Справа № 580/3545/21
Суддя: А.М. Бабич
Дата ухвалення: 2021-08-10 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 серпня 2021 року справа № 580/3545/21

м. Черкаси

Черкаський окружний адміністративний суд одноособово у складі головуючої судді Бабич А.М., розглянувши в залі суду в спрощеному письмовому провадженні адміністративну справу за позовом ТОВАРИСТВА З ОБМЕЖЕНОЮ ВІДПОВІДАЛЬНІСТЮ "НІКАС МАРКЕТ" до ГОЛОВНОГО УПРАВЛІННЯ ДПС У ЧЕРКАСЬКІЙ ОБЛАСТІ про визнання протиправним і скасування рішення,

УСТАНОВИВ:

01.06.2021 у Черкаський окружний адміністративний суд надійшов позов ТОВАРИСТВА З ОБМЕЖЕНОЮ ВІДПОВІДАЛЬНІСТЮ "НІКАС МАРКЕТ" (19400, Черкаська обл., Корсунь-Шевченківський р-н, місто Корсунь-Шевченківський, вулиця Героїв Майдану, будинок 7; ) (далі - позивач) до ГОЛОВНОГО УПРАВЛІННЯ ДПС У ЧЕРКАСЬКІЙ ОБЛАСТІ (18002, м.Черкаси, вул.Хрещатик, буд.235; ) (далі - відповідач) про визнання протиправним і скасування податкового повідомлення-рішення від 01.04.2021 № (далі - ППР).

Додатково просило присудити за рахунок бюджетних асигнувань відповідача на його користь витрати зі сплати судового збору в розмірі 2270,00грн.

В обґрунтування зазначив, що спірне рішення прийняте за наслідками камеральної перевірки, яка проведена з дослідження відомостей поза межами, передбачених Податковим кодексом України повноважень для такого виду перевірки. Вказує, що акт за результатами перевірки отримав з простроченням з денного строку для його надання контролюючим органом, визначеним п.86.2 ст.86 Податкового кодексу України. Стверджує, що чинним податковим кодексом не визначено, що подання звіту форми №1-ОА «Звіт про обсяги придбання та реалізації алкогольних напоїв у оптовій мережі», форми №2-РС «Звіт про обсяги виробництва та реалізації алкогольних напоїв» може бути предметом камеральної перевірки. Тому нарахування штрафних санкцій за порушення строків подання таких звітів не може грунтуватись на результатах такої перевірки. Просив урахувати висновки Верховного Суду, викладені в постанові від 28.05.2019 у справі №826/19473/14.

Ухвалою суду від 23.06.2021 позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження у справі та вирішено розгляд справи здійснювати на виконання ст.12 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) за правилами спрощеного позовного провадження. Встановлено відповідачу строк тривалістю 15 днів з дня отримання копії ухвали для надання відзиву на позовну заяву.

Відповідач 16.07.2021 надав до суду відзив на адміністративний позов, в якому просив у задоволенні позову відмовити повністю. В обгрунтування зазначив, що під час перевірки, складання акту та прийняття оскаржуваного ППР діяв з дотриманням вимог закону. Камеральною перевіркою встановив подання позивачем звітів форми 2-РС «Звіт про обсяги виробництва та реалізації алкогольних напоїв» з порушенням граничного терміну: від 26.06.2019 за №, термін подачі 10.06.2019; від 12.07.2019 за №, термін подачі 09.07.2019; від 10.12.2019 за №, термін подачі 09.12.2019. Вважає, що незначне порушення контролюючим органом строку прийняття ППР не може бути самостійною підставою для визнання протиправним такого рішення за умови, якщо позивач вчинив порушення вимог податкового законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючий орган.

Зважаючи на відсутність необхідності призначити у справі експертизу або викликати для допиту свідків, суд вирішив справу розглянути за правилами спрощеного провадження без такого виклику (у письмовому провадженні) за наявними письмовими доказами.

Оцінивши доводи сторін, дослідивши письмові докази, суд дійшов висновку, що позов не підлягає задоволенню, з огляду на таке.

