Справа № 804/5143/16
Суддя: Олійник Віктор Миколайович
Дата ухвалення: 2021-07-05 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
05 липня 2021 року Справа № 804/5143/16
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого судді Олійника В. М.
розглянувши у спрощеному провадженні у місті Дніпрі адміністративну справу за позовною заявою приватного підприємства «Дукат Плюс» до Дніпровської митниці Держмитслужби про скасування карток відмови в прийнятті митної декларації, визнання недійсними та скасування рішень про коригування митної вартості товарів, -
11 серпня 2016 року приватне підприємство "Дукат Плюс" звернулось до суду із позовною заявою до Дніпропетровської митниці ДФС (правонаступник - Дніпровська митниця Держмитслужби), в якій просить:
Постановою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 25 жовтня 2016 року у задоволенні позову приватного підприємства «Дукат Плюс» до Дніпропетровської митниці Державної фіскальної служби про скасування картки відмови в прийнятті митної декларації, визнання недійсним та скасування рішення про коригування митної вартості товарів відмовлено.
Ухвалою Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду від 23 березня 2017 року апеляційну скаргу приватного підприємства «Дукат Плюс» залишено без задоволення, а постанову Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 25 жовтня 2016 року по справі № 804/5143/16 залишено без змін.
Постановою Верховного Суду від 09 квітня 2021 року касаційну скаргу приватного підприємства "Дукат Плюс" задоволено частково, постанову Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 25 жовтня 2016 року та ухвалу Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду від 23 березня 2017 року скасовано, а справу направлено на новий розгляд до суду першої інстанції.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 29 квітня 2021 року адміністративну справу №804/5143/16 прийнято судом до свого провадження. Розгляд справи вирішено здійснювати за правилами за правилами спрощеного позовного провадження без виклику учасників справи.
Судом допущено процесуальне правонаступництво за замінено відповідача у справі з Дніпропетровську митницю ДФС на її правонаступника Дніпровську митницю Держмитслужби.
27 травня 2021 року від представника відповідача на адресу суду надійшов відзив на позовну заяву, в якому зазначено наступне.
Позивач звернувся до Дніпропетровської митниці ДФС з метою здійснення митного оформлення товару тайський рис (далі - Товар). Зазначений товар надійшов на адресу позивача на підставі зовнішньоекономічного контракту від 24.07.2015 № 2942 - RС/ТН, специфікації до цього контракту від 18.12.2015 № 5 ЕМД) від 15.03.2016 № 110100001/2016/205820; від 17.03.2016 №110100001/2016/206078; від 05.04.2016 №110100001/2016/207690.
Митна вартість товару заявлена позивачем шляхом подання декларацій митної вартості форми ДМВ-1 за ціною договору (основний метод) відповідно до ст. 58 МКУ, а саме: ЕМД № 110100001/2016/205820- 0,4161 дол./кг; ЕМД № 110100001/2016/206078- 0,4031 EUR/кг; ЕМД № 110100001/2016/207690- 0,4180 EUR/кг.
Автоматизованою системою аналізу та управління ризиками за електронною митною декларацією від №110100001/2016/207690 згенеровано, в тому числі, форми митного контролю 105-2 Контроль правильності визначення митної вартості товарів - Необхідно перевірити достовірність декларування витрат на транспортування. Сума транспортних витрат нижча порівняно з мінімальними витратами на кілограм товару по аналогічних країні відправлення, виду транспорту та умовах поставки при попередніх митних оформленнях. Витребувати у декларанта заявлені у гр.44 митної декларації документи, що підтверджують транспортні витрати. По наступних товарах можливе заниження митної вартості товару.
Посадовою особою Дніпропетровської митниці ДФС відповідно до п.4.1. ст. 54 Митного кодексу України здійснено контроль наявності в підтверджуючих документах усіх відомостей в кількісному виразі, використаних при обчисленні митної вартості.
За результатами перевірки документів та відомостей, доданих до митної декларації, з урахуванням положень статті 337 Кодексу, встановлено, що документи, які підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості, містять розбіжності та не містять всіх даних відповідно до обраного декларантом методу визначення митної вартості (п. 3 ст. 53 МКУ), а саме:
За МД від 15.03.2016 № 110100001/2016/205820:
При визначенні митної вартості до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за оцінювані товари, додаються такі витрати (складові митної вартості): витрати на транспортування оцінюваних товарів до аеропорту, порту або іншого місця ввезення на митну територію України; витрати на страхування цих товарів, якщо вони не включалися до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті.
Згідно зовнішньоекономічного контракту від 24.07.2015 №2942-RC/TH, специфікації № 5 від 18.12.2015 до нього, ціна на товар визначається на умовах FOB BANGKOK.
Відповідно до офіційних правил Міжнародної торгової палати для тлумачення торговельних термінів (Інкотермс - 2010) за терміном FOB, Покупець зобов`язаний за свій рахунок укласти договір перевезення товару. З урахуванням положень статті 58 Кодексу та умов поставки (FOB), визначених зовнішньоекономічним контрактом, проведено перевірку повноти включення транспортної складової до заявленої декларантом митної вартості товару.
Вказує, що посилання на ввезення оцінюваних партій товару на виконання наданого до митного оформлення внутрішнього договору комісії з ТОВ „АТБ-МАРКЕТ" (№2206-15 від 22.06.2015, специфікації № 5РТИ від 18.12.2015), наявного у гр.44 ЕМД, відсутні у документах, що стосуються заявленої зовнішньоекономічної операції
Відповідно до п.3.5 договору комісії №2206-15 від 22.06.2015, за згодою сторін комітент (ТОВ АТБ Маркет) має право замовляти та оплачувати послуги третіх осіб, які пов`язані та необхідні для виконання комісійного доручення по вказаному договору (в т.ч. транспортно-експедиційні послуги, фрахт суден).
Будь-які документи у підтвердження зазначеного не надано до митного оформлення оцінюваної партії товару.
