Справа № 705/4775/19
Суддя: Білик О. В.
Дата ухвалення: 2021-08-03 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа №705/4775/19
2-а/705/42/21

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

03 серпня 2021 року м. Умань

Уманський міськрайонний суд Черкаської області в складі:

головуючого судді Білик О.В.

за участю: секретаря судового засідання Щербакової Л.А.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Умань адміністративну справу за позовом сільського голови Доброводівської сільської ради ОСОБА_1 до Державної екологічної інспекції Центрального округу, третя особа: державний інспектор з охорони навколишнього природного середовища Центрального округу Джемелинська Марина Григорівна, про визнання протиправною та скасування постанови про накладення адміністративного стягнення,

В С Т А Н О В И В :

Сільський голова Доброводівської сільської ради Горбань Ю.М. звернувся до суду з позовом до Державної екологічної інспекції Центрального округу, третя особа: державний інспектор з охорони навколишнього природного середовища Центрального округу Джемелинська Марина Григорівна, про визнання протиправною та скасування постанови про накладення адміністративного стягнення. В позові він вказує, 07 червня 2019 року Державною екологічною інспекцією центрального округу було видано припис за №54, щодо усунення ряду порушень вимог чинного законодавства України, з терміном виконання до 06.09.2019. 17.07.2019 за вих. №02-43/219 позивачем на адресу Державної екологічної інспекції центрального округу було надано детельну інформацію, щодо стану виконання припису №54. Крім того, в наданій інформації було повідомлено про порядок проведення ряду заходів вказаних у приписі та причини їх не виконання, що не залежать від волі сільського голови (брак бюджетних коштів та відсутність фінансування). До відому інспекторів державної екологічної інспекції центрального округу було доведено інформаційну довідку управління агропромислового розвитку з рекомендаціями щодо порядку взяття на баланс безхазяйної гідротехнічної споруди водного об`єкту, так як частина пунктів припису стосувалась саме його. 17.09.2019 державним інспектором з охорони навколишнього природного середовища Центрального округу Джемелинською М.Г. складено протокол про адміністративне правопорушення №002188, за невиконання припису від 07.06.2019, а саме п.п.1,2,3,5. Вказаний протокол складений з порушенням вимог чинного законодавства України, оскільки при його складанні позивач присутнім не був, пояснення з даного приводу в нього ніхто не вимагав. 03.10.2019 на його адресу було отримано листа з Державної екологічної інспекції центрального округу, в якому містились протокол про адміністративне правопорушення, що складений відносно нього та постанова про накладення адміністративного стягнення №002188 від 23.09.2019. Відповідно до вказаної постанови ОСОБА_1 , визнано винним у вчинені адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 188-5 КУпАП та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 765 грн. 00 коп. Тому, позивач просить суд скасувати постанову від 23.09.2019 про накладення адміністративного стягнення, оскільки вона є незаконною та необґрунтованою, винесена у відсутність позивача у порушення його прав.

В судове засідання позивач ОСОБА_1 , будучи належним чином повідомленим про день та час розгляду справи, в судове засідання не з`явився, довірив свої інтереси в суді представляти адвокату Пархеті М.А.

В судове засідання представник позивача Пархета М.А. не з`явився, однак на адресу суду подав заяву про розгляд його справи у його відсутність та відсутність позивача, позов підтримав та просив задоволити.

Представник відповідача Державної екологічної інспекції Центрального округу в судове засідання, будучи належним чином повідомленим про день, час та місце розгляду справи, - не з`явився ( з матеріалів справи вбачається, що представник відповідача отримував судові повістки про призначення судових засідань, що підтверджується рекомендованими повідомленнями про вручення поштового відправлення з відмітками про вручення). Про причини своєї неявки у судові засідання представник відповідача суду не повідомив, заяв про відкладення судового розгляду, відзив на позовну заяву до суду не подав.

Суд, перевіривши матеріали справи, дослідивши письмові докази, дійшов такого висновку.

Згідно з частиною 1 статті 121 КАС України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Позивач просить суд поновити строк на оскарження постанови про накладення адміністративного стягнення № 002188 від 23.09.2019 про накладення адміністративного стягнення за ст.188-5 КУпАП на позивача у вигляді штрафу в розмірі 765 грн. В обґрунтування доводів про поновлення строку на оскарження постанови, позивач зазначає, що 03.10.2019 він по пошті отримав листа з Державної екологічної інспекції Центрального округу, з відповідною постановою № 002188 від 23.09.2019.

Як вбачається з копії постанови, підпис позивача на ній відсутній, тільки міститься запис «від підпису відмовився». Однак акту про відмову особи від підпису на місці складено не було, а відповідач не надав суду доказів щодо дати направлення копії постанови позивачу, а отже клопотання позивача про поновлення строку підлягає задоволенню.