Відповідно до даних ЄДРПОУ позивач 26.07.2018 зареєстрований як юридична особа та взятий на облік, як платник єдиного внеску. Основний вид діяльності - «Надання в оренду й експлуатацію власного чи орендованого нерухомого майна».

Позивач подав податковому органу в електронній формі звіти за формою №2-РС «Звіт про обсги виробництва та реалізації алкогольних напоїв» за травень, червень і листопад 2019 року, граничні строки подачі яких 10.06.2019, 09.07.2019 та 09.12.2019 відповідно, 26.06.2019, 12.07.2019 та 10.12.2019, що підтверджується відповідними квитанціями.

За наслідками камеральної перевірки головний державний ревізор-інспектор відділу адміністрування акцизного податку Грановська В.А. склала акт від 01.03.2021 №1489/23-00-09-0423/42333273 про результати камеральної перевірки даних, задекларованих у звіті форми №2-РС «Звіт про обсяги виробництва та реалізації алкогольних напоїв» (далі - Акт). У ньому вказала про встановлення фактів несвоєчасності подання звітів вказаної вище форми під час здійснення діяльності у травні, червні та листопаді 2019 року, відповідальність за що передбачена ч.2 ст.17 Закону України від 19.12.1995 №481/95-ВР «Про державне регулювання виробництва і обігу спирту етилового, коньячного і плодового, алкогольних напоїв, тютюнових виробів, рідин, що використовуються в електронних сигаретах, та пального».

У подальшому відповідач виніс спірне ППР від 01.04.2021 №, яким за порушення ч.3 ст.16 та підп.54.3 п.54.3 ст.54, абз.23 ч.2 ст.17 Закону України від 19.12.1995 №481/95-ВР «Про державне регулювання виробництва і обігу спирту етилового, коньячного і плодового, алкогольних напоїв, тютюнових виробів та пального» до позивача застосував штрафні санкції на суму 51000,00грн.

Тому позивач звернувся з позовом до суду.

Надаючи оцінку спірним рішенням, суд врахував таке.

Абзацом другим статті 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час здійснення податкового контролю, а також відповідальність за порушення податкового законодавства регулює та визначає Податковий кодекс України від 02 грудня 2010 року № 2755-VI (далі - ПК України).

Відповідно до п.61.1 ст.61 ПК України податковий контроль - це система заходів, що вживаються контролюючими органами з метою контролю правильності нарахування, повноти і своєчасності сплати податків і зборів, а також дотримання законодавства з питань проведення розрахункових та касових операцій, патентування, ліцензування та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи.

Згідно з підп.19-1.1.16 п.19-1.1 ст.19-1 ПК України контролюючі органи здійснюють заходи щодо запобігання та виявлення порушень законодавства у сфері виробництва та обігу спирту, алкогольних напоїв і тютюнових виробів та пального.

Згідно з підп.27 п.4 Положення про Державну податкову службу України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 06 березня 2019 року №227, ДПС відповідно до покладених на неї завдань здійснює ліцензування діяльності суб`єктів господарювання з виробництва пального, з оптової, роздрібної торгівлі та зберігання пального і контроль за таким виробництвом. ДПС здійснює повноваження безпосередньо та через утворені в установленому порядку її територіальні органи.

Підпунктом 75.1 ст.75 ПК України передбачено право контролюючих органів проводити камеральні, документальні (планові або позапланові; виїзні або невиїзні) та фактичні перевірки.

Підпунктом 75.1 ст.75 ПК України передбачено право контролюючих органів проводити камеральні, документальні (планові або позапланові; виїзні або невиїзні) та фактичні перевірки.

Відповідно до п.75.1.1. ст.75 ПК України камеральною вважається перевірка, яка проводиться у приміщенні контролюючого органу виключно на підставі даних, зазначених у податкових деклараціях (розрахунках) платника податків та даних системи електронного адміністрування податку на додану вартість (даних центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, в якому відкриваються рахунки платників у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, даних Єдиного реєстру податкових накладних та даних митних декларацій), а також даних Єдиного реєстру акцизних накладних та даних системи електронного адміністрування реалізації пального та спирту етилового, даних СОД РРО.