У підтвердження вартості перевезення партії товару „рис пропарений", імпортованих ПП "ДУКАТ ПЛЮС" за зовнішньоекономічним контрактом від 24.07.2015 №2942-RC/TH, до
митного оформлення декларантом надано договір перевезення від 21.07.2010 № 2107/10, укладений ТОВ „АТБ-МАРКЕТ" (Клієнт) з ТОВ „ТТЛ Україна" (Виконавець).
Відповідно до наданого до митного оформлення коносаменту 25.01.2016 №GCNLBODS 1601295 безпосереднім перевізником вказаного товару є суднохідна лінія GL container Ііпе.
Враховуючи зазначене, відсутнє документальне підтвердження наявності договірних відносин з безпосереднім перевізником товару.
Листом експедитора ТОВ „ТТЛ Україна" від 16.03.2016 №1603-1 підтверджено наявність перевантаження контейнерів з одного транспортного засобу на інший, водночас не надано документального підтвердження включення до митної вартості витрат, пов`язаних з перевантаженням оцінюваної партії товару, з урахуванням п.10 ст. 58 Кодексу.
Однак, у вказаній декларації країни експорту відсутні відомості про заявленого імпортера товару ПП "ДУКАТ ПЛЮС".
Наголошує, що додатково надані декларантом в рамках процедури консультації переклади документів не відповідають вимогам п.2.5 наказу 631.
Наданий в рамках процедури консультації висновок експерта ТПП 16.03.2016 №ГО-1083 ґрунтується на інформації Інтернет ресурсів www/kcrice.com/, www.haroonabdulsattar.com, 3329.th.all.biz/goods, www.rice-exporters.net, www.krice.com, www.alibaba.com, www.riceauthority.com, www.thaiexporting.com, www.thaitradechina.cn/en.
Використана при підготовці вищевказаного висновку ТПП інтернет-сторінка www.alibaba.com є он лайн платформою для бізнесу, провідним постачальником онлайнових маркетингових послуг для імпортерів та експортерів, дає можливість створювати власні профілі будь-якій компанії та реєструватися будь-якому користувачу. Останнє унеможливлює перевірку ідентифікації компанії та перевірку сфери її діяльності, перевірку цінових даних, розміщених на сайті, що не дозволяє впевнитися у достовірності заявлених даних. Інтернет - сайті www.alibaba.com збирає та оброблює інформацію з різних галузей промисловості, тобто не є офіційною біржовою організацією у відповідності до ст. 53 МКУ. Інтернет-сторінки 3329.th.all.biz/goods, www.rice-exporters.net, www.krice.com, www.thaiexporting.com, www.thaitradechina.cn/en не містять цінової інформації на заявлений до митного оформлення товар. Інтернет-сторінка www.riceauthority.com містить відомості про ціни на пакистанський рис на рівні вищому, ніж заявлений до митного оформлення оцінюваної партії товару. На інтернет-ресурсі www.haroonabdulsattar.com/ main.php?gelid=CMLQ8 YaixesCFaTFcgodBilDRw містяться відомості про ціни на товари пакистанських виробників, що унеможливлює використання інформації вказаного сайту для підтвердження заявленого рівня вартості оцінюваного товару таїландського походження.
Враховуючи зазначені результати перевірки документів, наданих до митного оформлення оцінюваної партії товару за МД 110100001/2016/205820, а також додатково в рамках процедури консультації, невідповідності відомостей у наданих документах, відсутність підтвердження числових значень складових митної вартості товару, що оцінюється, метод визначення митної вартості товарів за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються, не може бути застосований відповідно до п. 6 ст. 54, п.2. ст.58 Кодексу.
Проведена консультація з метою обґрунтування вибору методу визначення митної вартості. Митницею проведено контроль співставлення, відповідно до положень ст.337 МКУ. Рівень заявленої декларантом митної вартості товару становить 0,4161 дол.США/кг.
Рівень митної вартості подібного товарів, раніше визначений митним органом, з урахуванням країни походження, найменування (сорту) товару, виробника, обсягу ввезення, у наближений до митного оформлення час за митною декларацією від 06.11.2016 №110100000/2015/226490, становить 0,4779 дол.США/кг (резервний метод визначення митної вартості).
22.03.2016 року прийнято рішення про коригування митної вартості від №110100001/2016/200016/1.
Щодо МД від 17.03.2016 №110100001/2016/206078 зазначено наступне:
Згідно зовнішньоекономічного контракту від 24.07.2015 №2942-RC/TH, специфікації № 5 від 18.12.2015 до нього, ціна на товар визначається на умовах FOB BANGKOK.
Відповідно до офіційних правил Міжнародної торгової палати для тлумачення торговельних термінів (Інкотермс - 2010) за терміном FOB, Покупець зобов`язаний за свій рахунок укласти договір перевезення товару. З урахуванням положень статті 58 Кодексу та умов поставки (FOB), визначених зовнішньоекономічним контрактом, проведено перевірку повноти включення транспортної складової до заявленої декларантом митної вартості товару.
Посилання на ввезення оцінюваних партій товару на виконання наданого до митного оформлення внутрішнього договору комісії з ТОВ „АТБ-МАРКЕТ" (№2206-15 від 22.06.2015 № 5РТИ від 18.12.2015), наявного у гр.44 ЕМД, відсутні у документах, що стосуються заявленої зовнішньоекономічної операції.
Відповідно до п.3.5 договору комісії №2206-15 від 22.06.2015, за згодою сторін комітент (ТОВ АТБ Маркет) має право замовляти та оплачувати послуги третіх осіб, які пов`язані та необхідні для виконання комісійного доручення по вказаному договору (в т.ч. транспортно-експедиційні послуги, фрахт суден).
Будь-які документи у підтвердження зазначеного не надано до митного оформлення оцінюваної партії товару.