Відповідно до статті 19 Конституції України - органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно з положеннями частини 2 статті 2 КАС України, у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5)добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

В пункті 19 статті 4 КАС України зазначено, що індивідуальний акт - акт (рішення) суб`єкта владних повноважень, виданий (прийняте) на виконання владних управлінських функцій або в порядку надання адміністративних послуг, який стосується прав або інтересів визначеної в акті особи або осіб, та дія якого вичерпується його виконанням або має визначений строк.

Відповідно до ст. 5 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом: 1) визнання протиправним та нечинним нормативно-правового акта чи окремих його положень; 2) визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень; 3) визнання дій суб`єкта владних повноважень протиправними та зобов`язання утриматися від вчинення певних дій; 4) визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії; 5) встановлення наявності чи відсутності компетенції (повноважень) суб`єкта владних повноважень; 6) прийняття судом одного з рішень, зазначених у пунктах 1-4 цієї частини та стягнення з відповідача - суб`єкта владних повноважень коштів на відшкодування шкоди, заподіяної його протиправними рішеннями, дією або бездіяльністю.

Відповідно до ст. 19 КАС України, юрисдикція адміністративних судів поширюється на справи у публічно-правових спорах, зокрема у спорах фізичних чи юридичних осіб із суб`єктом владних повноважень щодо оскарження його рішень (нормативно-правових актів чи індивідуальних актів), дій чи бездіяльності, крім випадків, коли для розгляду таких спорів законом встановлено інший порядок судового провадження.

Судом встановлено, що 07.06.2019 державним інспектором з охорони навколишнього природного середовища Центрального округу Мулько Ю.В. з метою усунення порушень природоохоронного законодавства, виявлених під час планової перевірки дотримання вимог природоохоронного законодавства у сфері охорони навколишнього природного середовища, сільському голові с.Доброводи видано для виконання припис № 54.

17.07.2019 на адресу Державної екологічної інспекції Центрального округу сільський голова с.Доброводи Горбань Ю.М. надіслав листа, в якому надав інформацію про виконання кожного пункту припису.

17.09.2019 державним інспектором з охорони навколишнього природного середовища Центрального округу Джемелинською М.Г. було складено протокол № 002188 про адміністративне правопорушення, в якому вказувалося на порушення ОСОБА_1 , ст.. 20-2 та 68 ЗУ «Про охорону навколишнього природного середовища». При цьому, позивач вказує на те, що протокол про адміністративне правопорушення було складено у його відсутність.

В протоколі в графі «особа, яка вчинила адміністративне правопорушення» відсутній підпис ОСОБА_1 , в графі про отримання другого екземпляра протоколу вказано: не отримав, від підпису відмовився.

Відповідно до постанови Державної екологічної інспекції Центрального округу від 23.09.2019 № 002188, було визнано ОСОБА_1 , винним у вчиненні адміністративного правопорушення, відповідальність за яке передбачена ст.. 188-5 КУпАП та накладено на нього штраф у розмірі 765 грн. В постанові вказано, що ОСОБА_1 , який перебуває на посаді сільського голови Доброводівської сільської ради с.Доброводи, вчинив правопорушення, відповідальність за яке передбачена ст. 68 ЗУ «Про охорону навколишнього природного середовища». а саме, що він будучи відповідальною посадовою особою допустив порушення, а саме невиконання законних розпоряджень чи приписів посадових осіб, органів, які здійснюють державний контроль у галузі охорони навколишнього середовища, використання природних ресурсів, не виконав припис № 54 від 07.06.2019.

Суд звертає увагу, що усі сумніви у правомірності рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень трактуються на користь позивача. Для позивача достатньо вказати на факт прийняття рішення, вчинення дії чи допущення бездіяльності, якщо допустимі докази для цього недоступні. У свою чергу відповідач має довести факт прийняття такого рішення чи вчинення дії і їх правомірність, або ж спростувати цей факт і довести правомірність своєї бездіяльності. У разі невиконання цього обов`язку адміністративний суд повинен задовольнити вимогу позивача і визнати протиправними рішення, дії чи бездіяльність, на які вказував позивач. Єдиною умовою для цього є повідомлення позивачем мінімально достатньої інформації про такі рішення чи дії (Постанова Вищого адміністративного суду України від 13 вересня 2006 р. у справі № К-7375/06).

Відповідно до ст. 72 КАС України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються судом такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків.

Згідно з положеннями ст. 77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин. Докази суду надають учасники справи. Суд може пропонувати сторонам надати докази та збирати докази з власної ініціативи, крім випадків, визначених цим Кодексом. Суд не може витребовувати докази у позивача в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень, окрім доказів на підтвердження обставин, за яких, на думку позивача, відбулося порушення його прав, свобод чи інтересів. Якщо учасник справи без поважних причин не надасть докази на пропозицію суду для підтвердження обставин, на які він посилається, суд вирішує справу на підставі наявних доказів.