Предметом камеральної перевірки також може бути своєчасність подання податкових декларацій (розрахунків) та/або своєчасність реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних, акцизних накладних та/або розрахунків коригування до акцизних накладних у Єдиному реєстрі акцизних накладних, виправлення помилок у податкових накладних та/або своєчасність сплати узгодженої суми податкового (грошового) зобов`язання виключно на підставі даних, що зберігаються (опрацьовуються) у відповідних інформаційних базах.

Згідно з п.76.1. ст.76 ПК України камеральна перевірка проводиться посадовими особами контролюючого органу без будь-якого спеціального рішення керівника (його заступника або уповноваженої особи) такого органу або направлення на її проведення.

Камеральній перевірці підлягає вся податкова звітність суцільним порядком.

Згода платника податків на перевірку та його присутність під час проведення камеральної перевірки не обов`язкова.

Отже, камеральній перевірці підлягає вся податкова звітність. Тому доводи позивача щодо проведення вказаної перевірки поза межами передбачених ПК України повноважень не підтверджені та не обґрунтовані.

Відповідно до п.76.2. ст.76 ПК України порядок оформлення результатів камеральної перевірки здійснюється відповідно до вимог статті 86 цього Кодексу.

Згідно з п.76.3. ст.76 ПК України камеральна перевірка податкової декларації або уточнюючого розрахунку може бути проведена лише протягом 30 календарних днів, що настають за останнім днем граничного строку їх подання, а якщо такі документи були надані пізніше, - за днем їх фактичного подання.

Камеральна перевірка з інших питань проводиться з урахуванням строків давності, визначених статтею 102 цього Кодексу.

Пунктом 86.1. ст.86 ПК України визначено, що результати перевірок (крім камеральних та електронних перевірок) оформлюються у формі акта або довідки, які підписуються посадовими особами контролюючого органу та платниками податків або їх законними представниками (у разі наявності). У разі встановлення під час перевірки порушень складається акт. Якщо такі порушення відсутні, складається довідка.

Акт перевірки - документ, який складається у передбачених цим Кодексом випадках, підтверджує факт проведення перевірки та відображає її результати.

Відповідно до п.86.2. ст.86 ПК України за результатами камеральної перевірки у разі встановлення порушень складається акт у двох примірниках, який підписується посадовими особами такого органу, які проводили перевірку, і після реєстрації у контролюючому органі вручається або надсилається для підписання протягом трьох робочих днів платнику податків у порядку, визначеному статтею 42 цього Кодексу.

Отже, за результатами камеральної перевірки контролюючий орган складає відповідний акт та протягом трьох днів надсилає його платнику податків.

Згідно з п.86.8. ст.86 ПК України податкове повідомлення-рішення приймається в порядку, передбаченому статтею 58 цього Кодексу, керівником (його заступником або уповноваженою особою) контролюючого органу протягом п`ятнадцяти робочих днів з дня, наступного за днем вручення платнику податків, його представнику або особі, яка здійснювала розрахункові операції, акта перевірки, та надсилається (вручається) платнику податків у порядку, визначеному статтею 42 цього Кодексу.

Відповідно до п.п.42.1., 42.2. ст.42 ПК України податкові повідомлення - рішення, податкові вимоги або інші документи з питань адміністрування податків, зборів, платежів, податкового контролю, у тому числі з питань проведення перевірок, звірок, адресовані контролюючим органом платнику податків, повинні бути складені у письмовій формі, відповідним чином підписані та у випадках, передбачених законодавством, завірені печаткою такого контролюючого органу і відображатися в електронному кабінеті.

Документи вважаються належним чином врученими, якщо вони надіслані у порядку, визначеному пунктом 42.4 цієї статті, надіслані за адресою (місцезнаходженням, податковою адресою) платника податків рекомендованим листом з повідомленням про вручення або особисто вручені платнику податків (його представнику).