У підтвердження вартості перевезення партії товару „рис пропарений", імпортованих ПП "ДУКАТ ПЛЮС" за зовнішньоекономічним контрактом від 24.07.2015 №2942-RC/TH, до
митного оформлення декларантом надано договір перевезення від 20.08.2011 № 1693, укладений ТОВ „АТБ-МАРКЕТ" (Клієнт) з ТОВ „Градалогистик" (Виконавець).
Відповідно до наданого до митного оформлення коносаменту 08.02.2016 № MSCUWT758155 безпосереднім перевізником вказаного товару є суднохідна лінія "Mediterranean Shipping Company S.A..
Враховуючи зазначене, відсутнє документальне підтвердження наявності договірних відносин з безпосереднім перевізником товару.
Листом експедитора ТОВ „Градалогистик" від 17.03.2016 №59 підтверджено наявність перевантаження контейнерів з одного транспортного засобу на інший, водночас не надано документального підтвердження включення витрат, пов`язаних з перевантаженням оцінюваної партії товару до митної вартості з урахуванням п.10 ст. 58 Кодексу.
З урахуванням листа декларанта від 21.03.2016 №1 щодо відсутності можливості надати додаткові документи у встановлений законодавством термін, митницею з урахуванням положень ст.255 Митного кодексу України (далі-Кодекс) проведено контроль правильності визначення заявленої декларантом митної вартості з урахуванням додатково наданих документів.
Зазначає, що додатково надані декларантом в рамках процедури консультації переклади документів не відповідають вимогам п.2.5 наказу 631.
Так, наданий в рамках процедури консультації висновок експерта ТПП 16.03.2016 №ГО-1083 ґрунтується на інформації Інтернет ресурсів www/kcricce.com/, www.haroonabdulsattar.com, 3329.th.all.biz/goods, www.rice-exporters.net, www.krice.com, www.alibaba.com, www.riceauthority.com, www.thaiexporting.com, www.thaitradechina.cn/en.
Використана при підготовці вищевказаного висновку ТПП інтернет-сторінка www.alibaba.com є он лайн платформою для бізнесу, провідним постачальником онлайнових маркетингових послуг для імпортерів та експортерів, дає можливість створювати власні профілі будь-якій компанії та реєструватися будь-якому користувачу. Останнє унеможливлює перевірку ідентифікації компанії та перевірку сфери її діяльності, перевірку цінових даних, розміщених на сайті, що не дозволяє впевнитися у достовірності заявлених даних. Інтернет - сайті www.alibaba.com збирає та оброблює інформацію з різних галузей промисловості, тобто не є офіційною біржовою організацією у відповідності до ст. 53 МКУ.
Інтернет-сторінки 3329.th.all.biz/goods, www.rice-exporters.net, www.krice.com, www.thaiexporting.com, www.thaitradechina.cn/en не містять цінової інформації на заявлений до митного оформлення товар.
Інтернет-сторінка www.riceauthority.com містить відомості про ціни на пакистанський рис на рівні вищому, ніж заявлений до митного оформлення оцінюваної партії товару.
На інтернет-ресурсі www.haroonabdulsattar.com/ main.php?gelid=CMLQ8 YaixesCFaTFcgodBilDRw містяться відомості про ціни на товари пакистанських виробників, що унеможливлює використання інформації вказаного сайту для підтвердження заявленого рівня вартості оцінюваного товару таїландського походження.
Враховуючи зазначені результати перевірки документів, наданих до митного оформлення оцінюваної партії товару за МД №11010001/2016/206078, а також додатково в рамках процедури консультації, невідповідності відомостей у наданих документах, відсутність підтвердження числових значень складових митної вартості товару, що оцінюється, метод визначення митної вартості товарів за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються, не може бути застосований відповідно до п. 6 ст. 54, п.2. ст.58 Кодексу.
Проведено консультацію з метою обґрунтування вибору методу визначення митної вартості.
Митницею проведено контроль співставлення, відповідно до положень ст.337 МКУ. Рівень заявленої декларантом митної вартості товару становить 0,4031 дол.США/кг. Рівень митної вартості подібного товарів, раніше визначений митним органом, з урахуванням країни походження, найменування (сорту) товару, виробника, обсягу ввезення, у наближений до митного оформлення час за митною декларацією від 06.11.2015 №110100000/2015/226490, становить 0,4779 дол.США/кг (резервний метод визначення митної вартості).
22.03.2016 року прийнято рішення про коригування митної вартості № 110100001/2016/200017/1.
Вказує, що у зв`язку з незгодою з зазначеними рішеннями, за заявою декларанта, оцінювані партії товару випущено у вільний обіг під гарантійні зобов`язання відповідно до положень частини сьомої статті 55 Митного кодексу України (далі - Кодекс) за електронними митними деклараціями (далі - ЕМД) від 22.03.2016 №110100001/2016/206489 та №110100001/2016/206472.
Листи від 03.06.2016 №0716/0706, №0516/0506 надано до митниці представником ПП „Дукат Плюс" нарочно та зареєстровано 24.06.2016 у реєстрі вхідної кореспонденції Дніпропетровської митниці ДФС за номерами №2626/10/3-15 та №2624/10/3-15.
Наголошує, що листи ПП „Дукат Плюс" від 03.06.2016 №0716/0706, №0516/0506 (вх.ДМ від 24.06.16 №2626/10/3-15 та №2624/10/3-15) з додатковими документами для підтвердження заявленої ним митної вартості товарів, надано до митниці з порушенням 80 - денного терміну та по закінченні строку дії гарантій, передбачених частиною сьомою статті 55 Кодексу.
Враховуючи зазначене, законодавчі підстави для розгляду митницею документів та інформації, наданої листами ПП „Дукат Плюс" від 03.06.2016 №0716/0706, №0516/0506 (вх.ДМ від 24.06.16 №2626/10/3-15 та №2624/10/3-15) для перегляду рішень про коригування митної вартості від 22.03.2016 №110100000/2016/200017/1 та №110100000/2016/200016/1, які залишаються чинними.