Статтею 251 КУпАП передбачено, що доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Відповідно до ст. 7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом, провадження у справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності, застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного спливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом.

Відповідно до вимог ст.188-5 КУпАП за невиконання законних розпоряджень чи приписів, інших законних вимог посадових осіб органів, які здійснюють державний контроль у галузі охорони навколишнього природного середовища, використання природних ресурсів, радіаційної безпеки або охорону природних ресурсів, ненадання їм необхідної інформації або надання неправдивої інформації, вчинення інших перешкод для виконання покладених на них обов`язків встановлена адміністративна відповідальність.

Об`єктивна сторона правопорушення, передбаченого ст.188-5 КУпАП, полягає у невиконанні законних розпоряджень чи приписів, інших законних вимог посадових осіб органів, які здійснюють державний контроль у галузі охорони навколишнього природного середовища, використання природних ресурсів, радіаційної безпеки або охорони природних ресурсів, ненадання їм необхідної інформації або надання неправдивої інформації, вчинення інших перешкод для виконання покладених на них обов`язків.

За загальним правилом, відповідно до вимог ст.254 КУпАП фіксація адміністративного правопорушення починається зі складення протоколу про його вчинення уповноваженою на те посадовою особою або представником громадської організації чи органу громадської самодіяльності. Протокол про адміністративне правопорушення, у разі його оформлення, складається у двох примірниках, один з яких під розписку вручається особі, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Затверджена Наказом Міністерства охорони природнього середовища України від 05 липня 2004 року № 264 Інструкція з оформлення Державною екологічною інспекцією України та її територіальними органами матеріалів про адміністративні правопорушення, чітко встановлює порядок складання Протоколу та необхідні дані, які вносяться до нього та є обов`язковими складовими, що в наступному служить для законного та правильного накладення адміністративного стягнення на винну особу (розділ II Інструкції).

Отже, особа, яка уповноважена розглядати справу про адміністративне правопорушення зобов`язана по-перше, встановити склад правопорушення, яким згідно статті 9 Кодексу України про адміністративні правопорушення є протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність, по-друге, дослідити докази та оцінити їх за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю (стаття 252 КУпАП).

Вина особи, яка притягається до відповідальності, має бути доведена належними доказами, а не ґрунтуватися на припущеннях, усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь (ст. 62 Конституції України).

Варто зазначити, що презумпція невинуватості застосовується і до адміністративних правопорушень. Таку позицію констатував і Європейський суд з прав людини, зокрема у справі «Надточій проти України» від 15.05.2008 року.

В силу принципу презумпції невинуватості, що підлягає застосуванню у справах про адміністративні правопорушення всі сумніви щодо події порушення та винності особи, що притягується до відповідальності, тлумачаться на її користь. Недоведені подія та вина особи прирівнюються до доведеної невинуватості цієї особи.

Таким чином, суд вважає, що відповідачами, які є суб`єктами владних повноважень, всупереч вимогам ч. 2 ст. 77 КАС України, не надано до суду жодних належних і допустимих, у розумінні ст. 72 КАС України, доказів, які б підтверджували правомірність винесення оскаржуваної постанови від 23.09.2019 про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення у сфері охорони навколишнього природного середовища, не спростовані твердження позивача щодо відсутності в його діях складу правопорушення, за яке його притягнуто до адміністративної відповідальності.

За таких обставин, факт вчинення позивачем правопорушення, передбаченого ст. 188-5 КУпАП, є недоведеним, а тому притягнення його до адміністративної відповідальності не може вважатися законним, внаслідок чого оскаржувана позивачем постанова підлягає скасуванню, а справа про адміністративне правопорушення - закриттю.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст.9, 11, 19,72-77, 121,122, 241-243, 246 КАС України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Поновити строк оскарження постанови державного інспектора з охорони навколишнього середовища Центрального округу № 002188 від 23.09.2019 у справі про адміністративне правопорушення.

Позов сільського голови Доброводівської сільської ради Горбань Юрія Михайловича до Державної екологічної інспекції Центрального округу, третя особа: державний інспектор з охорони навколишнього природного середовища Центрального округу Джемелинська Марина Григорівна, про визнання протиправною та скасування постанови про накладення адміністративного стягнення, - задовольнити частково.

Постанову державного інспектора з охорони навколишнього природного середовища центрального округу Джемелинської М.Г. № 002188 від 23.09.2019 про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ст..188-5 КУпАП у вигляді штрафу в сумі 765,00 гривень скасувати.

Справу про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 закрити.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повний текст рішення виготовлено 05.08.2021.

Суддя О.В. Білик