Згідно з п.42.4. ст.42 ПК України платники податків, які подають звітність в електронній формі та/або пройшли електронну ідентифікацію онлайн в електронному кабінеті, можуть здійснювати листування з контролюючими органами засобами електронного зв`язку в електронній формі з дотриманням вимог законів України "Про електронні документи та електронний документообіг" та "Про електронні довірчі послуги".

Отже, контролюючий орган зобов`язаний надіслати платнику податків прийняті ним, за результатами перевірки документи у порядку та строки визначені вище.

Пунктом 3 Порядку застосування фінансових санкцій, передбачених статтею 17 Закону України "Про державне регулювання виробництва і обігу спирту етилового, коньячного і плодового, алкогольних напоїв та тютюнових виробів", затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 02 червня 2003 року №790 (далі - Порядок №790), визначено, що до суб`єктів господарювання, винних у вчиненні порушень, застосовуються фінансові санкції у вигляді штрафів у розмірах, передбачених Законом.

Згідно з п.5 Порядку №790 підставою для прийняття рішення про застосування фінансових санкцій є, зокрема, акт перевірки додержання суб`єктом підприємницької діяльності встановлених законодавством вимог, обов`язкових для виконання під час здійснення оптової і роздрібної торгівлі алкогольними напоями та/або тютюновими виробами, складений органом, що видав ліцензію, у якому зазначається зміст порушення і конкретні порушені норми законодавства.

Відповідач прийняв оскаржуване ППР від 01.04.2021 та застосував штрафні санкції до позивача за порушення ч.3 ст.16 та підп.54.3 п.54.3 ст.54, абз.23 ч.2 ст.17 Закону України від 19.12.1995 №481/95-ВР «Про державне регулювання виробництва і обігу спирту етилового, коньячного і плодового, алкогольних напоїв, тютюнових виробів та пального» (далі - Закон №481/95), згідно з якою суб`єкти господарювання (у тому числі іноземні суб`єкти господарювання, які діють через свої зареєстровані постійні представництва), які отримали ліцензії на виробництво та/або оптову торгівлю спиртом, алкогольними напоями і тютюновими виробами, рідинами, що використовуються в електронних сигаретах, та здійснюють таку діяльність та/або експорт, імпорт зазначеної продукції, подають до органу виконавчої влади, уповноваженого Кабінетом Міністрів України видавати такі ліцензії, щомісяця до 10 числа наступного місяця звіт про обсяги виробництва та/або обігу (в тому числі імпорту та експорту) спирту, алкогольних напоїв та тютюнових виробів, рідин, що використовуються в електронних сигаретах, за формою, встановленою цим органом. У разі якщо в місяці, наступному за звітним місяцем, суб`єкт господарювання (у тому числі іноземний суб`єкт господарювання, який діє через своє зареєстроване постійне представництво) самостійно виявив помилки у поданому ним звіті за звітний місяць, він зобов`язаний подати уточнений звіт до кінця місяця, наступного за звітним місяцем. У такому разі штраф, встановлений абзацом дев`ятнадцятим частини другої статті 17 цього Закону, не застосовується.

Отже, позивач зобов`язаний подати щомісяця до 10 числа наступного місяця звіту про обсяги виробництва та/або обігу спирту, алкогольних напоїв.

Отже, подання податковому органу в електронній формі звітів форми №2-РС «Звіт про обсяги виробництва та реалізації алкогольних напоїв» за травень, червень і листопад 2019 року, граничні терміни подачі яких 10.06.2019, 09.07.2019 та 09.12.2019 відповідно, прийняті 26.06.2019, 12.07.2019 та 10.12.2019, підтверджують, що позивач не дотримався вимог ч.3 ст.16 Закону №481/95, якою встановлено строк для подачі відповідних звітів, а саме щомісяця до 10 числа наступного місяця.

Порушення вказаного обов`язку, про що зазначено в акті перевірки, позивачем не спростовується.

