етики. Зокрема, позивач зазначила, що адвокат використав незаконні методи при виконанні доручення клієнта, що суперечить чинному законодавству та Правилам адвокатської етики.

З досліджених комісією під час проведення перевірки документів, що були надані сторонами встановлено, що текст допису, на який позивач посилається у скарзі та на думку якої, «у сукупності із фотознімками, допис створює враження у кожного, хто обізнаний про існування цієї судової справи та персональний склад її учасників, хибне враження про те, що вона, нібито не була законною дружиною ОСОБА_3 , намагається протиправно збагатитися за рахунок «статків колишнього подружжя» та може бути причетною до листа з погрозами адвокату», - не містить посилання на жодну судову справу, немає ніякої ідентифікації майна чи адреси, за яким можливо зіставити позивача, є загальним та стосується незалежності адвоката під час виконання своїх професійних обов`язків і неможливості чинити тиск на нього.

Крім того, твердження позивача про «наявність негативного, принизливого наповнення слова «коханка», що було використане у дописі та застосування якого стосовно неї, ображає її честь та гідність», дисциплінарна палата оцінювала критично, з огляду, на відсутність компетенції дисциплінарної палати КДКА Київської області на вирішення спорів щодо захисту честі, гідності та ділової репутації.

Суд першої інстанції вірно вказав, що відповідно до змісту адміністративного позову, позивач також наголошує на фактах порушення адвокатом ОСОБА_2 Правил адвокатської етики та приписів Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», що не може бути обставинами розгляду у даній справі з огляду на те, що встановлення факту вчинення адвокатом дисциплінарного проступку або відсутність складу дисциплінарного проступку в діях адвоката, що є підставою для прийняття дисциплінарною палатою кваліфікаційно- дисциплінарної комісії адвокатури або Вищою кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури відповідних рішень, є виключним повноваженням органів адвокатського самоврядування.

Аналогічної позиції дійшов Верховний суд в постанові від 05.06.2019 по справі №826/5980/17.

При цьому, суд вірно вказав, що позивач не вказує обставин, які б свідчили про порушення відповідачем процедури розгляду її скарги, не наводить жодних процесуальних норм, які б на її думку було порушено відповідачами, а фактично наполягає на перевірці судом в рамках поданого адміністративного позову доводів скарги на дії адвоката ОСОБА_2

Відповідно до ст. 70 Правил адвокатської етики, затверджених звітно-виборним з`їздом, адвокатів України 2017 року 09.06.2017, при застосуванні дисциплінарних стягнень за порушення Правил адвокатської етики, дисциплінарні органи адвокатури України мають виходити із загальних засад юридичної відповідальності повинні застосовувати дисциплінарні стягнення лише за винні порушення. Щодо відносин дисциплінарної відповідальності адвокатів діє презумпція невинуватості. Адвокат вважається невинуватим у вчиненні дисциплінарного проступку і не може бути підданий дисциплінарному стягненню, доки його вину не буде доведено в законному порядку і встановлено рішенням КДКА або ВКДКА про притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності.

Адвокат не зобов`язаний доводити свою невинуватість у вчиненні дисциплінарного проступку. Обов`язок доказування вини адвоката у проступку покладається на особу, яка ініціює питання дисциплінарної відповідальності відносно адвоката.

Звинувачення адвоката не може ґрунтуватися на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини адвоката тлумачяться на його користь.

Крім того, не допускається зловживання правом на звернення до КДКА, у тому числі ініціювання питання про дисциплінарну відповідальність адвоката без достатніх підстав, і використання зазначеного права, як засобу тиску на адвоката у зв`язку із здійсненням ним адвокатської діяльності.

Таким чином, під час розгляду дисциплінарної справи відносно адвоката ОСОБА_2 , відкритої на підставі скарги позивача, обов`язок доведення винуватості адвоката у вчиненні дисциплінарного проступку було покладено на позивача, як особу, яка ініціює питання дисциплінарної відповідальності адвоката.

Проте, позивачем не було надано жодних достатніх доказів на обґрунтування її доводів щодо вчинення адвокатом дисциплінарного проступку.

Колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, що прийняття рішення про порушення (відмову в порушенні) дисциплінарної справи, є повноваженням дисциплінарної палати КДКА Київської області, тому суд не може надавати правову оцінку самому рішенню та перевіряти обставини, на підставі яких прийняте це рішення, а лише перевіряє, чи прийняте таке рішення з дотриманням встановленої процедури та чи належить до повноважень цього органу приймати таке рішення

З системного аналізу статті 39 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» вбачається, що рішення про відмову в порушенні дисциплінарної справи не тягне за собою жодних негативних для позивача наслідків, оскільки таке рішення не встановлює факту вчинення конкретного дисциплінарного проступку, так як відмова в порушенні дисциплінарної справи свідчить лише про те, що в процесі перевірки не виявлені ознаки дисциплінарного проступку. Лише за результатами розгляду дисциплінарної справи по суті може прийматися рішення про притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності за вчинення дисциплінарного проступку і застосування до нього дисциплінарного стягнення або про закриття дисциплінарної справи, а тому оскаржуване позивачем рішення КДКА Київської області містить лише висновки щодо відсутності в діях адвоката ознак дисциплінарного проступку.