Стосовно МД від 05.04.2016 № 110100001/2016/207690 представником відповідача також зазначено наступне:
Згідно зовнішньоекономічного контракту від 24.07.2015 №2942-RC/TH, специфікації № 5 від 18.12.2015 до нього, ціна на товар визначається на умовах FOB BANGKOK. Відповідно до офіційних правил Міжнародної торгової палати для тлумачення торговельних термінів (Інкотермс - 2010) за терміном FOB, Покупець зобов`язаний за свій рахунок укласти договір перевезення товару. З урахуванням положень статті 58 Кодексу та умов поставки (FOB), визначених зовнішньоекономічним контрактом, проведено перевірку повноти включення транспортної складової до заявленої декларантом митної вартості товару.
Відповідно до п.3.5 договору комісії №2206-15 від 22.06.2015, за згодою сторін комітент (ТОВ АТБ Маркет) має право замовляти та оплачувати послуги третіх осіб, які пов`язані та необхідні для виконання комісійного доручення по вказаному договору (в т.ч. транспортно-експедиційні послуги, фрахт суден).
Будь-які документи у підтвердження зазначеного не надано до митного оформлення оцінюваної партії товару.
У підтвердження вартості перевезення партії товару „рис пропарений", імпортованих ПП "ДУКАТ ПЛЮС" за зовнішньоекономічним контрактом від 24.07.2015 №2942-RC/TH, до
митного оформлення декларантом надано договір перевезення від 21.07.2010 № 2107/10, укладений ТОВ „АТБ-МАРКЕТ" (Клієнт) з ТОВ „ТГЛ Україна" (Виконавець). Відповідно до
наданого до митного оформлення коносаменту від 22.02.2016 № GCNLBODS1602332 безпосереднім перевізником вказаного товару є суднохідна лінія GL container Ііпе.
Враховуючи зазначене, відсутнє документальне підтвердження наявності договірних відносин з безпосереднім перевізником товару.
Зазначає, що у гр.21 митної декларації зазначено судно SPERO, про що також зазначено в поданому до митного контролю морському коносаменті від 29.03.2016 № В5Н1607 (переклад якого не було надано на вимогу митного органу в раніше надісланому повідомленні), але в сертифікаті походження від 26.02.2016 (згідно наданого перекладу) № ІС2016-0029695 та коносаменті від 22.02.2016 № GCNLBODS1602332 інша назва судна - MAERSK WYOMING V.1602.
Представник відповідача також зауважив на наявність розбіжностей між оригіналом коносамента від 22.02.2016 № GCNLBODS1602332 та його перекладом, в якому назва судна - SWAZILAND У.1601.
Вказує, що існує вірогідність наявності перевантаження на інші судна, які здійснювали перевезення вантажу, що унеможливлює включення усіх складових вартості транспортних витрат у вартість товару.
Крім того, в п.4.2 зовнішньоекономічного контракту від 24.07.2015 №2942-RC/TH обумовлено перелік документів, які постачальник зобов`язаний надати разом з товаром, серед яких зазначена митна декларація країни відправлення.
Таким чином, в порушення статті 335 Кодексу, декларантом не надано до митниці комерційні документи, наявні у відправника.
З урахуванням листа декларанта від 06.04.2016 №1 щодо відсутності можливості надати додаткові документи у встановлений законодавством термін, митницею з урахуванням положень ст.255 Митного кодексу України (далі-Кодекс) проведено контроль правильності визначення заявленої декларантом митної вартості з урахуванням додатково наданих документів.
Додатково надані декларантом в рамках процедури консультації переклади документів
не відповідають вимогам п.2.5 наказу 631.
Однак, у вказаній декларації країни експорту відсутні відомості про заявленого імпортера товару ПП "ДУКАТ ПЛЮС".
У листі експедитора ТОВ „Градалогистик" від 04.04.2016 №0404-3 підтверджено наявність перевантаження контейнерів з одного транспортного засобу на інший, водночас не надано документального підтвердження включення витрат, пов`язаних з перевантаженням оцінюваної партії товару до митної вартості з урахуванням п.10 ст. 58 Кодексу.
У наданому від 03.02.2016 тендері №9566 в графі Итоговая ставка та Цена не зазначено валюту вартості перевезення.
Також зазначає, що митницею проведено контроль співставлення, відповідно до положень ст.337 МКУ. Рівень заявленої декларантом митної вартості товару становить 0,4180 дол.США/кг. Рівень митної вартості подібного товарів, раніше визначений митним органом, з урахуванням країни походження, найменування (сорту) товару, виробника, обсягу ввезення, у наближений до митного оформлення час за митною декларацією від 22.03.2016 №110100001/2016/206472, становить 0,4779 дол.США/кг (резервний метод визначення митної вартості).
З урахуванням зазначеного, митну вартість товару, що імпортується, скориговано із застосуванням другорядного методу визначення митної вартості 2 ґ), - резервний метод визначення митної вартості (ст.64 МКУ).
У зв`язку з незгодою з зазначеними рішеннями, за заявою декларанта, оцінювані партії товару випущено у вільний обіг під гарантійні зобов`язання відповідно до положень частини сьомої статті 55 Митного кодексу України за електронною митною декларацією (далі - ЕМД) від 07.04.2016 №110100001/2016/207982.
За результатами розгляду документів митницею листом від 02.07.2016 № 1389/10/04-50-19-01 позивача повідомлено по наступне:
При цьому, у наданих до митного контролю рахунках від 04.04.16 №230 та №231 зазначено: „рахунок дійсний до сплати до 08.04.2016".
Згідно п.п. 4.8 договору №2107/10 у разі порушення Клієнтом строків оплати, він зобов`язаний сплатити Експедитору пеню у розмірі, передбаченому діючим законодавством України.
Відповідно до положень п.п.2.1.9 договору транспортного експедирування протягом З робочих днів з дня завершення послуги Експедитор зобов`язаний надати Клієнту документи (рахунки, накладні), видані особами, які залучались Експедитором до виконання договору.