Відповідно до ч.1 ст.16 Закону №481/95 контроль за дотриманням норм цього Закону здійснюють органи, які видають ліцензії, а також інші органи в межах компетенції, визначеної законами України.

На підставі п.19-1.1.14. ст.19 ПК України однією із функцій контролюючого органу є здійснення контролю у сфері виробництва, обігу та реалізації підакцизних товарів, контроль за їх цільовим використанням.

Отже, на відповідача покладені повноваження контролю у сфері виробництва, обігу та реалізації підакцизних товарів і застосування штрафних санкцій за наявності факту порушення суб`єктами господарювання вимог Закону №481/95.

Абзац 23 ч.2 ст.17 Закону №481/95, на виконання якого прийняте спірне ППР, передбачає, що до суб`єктів господарювання (у тому числі іноземних суб`єктів господарювання, які діють через свої зареєстровані постійні представництва) застосовуються фінансові санкції у вигляді штрафів у разі неподання чи несвоєчасного подання звіту або подання звіту з недостовірними відомостями про обсяги виробництва та/або обігу (в тому числі імпорту та експорту) спирту, алкогольних напоїв та тютюнових виробів до органу виконавчої влади, уповноваженого Кабінетом Міністрів України видавати відповідні ліцензії, - у розмірі 17000 гривень.

Зазначені штрафи спрямовуються до бюджету згідно з чинним законодавством.

Зважаючи, що позивач допустив поуршення щодо трьох звітів, розмір застосованої спірним ППР санкції (3*17000грн=51000грн) відповідає закону.

Висновки Верховного Суду, викладені у постанові від 28.05.2019 у справі №826/19473/14, на які посилається позивач, не підлягають врахуванню до спірних правовідносин, оскільки обставини справи та предмет не є подібними та стосувалися несвоєчасності сплати податків до бюджету, встановленої камеральною перевіркою, у зв`язку з чим оскаржені податкові повідомлення - рішення.

Згідно з ч.1 ст.77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 Кодексу адміністративного судочинства України.

Відповідно до ч.2 ст.77 КАС України у адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Проаналізувавши вказані вище норми законодавства, суд дійшов висновку, що відповідач у спірних правовідносинах оскаржуване ППР від 01.04.2021 № прийняв з дотриманням вимог закону та довів конкретний факт допущення позивачем податкового порушення. Доводи позивача щодо наявності підстав для визнання його протиправним і скасування не обгрунтовані.

Згідно з ч.ч.1, 3 ст.139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа. При частковому задоволенні позову судові витрати покладаються на обидві сторони пропорційно до розміру задоволених позовних вимог. При цьому суд не включає до складу судових витрат, які підлягають розподілу між сторонами, витрати суб`єкта владних повноважень на правничу допомогу адвоката та сплату судового збору.

Зважаючи на результат вирішеного спору, відсутні підстави для розподілу судових витрат.

Керуючись ст.ст. 2-20, 72-78, 132-139, 244-246, 255, 295 КАС України, суд

ВИРІШИВ:

1. Відмовити повністю у задоволенні адміністративного позову ТОВАРИСТВА З ОБМЕЖЕНОЮ ВІДПОВІДАЛЬНІСТЮ "НІКАС МАРКЕТ" (19400, Черкаська обл., Корсунь-Шевченківський р-н, місто Корсунь-Шевченківський, вулиця Героїв Майдану, будинок 7; ) до ГОЛОВНОГО УПРАВЛІННЯ ДПС У ЧЕРКАСЬКІЙ ОБЛАСТІ (18002, м.Черкаси, вул.Хрещатик, буд.235; ) про визнання протиправним і скасування податкового повідомлення-рішення від 01.04.2021 №.

2. Судові витрати розподілу не підлягають.

3. Копію рішення направити учасникам справи.

4. Рішення набирає законної сили після закінчення строку на подання апеляційної скарги, яка може бути подана до Шостого апеляційного адміністративного суду через суд першої інстанції протягом 30 днів з складення повного тексту судового рішення.

Суддя А.М. Бабич

Рішення ухвалене, складене у повному обсязі та підписане 10.08.2021.