За таких обставин, суд першої інстанції дійшов вірного висновку, що рішення про відмову в порушенні дисциплінарної справи не порушує прав позивача та не спричиняє негативних наслідків, а рішення дисциплінарної палати КДКА Київської області №113/2020 від 24.06.2020 прийнято у відповідності до вимог, встановлених Законом України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» та не підлягає скасуванню.

Як вбачається з матеріалів справи, 27.07.2020 до Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури надійшла скарга позивача, що підтверджується штампом вхідної кореспонденції ВКДКА від 27.07.2020 за вх. № 13944.

30.07.2020 ВКДКА листом за вих. № 2959 витребувала в КДКА Київської області матеріали дисциплінарного провадження відносно адвоката ОСОБА_2

11.08.2020 матеріали дисциплінарного провадження надійшли на адресу ВКДКА з листом КДКА Київської області № 892 від 10.08.2020 (вх. ВКДКА від 11.08.2020 № 14042).

При цьому, скарга була розглянута на черговому засіданні ВКДКА 28.08.2020, на якому було прийняте оскаржуване рішення №VIII-011/2020.

Таким чином, відповідач розглянув скаргу позивача з дотриманням строків, передбачених Законом.

Згідно ч. 5 ст. 52 Закону, в межах наданих повноважень, шляхом голосування, всебічно і повно з`ясувавши всі наявні фактичні обставини, в тому числі, скаргу позивача, а також матеріали, що надійшли з КДКА регіону, було прийнято оскаржуване рішення №VIII-011/2020 від 28.08.2020.

За таких обставин колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, що при винесенні рішення №VIII-011/2020 від 28.08.2020 відповідач діяв у спосіб та у межах наданих повноважень, відповідно до вимог законодавства, а тому відсутні підстави для визнання оскаржуваного рішення неправомірним та скасування його.

Колегія суддів зазначає, що в оскаржуваних рішеннях відповідачів є відповідні частини в яких зазначено обґрунтування підстав та мотивів ухвалення цих рішень, а також окремі висновки, яких дійшли відповідачі розглядаючи скаргу позивача. Тобто кожному доводу та доказу, які були у скаргах позивача, відповідачами було надано оцінку, про що і було зазначено в оскаржуваних рішеннях.

Таким чином, твердження позивача, що оскаржувані рішення не відповідають принципу обґрунтованості спростовуються змістом самих рішень.

Відповідно до пункту 30 рішення Європейського Суду з прав людини у справі «Hirvisaari v. Finland» від 27 вересня 2001 року, рішення судів повинні достатнім чином містити мотиви, на яких вони базуються для того, щоб засвідчити, що сторони були заслухані, та для того, щоб забезпечити нагляд громадськості за здійсненням правосуддя .

Згідно пункту 29 рішення Європейського Суду з прав людини у справі «Ruiz Torija v. Spain» від 9 грудня 1994 року, статтю 6 не можна розуміти як таку, що вимагає пояснень детальної відповіді на кожний аргумент сторін. Відповідно, питання, чи дотримався суд свого обов`язку обґрунтовувати рішення може розглядатися лише в світлі обставин кожної справи

Згідно пункту 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення.

Доводи апеляційної скарги зазначених вище висновків суду попередньої інстанції не спростовують і не дають підстав для висновку, що судом першої інстанції при розгляді справи неправильно застосовано норми матеріального права, які регулюють спірні правовідносини, чи порушено норми процесуального права.

З урахуванням вищевикладеного, колегія суддів приходить до висновку, що рішення суду є законним і обґрунтованим, ухваленим з дотриманням норм матеріального та процесуального права, а тому підстав для його скасування не має.

Керуючись ст. ст. 242, 243, 251, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 328, 329 Кодексу адміністративного судочинства України, колегія суддів -

П О С Т А Н О В И Л А :

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 - залишити без задоволення, а рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 03 березня 2021 року - без змін.

Постанова набирає законної сили з моменту її прийняття та може бути оскаржена в порядку та строки, встановлені ст.ст. 328, 329 КАС України.

Повний текст постанови виготовлено 09.08.2021.

Головуючий суддя: А.Ю. Кучма

В.О. Аліменко

Н.В. Безименна