Згідно інформації експедитора з ТОВ „ТГЛ Україна" (лист від 04.04.2016 №0404-3), додатково наданої в ході проведення консультацій та обміну інформацією при здійсненні митного контролю оцінюваної партії товару, при перевезенні з Таїланду до Одеси (Україна) здійснено перевантаження контейнера МЯКиб774862 у портах Сінгапуру та Туреччини. При цьому, зберігання в порту Сінгапур - 6 днів, в порту Стамбул (Туреччина) - 5 днів.
Підпунктом 1.2 договору транспортного експедирування від 21.07.2010 №2107/10 передбачено, що конкретний перелік послуг та інформація про них зазначаються у заявці на перевезення.
Документи у підтвердження інформації, наданої листами експедитора та лінії МАЕRSК (що всі витрати на перевалку, вивантаження, навантаження та зберігання у портах на шляху прямування включені у вартість послуг морського перевезення по лінії МАЕRSК), не надавались до митного контролю та митного оформлення, не надіслані до митниці листами ПП „Дукат Плюс" від 04.05.16 №040516/2204 та від 03.06.16 №0616/0606, що унеможливлює документальне підтвердження заявлених відомостей та проведення обчислення повноти включення всіх витрат до заявленого рівня складових митної вартості товару.
З урахуванням інформації, наданої листом експедитора, перевезення здійснено з використанням декількох морських ліній та транспортних засобів.
У порушення вищезазначених положень Кодексу, до митного контролю та митного оформлення оцінюваної партії товару та листами ПП „Дукат Плюс" №040516/2204 та №0616/0606 не надано до митниці транспортні (перевізні) документи на перевезення оцінюваної партії товару з урахуванням зазначеної у листі експедитора логістики, а саме: документи на морське перевезення між портами перевантаження Сінгапур - Стамбул.
Зазначає, що листом митниці від 11.05.16 №1015/10/04-50-19-1 також наголошувалось, що відповідно до п.п.2.4.2 генерального договору добровільного страхування вантажів № 01г6д від 01.02.2016, страхова сума за кожним окремим перевезенням становить 100% від вартості вантажу у перевезенні.
Страхова сума за кожним перевезенням повідомляється Страхувальником Страховику у Повідомленні про перевезення із зазначенням номенклатури вантажу, його вартості, маршруту, пунктів перевантаження, транспортного засобу та упакування вантажу (п.п.9.8 договору).
Відомості граф „Ділянки маршруту" та „Перевізний транспортний засіб (тип, модель, реєстраційний номер, для судна - назва, рік побудови, прапор)" Заявки №74 не відповідають зазначеним у листі експедитора відомостям про логістику перевезення.
Зазначає, що враховуючи зазначені у цьому листі результати перевірки, положення Митного кодексу України, у митниці відсутні підстави для визнання заявленої декларантом митної вартості та скасування рішення за номером №110100001/2016/200023/1 про коригування митної вартості товару „Рис повністю обрушений, пропарений 100%, довгозерний. Торгівельна марка: BUATIP. Виробник: К.М.С. Inter Rice (2002) Co., Ltd. Країна виробництва: Таїланд", імпортованого ПП „Дукат Плюс" за зовнішньоекономічним контрактом №2942-RC/TH від 24.07.2015, специфікація №5 від 18.12.2015.
Таким чином, повідомлено декларанта, що рішення про коригування митної вартості від 07.04.2016 №110100001/2016/200023/1 залишається чинним.
У зв`язку з цим представник відповідача вважає, що рішення про коригування митної вартості товарів прийняті митницею відповідно до норм чинного законодавства.
На підставі викладеного представник відповідача просив відмовити у задоволенні позову.
Дослідивши матеріали справи, проаналізувавши норми чинного законодавства України, суд встановив наступні обставини.
24 липня 2015 року між Приватним підприємством Дукат Плюс (Покупець) та K.M.C. INTER RICE (2002) CO., LTD, Королівство Таїланд (Продавець), укладено контракт №2942-RC/ТН на поставку продукції, відповідно до умов якого Продавець поставляє товар, а Покупець приймає та оплачує його; товар поставляється партіями; ціна та якість товару визначаються у специфікаціях на кожну партію товару; умови поставки - FOB порт Бангкок.
Відповідно до додатку до контракту №5, специфікації №5 від 18 грудня 2015 року K.M.C. INTER RICE (2002) CO., LTD позивачеві поставлявся тайський довгозернистий пропарений рис 100% чистий та сортований, урожаю 2016 року, кількістю 130 000 кг, 2 600 мішків за ціною 0,385 доларів США за 1 кг, загальна сума - 50 050 доларів США.
Приватним підприємством Дукат Плюс 15 березня 2016 року надано до митного оформлення вантажно-митну декларацію форми МД-2 №110100001/2016/205820.
Відповідач при перевірці поданих документів дійшов висновку, що документи не містять всіх даних для визначення митної вартості товару за основним методом та мають розбіжності, а саме: необхідно перевірити достовірність декларування витрат на транспортування, оскільки сума транспортних витрат нижча порівняно з мінімальними витратами на кілограм товару по аналогічних країні відправлення, виду транспорту та умовах поставки при попередніх митних оформленнях декларантом не забезпечено перекладу документів (копії митної декларації країни експорту) українською мовою; декларант посилався на те, що партія товару ввозилась на виконання договору комісії з ТОВ АТБ-МАРКЕТ, однак згідно зовнішньоекономічного контракту, специфікації, інвойсу, коносаменту товар ввозився безпосередньо для Підприємства; відповідно до договору комісії №2206-15 від 22 червня 2015 року, укладеного між Підприємством та ТОВ АТБ-МАРКЕТ, останнє мало право замовляти та оплачувати послуги третіх осіб, які необхідні для виконання договору комісії (транспорті, експедиційні послуги, фрахт суден), втім будь-яких документів в підтвердження цього не надано; для підтвердження перевезення партії товару до митного оформлення надано договір перевезення від 21 липня 2010 року №2107/10, укладений між ТОВ АТБ-МАРКЕТ та ТОВ ТГЛ Україна, проте відповідно до наданого до митного оформлення коносаменту від 25 січня 2016 року №GCNLBODS1601295 безпосереднім перевізником товару є суднохідна лінія GL cоntainer line й документів щодо відносин з безпосереднім перевізником не подано; у декларації країни експортера відсутні посилання на Підприємство як імпортера товару.
