Справа № 808/944/17(СН/280/73/19)
Суддя: Шевцова Н.В.
Дата ухвалення: 2021-08-09 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

09 серпня 2021 року

Київ

справа №808/944/17(СН/280/73/19)

адміністративне провадження №К/9901/705/21, К/9901/3003/31, К/9901/3829/21

Верховний Суд у складі судді Касаційного адміністративного суду Шевцової Н.В., перевірив матеріали адміністративної справи за касаційними скаргами Офісу Генерального прокурора, прокуратури Запорізької області, ОСОБА_1 на рішення Запорізького окружного адміністративного суду від 04 травня 2020 року та постанову Третього апеляційного адміністративного суду від 11 листопада 2020 року у справі № 808/944/17 (СН/280/73/19) за позовом ОСОБА_1 до Офісу Генерального прокурора, прокуратури Запорізької області про визнання протиправними та скасування наказів про проведення службової перевірки та звільнення, стягнення моральної шкоди,

УСТАНОВИВ:

Ухвалами Верховного Суду від 09 лютого 2021 року відкрито касаційні провадження за касаційними скаргами Офісу Генерального прокурора та ОСОБА_1 на рішення Запорізького окружного адміністративного суду від 04 травня 2020 року та постанову Третього апеляційного адміністративного суду від 11 листопада 2020 року у справі № 808/944/17 (СН/280/73/19) за позовом ОСОБА_1 до Офісу Генерального прокурора, прокуратури Запорізької області про визнання протиправними та скасування наказів про проведення службової перевірки та звільнення, стягнення моральної шкоди.

Ухвалою Верховного Суду від 10 березня 2021 року відкрито касаційне провадження за касаційною скаргою прокуратури Запорізької області на рішення Запорізького окружного адміністративного суду від 04 травня 2020 року та постанову Третього апеляційного адміністративного суду від 11 листопада 2020 року у справі № 808/944/17 (СН/280/73/19) за позовом ОСОБА_1 до Офісу Генерального прокурора, прокуратури Запорізької області про визнання протиправними та скасування наказів про проведення службової перевірки та звільнення, стягнення моральної шкоди.

За приписами пунктів 2, 3, 4, 5 частини першої статті 340 КАС України суддя-доповідач в порядку підготовки справи до касаційного розгляду вирішує письмово заявлені клопотання учасників справи, вирішує питання про можливість попереднього розгляду справи або письмового провадження за наявними у справі матеріалами у суді касаційної інстанції, вирішує питання про зупинення виконання судових рішень, які оскаржуються; вирішує інші питання, необхідні для касаційного розгляду справи.

Офісом Генерального прокурора та прокуратурою Запорізької області заявлено клопотання про розгляд справи за участю їх представників.

Відповідно до частини першої статті 344 Кодексу адміністративного судочинства України у суді касаційної інстанції скарга розглядається за правилами розгляду справи судом першої інстанції в порядку спрощеного позовного провадження, з урахуванням положень статті 341 цього Кодексу.

Особливості розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження врегульовано статтею 262 КАС України, згідно з частиною п`ятою якої суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

За змістом пункту 2 частини шостої цієї ж статті 262 КАС України суд може відмовити в задоволенні клопотання сторони про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін:

1) у випадках, визначених статтею 263 цього Кодексу;

2) якщо характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі незначної складності не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи.

Частина перша статті 263 КАС України визначає, що суд розглядає за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні) справи щодо:

1) оскарження бездіяльності суб`єкта владних повноважень або розпорядника інформації щодо розгляду звернення або запиту на інформацію;

2) оскарження фізичними особами рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень щодо обчислення, призначення, перерахунку, здійснення, надання, одержання пенсійних виплат, соціальних виплат непрацездатним громадянам, виплат за загальнообов`язковим державним соціальним страхуванням, виплат та пільг дітям війни, інших соціальних виплат, доплат, соціальних послуг, допомоги, захисту, пільг;

3) припинення за зверненням суб`єкта владних повноважень юридичних осіб чи підприємницької діяльності фізичних осіб - підприємців у випадках, визначених законом, чи відміни державної реєстрації припинення юридичних осіб або підприємницької діяльності фізичних осіб - підприємців;

4) стягнення грошових сум, що ґрунтуються на рішеннях суб`єкта владних повноважень, щодо яких завершився встановлений цим Кодексом строк оскарження та сума яких не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;

5) оскарження фізичними особами рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень щодо в`їзду (виїзду) на тимчасово окуповану територію.

Європейський суд з прав людини у рішенні від 26 травня 1988 року в справі "Ekbatani проти Швеціїї" зазначив, що якщо розгляд справи у суді першої інстанції був публічним, відсутність "публічності" при розгляді справи у другій та третій інстанціях може бути виправданою особливостями процедури по цій справі. Якщо скарга стосується виключно питання права, залишаючи осторонь фактичні обставини справи, то вимоги статті 6 Конвенції можуть бути дотримані і тоді, коли заявнику не було надано можливості бути заслуханим у апеляційному чи касаційному суді особисто. Зокрема як зазначив Європейський суд з прав людини, це стосується суду тієї інстанції, перед яким не ставиться завдання встановлення фактичних обставин, а лише перевірка правильності застосування норм права.

Зважаючи на характер спірних правовідносин, наявні у матеріалах справи докази, якими сторони обґрунтовують свої вимоги та заперечення, відсутність клопотань від інших учасників справи про розгляд справи за їх участю, Верховний Суд дійшов висновку про наявність підстав для розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін за наявними у справі матеріалами, а тому в задоволенні клопотань про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін необхідно відмовити.

Згідно зі статтею 340 Кодексу адміністративного судочинства України проведені необхідні дії з підготовки справи до касаційного розгляду.

Керуючись статтями 12, 248, 263, 340, 343, 344 Кодексу адміністративного судочинства України, Суд

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотань Офісу Генерального прокурора, прокуратури Запорізької області про розгляд справи за участю їх представників - відмовити.

Адміністративну справу за касаційними скаргами Офісу Генерального прокурора, прокуратури Запорізької області, ОСОБА_1 на рішення Запорізького окружного адміністративного суду від 04 травня 2020 року та постанову Третього апеляційного адміністративного суду від 11 листопада 2020 року у справі № 808/944/17 (СН/280/73/19) за позовом ОСОБА_1 до Офісу Генерального прокурора, прокуратури Запорізької області про визнання протиправними та скасування наказів про проведення службової перевірки та звільнення, стягнення моральної шкоди призначити до розгляду у порядку спрощеного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами на 10 серпня 2021 року в приміщенні Верховного Суду за адресою: м. Київ, вул. Московська, 8, корпус 5.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання і оскарженню не підлягає.

Суддя-доповідач Н.В. Шевцова