У зв`язку із виявленими розбіжностями митниця зобов`язала позивача у 10-денний термін надати (за наявності) такі додаткові документи: виписки з бухгалтерської документації, каталоги, прейскуранти виробника товару, висновки про якісні та вартісні характеристики товару, підготовлені спеціальними експертними організаціями, переклад документів, документи щодо перевізника партії товару.
Також, 17 березня 2016 року позивачем з метою митного оформлення товару надано до митниці вантажно-митну декларацію форми МД-2 №110100001/2016/206078.
Відповідач при перевірці поданих документів дійшов висновку, що документи не містять всіх даних для визначення митної вартості товару за основним методом та мають розбіжності, а саме: сума транспортних витрат нижча порівняно з мінімальними витратами на кілограм товару по аналогічних країні відправлення, виду транспорту та умовах поставки при попередніх митних оформленнях; декларантом не забезпечено перекладу документів (копії митної декларації країни експорту) українською мовою; декларант посилався на ввезення товару на виконання договору комісії з ТОВ АТБ-МАРКЕТ, однак згідно зовнішньоекономічного контракту, специфікації, інвойсу, коносаменту товар ввозився безпосередньо для Підприємства; відповідно до договору комісії №2206-15 від 22 червня 2015 року, укладеного між Підприємством та ТОВ АТБ-МАРКЕТ, останнє мало право замовляти та оплачувати послуги третіх осіб, які необхідні для виконання договору комісії (транспорті, експедиційні послуги, фрахт суден), проте будь-яких документів в підтвердження цього не надано; в підтвердження перевезення партії товару до митного оформлення надано договір транспортного експедирування №1693 від 20 серпня 2011 року, укладений між ТОВ АТБ-МАРКЕТ з ТОВ Градалогістік, втім відповідно до наданого до митного оформлення коносаменту №MSCUWT758155 від 08 лютого 2016 року безпосереднім перевізником товару є суднохідна лінія Mediterranean Shipping Company S.A. й відсутні документи щодо відносин з безпосереднім перевізником; у декларації країни експортера відсутні посилання на підприємство як імпортера товару.
У зв`язку із виявленими розбіжностями митниця зобов`язала позивача у 10-денний термін надати (за наявності) такі додаткові документи: виписку з бухгалтерської документації, каталоги, прейскуранти виробника товару, висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціальними експертними організаціями, переклад документів, документи щодо перевізника партії товару.
З метою випуску товару у вільний обіг позивач скористався правом, наданим частиною 3 статті 52 МК України, та оформив 22 березня 2016 року нові ВМД по формі МД-2 №110100001/2016/206489 та №110100001/2016/206472.
Крім того, ПП "Дукат Плюс" 05 квітня 2016 року було подано до митного органу для митного оформлення вантажно-митну декларацію форми МД-2 №110100001/2016/207690.
Відповідач при перевірці поданих документів дійшов висновку, що документи не містять всіх даних для визначення митної вартості товару за основним методом та мають розбіжності, а саме: сума транспортних витрат нижча порівняно з мінімальними витратами на кілограм товару по аналогічних країні відправлення, виду транспорту та умовах поставки при попередніх митних оформленнях; декларантом не забезпечено перекладу документів (копії митної декларації країни експорту) українською мовою; декларант посилався на ввезення партії товару на виконання договору комісії з ТОВ АТБ-МАРКЕТ, однак згідно зовнішньоекономічного контракту, специфікації, інвойсу, коносаменту товар ввозився безпосередньо для Підприємства; відповідно до договору комісії №2206-15 від 22 червня 2015 року, укладеного між Підприємством та ТОВ АТБ-МАРКЕТ, останнє мало право замовляти та оплачувати послуги третіх осіб, які необхідні для виконання договору комісії (транспорті, експедиційні послуги, фрахт суден), хоча будь-яких документів в підтвердження останнього не подано; для підтвердження перевезення партії товару до митного оформлення надано договір транспортного експедирування від 21 липня 2010 року №2107/10, укладений між ТОВ АТБ-МАРКЕТ та ТОВ ТГЛ Україна, проте відповідно до наданого до митного оформлення коносаменту №GCNLBODS1602332 від 22 лютого 2016 року безпосереднім перевізником товару є суднохідна лінія GL cоntainer line й документів щодо відносин з безпосереднім перевізником не подано.
У зв`язку із виявленими розбіжностями митниця зобов`язала позивача у 10-денний термін надати (за наявності) такі додаткові документи: виписку з бухгалтерської документації, транспортні документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, та докази проведення відповідних вантажно-розвантажувальних операцій, документи, що містять відомості про вартість перевезення товарів, виписки з бухгалтерської документації, митну декларацію країни відправлення, висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, переклади документів.
На виконання вимог митного органу позивач надав додаткові документи, а саме: переклади коносамента, інвойсу, пакувального листа, фітосанітарного сертифікату, сертифікату походження, сертифікату якості, декларацію виробника від 22 лютого 2016 року, комерційну пропозицію від 27 листопада 2015 року, тендер №9566 від 03 лютого 2016 року, виписку з бухгалтерської документації від 05 квітня 2016 року, висновок Держзовнішінформ від 14 березня 2016 року №111/22, митну декларацію країни відправлення, лист експедитора від 04 квітня 2016 року №0404-3.
Вирішуючи позовні вимоги по суті, суд виходить з наступного.
Згідно ст. 49 Митного кодексу України (далі - МКУ) митною вартістю товарів, які переміщуються через митний кордон України, є вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.
Відповідно до ч. 1 та п. 1 ч. 2 ст. 52 МКУ заявлення митної вартості товарів здійснюється декларантом або уповноваженою ним особою під час декларування товарів у порядку, встановленому розділом VIII цього Кодексу та цією главою. Декларант або уповноважена ним особа, які заявляють митну вартість товару, зобов`язані заявляти митну вартість, визначену ними самостійно, у тому числі за результатами консультацій з органом доходів і зборів.
Згідно з вимогами частин 1 та 5 ст. 53 МКУ у випадках, передбачених цим Кодексом, одночасно з митною декларацією декларант подає митному органу документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення. Забороняється вимагати від декларанта або уповноваженої ним особи будь-які інші документи, відмінні від тих, що зазначені в цій статті.
Відповідно до ч. 2. ст. 53 МКУ документами, які підтверджують митну вартість товарів, є:
1) декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах п`ятій і шостій статті 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості;
2) зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності;
3) рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу);
4) якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару
5) за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, які підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації товару;
6) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів;
7) ліцензія на імпорт товару, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню;
8) якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування.
Цей перелік є виключним і без обґрунтованих підстав митний орган не вправі вимагати інших документів для підтвердження митної вартості товару.
Частиною 3 статті 53 МК України встановлений обов`язок декларанта або уповноваженої ним особи на письмову вимогу митного органу протягом 10 календарних днів надати (за наявності) додаткові документи, у разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари
Відповідно до ч. 1 ст. 54 МК України, контроль правильності визначення митної вартості товарів здійснюється митним органом під час проведення митного контролю і митного оформлення шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості.
Таким чином, митні органи мають право здійснювати контроль правильності обчислення декларантом митної вартості, але такі повноваження здійснюються у спосіб, визначений законом, зокрема, витребовування додаткових документів на підтвердження задекларованої митної вартості може мати місце тільки у випадку наявності обґрунтованих сумнівів у достовірності поданих декларантом відомостей. Такі сумніви можуть бути зумовлені виключно розбіжностями в документах що подаються для підтвердження митної вартість товарів, чи наявності в них ознак підробки або якщо вони не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.
Як було встановлено судом, оскаржувані рішення про коригування митної вартості товарів №110100001/2016/200016/1 від 22 березня 2016 року, №110100001/2016/200017/1 від 22 березня 2016 року, №110100001/2016/200023/1 від 07 квітня 2016 року, прийняті митницею, фактично обґрунтовані тим, що подані декларантом документи містять розбіжності та не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, які підтверджують митну вартість товарів.
Відповідно до ч. 2 ст. 57 МКУ основним методом визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є перший метод - за ціною договору (вартість операції).
Разом з тим, згідно ч. 2 ст. 58 МКУ метод визначення митної вартості товарів за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються, не застосовується, якщо використані декларантом або уповноваженою ним особою відомості не підтверджені документально або не визначені кількісно і достовірні та/або відсутня хоча б одна із складових митної вартості, яка є обов 'язковою при її обчисленні.
Відповідно до ч. 2 ст. 55 МКУ встановлено, що прийняте митним органом письмове рішення про коригування заявленої митної вартості товарів має містити:
1) обґрунтування причин, через які заявлену декларантом митну вартість не може бути визнано;
2) наявну в митного органу інформацію (у тому числі щодо числових значень складових митної вартості, митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, інших умов, що могли вплинути на ціну товарів), яка призвела до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості та до прийняття рішення про коригування митної вартості, заявленої декларантом;
3) вичерпний перелік вимог щодо надання додаткових документів, передбачених частиною третьою статті 53 цього Кодексу, за умови надання яких митна вартість може бути визнана митним органом;
4) обґрунтування числового значення митної вартості товарів, скоригованої митним органом, та фактів, які вплинули на таке коригування;
а) право декларанта або уповноваженої ним особи на випуск у вільний обіг товарів, що декларуються;
у разі згоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням митного органу про коригування митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно з митною вартістю, визначеною митним органом
у разі незгоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням митного органу про коригування заявленої митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно із заявленою митною вартістю товарів та надання гарантій відповідно до розділу X цього Кодексу в розмірі, визначеному митним органом відповідно до частини сьомої цієї статті;
б) право декларанта або уповноваженої ним особи оскаржити рішення про коригування заявленої митної вартості до органу вищого рівня відповідно до глави 4 цього Кодексу або до суду.
Таким чином суд зазначає, що відповідно до пунктів 2, 4 ч. 2 ст. 55 МКУ, прийняте митним органом письмове рішення про коригування заявленої митної вартості товарів має містити, зокрема: наявну в митного органу інформацію (у тому числі щодо числових значень складових митної вартості, митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, інших умов, що могли вплинути на ціну товарів), яка призвела до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості та до прийняття рішення про коригування митної вартості, заявленої декларантом; обґрунтування числового значення митної вартості товарів, скоригованої митним органом, та фактів, які вплинули на таке коригування.
Згідно ч. 3 ст. 57 МКУ, кожний наступний метод застосовується лише у разі, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу відповідно до норм цього Кодексу.
Як визначено у ч.3 ст.53 МК України, у разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу органу доходів і зборів зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) додаткові документи відповідно до переліку, наведеному в даній нормі.
Митні органи мають право витребовувати додаткові документи на підтвердження задекларованої митної вартості у випадку наявності обґрунтованих сумнівів у достовірності поданих декларантом відомостей, що є обов`язковою обставиною, з якою закон пов`язує можливість витребовування додаткових документів у декларанта та надає митниці право вчиняти наступні дії, спрямовані на визначення дійсної митної вартості товарів. Разом з тим витребувати необхідно ті документи, які дають можливість пересвідчитись у правильності чи помилковості задекларованої митної вартості, а не всі, які передбачені ст.53 МК України. Ненадання повного переліку витребуваних документів може бути підставою для визначення митної вартості не за першим методом лише тоді, коли подані документи є недостатніми чи такими, що у своїй сукупності не спростовують сумнів у достовірності наданої інформації. (Правова позиція викладена в постанові Верховного Суду України від 30.06.2015 (справа 21-591а15).
У свою чергу, декларант надав відповідачу всі необхідні документи із поданням митних декларацій, які давали можливість останньому встановити дійсну митну вартість товару за ціною контракту.
При цьому, під час декларування товару позивачем було надано до митного органу всі необхідні документи для ідентифікації товару, що ввозився, та підтвердження заявленої митної вартості останнього, однак відповідач, витребовуючи додаткові документи, не вказав, які саме складові митної вартості вони повинні підтвердити, як і не зазначив, неподання яких конкретно доказів стало підставою для невизнання митної вартості за основним методом, та не обґрунтував числових значень проведеного коригування.
Щодо посилання відповідача на відсутність документального підтвердження наявності договірних відносин з безпосереднім перевізником товару, суд зазначає, що надання митному органу під час митного оформлення товарів доказів документального підтвердження наявності договірних відносин з безпосереднім перевізником товару, митним законодавством не передбачено.
Зокрема, договорами транспортного експедирування №2107/10 від 21.07.2010 року, №1693 від 20.08.2011 та №2107/10 від 21.07.2010 передбачено, що експедитор зобов`язаний здійснити підбір перевізників та укласти від свого імені договори на перевезення вантажів для виконання заявок клієнта (п. 2.1.1 договорів).
Стосовно посилання відповідача на неподання позивачем перекладу декларації країни експортера та відсутність в декларації країни експорту відомостей про заявленого Імпортера товару ПП "ДУКАТ ПЛЮС", суд зазначає, що декларація країни експорту не впливає на визначення митної вартості імпортованих товарів, не підтверджує складові митної вартості та не міститься в переліку обов`язкових документів, передбачених ч. 2 ст. 53 МК України.
Надаючи оцінку таким доводам митного органу, суд виходить з того, що саме по собі припущення митного органу про подання декларантом невідповідних документів чи наявності в них розбіжностей, не є достатнім для висновку про недостовірність даних щодо митної вартості товарів, заявленої декларантом, або беззаперечною підставою для незастосування обраного ним методу визначення митної вартості.
Так, Верховний Суд у постанові від 23.07.2019 року по справі № 1140/3242/18 вказав на те, що наявність обґрунтованих сумнівів у правильності зазначеної декларантом митної вартості товарів є імперативною умовою, оскільки з цією обставиною закон пов`язує можливість витребовування додаткових документів у декларанта та надає митниці право вчиняти наступні дії, спрямовані на визначення дійсної митної вартості товарів. Такі сумніви є обґрунтованими, якщо надані декларантом документи містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари. У зв`язку з вказаним саме на митний орган покладається обов`язок зазначити конкретні обставини, які викликали відповідні сумніви, причини неможливості їх перевірки на підставі наданих декларантом документів, а також обґрунтувати необхідність перевірки сумнівних відомостей та зазначити документи, надання яких може усунути сумніви у достовірності цих відомостей.
Отже, відповідач не підтвердив належними доказами та аргументованими доводами наявність у поданих позивачем документах розбіжностей, ознак підробки або відсутність всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена за ці товари.
Відповідачем необґрунтовано було застосовано інший метод визначення митної вартості, що може бути застосовано лише у випадках, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом послідовного використання методів, зазначених у статтях 58-63 цього Кодексу.
Статтею 19 Конституції України встановлено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Відповідно до ч.2 ст.2 КАС України, у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи несправедливій дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.
Згідно з ч. ч. 1, 2 ст. 6 Кодексу адміністративного судочинства України суд при вирішенні справи керується принципом верховенства права, відповідно до якого, зокрема, людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини.
Відповідно до положень ст. 9 Конституції України та ст. 17, ч. 5 ст. 19 Закону України Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини суди та органи державної влади повинні дотримуватись положень Європейської конвенції з прав людини та її основоположних свобод 1950 року, застосовувати в своїй діяльності рішення Європейського суду з прав людини з питань застосування окремих положень цієї Конвенції.
Крім того, ЄСПЛ у своєму рішенні по справі Yvonne van Duyn v.Home Office зазначив, що принцип юридичної визначеності означає, що зацікавлені особи повинні мати змогу покладатися на зобов`язання, взяті державою, навіть якщо такі зобов`язання містяться в законодавчому акті, який загалом не має автоматичної прямої дії. З огляду на принцип юридичної визначеності, держава не може посилатись на відсутність певного нормативного акта, який би визначав механізм реалізації прав та свобод громадян, закріплених у конституції чи інших актах. Така дія названого принципу пов`язана з іншим принципом - відповідальності держави, який полягає в тому, що держава не може посилатися на власне порушення зобов`язань для запобігання відповідальності. Захист принципу обґрунтованих сподівань та юридичної визначеності є досить важливим у сфері державного управління та соціального захисту. Так, якщо держава чи орган публічної влади схвалили певну концепцію своєї політики чи поведінки, така держава чи такий орган вважатимуться такими, що діють протиправно, якщо вони відступлять від такої політики чи поведінки щодо фізичних та юридичних осіб на власний розсуд та без завчасного повідомлення про зміни у такій політиці чи поведінці, позаяк схвалення названої політики чи поведінки дало підстави для виникнення обґрунтованих сподівань у названих осіб стосовно додержання державою чи органом публічної влади такої політики чи поведінки.
Відповідно до ч. 2 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.
Суд зазначає, що відповідач як суб`єкт владних повноважень, не довів правомірності своїх дій. Натомість, позивачем доведено та підтверджено належними доказами обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги.
У процесі розгляду справи не встановлено інших фактичних обставин, що мають суттєве значення для правильного вирішення спору, і доказів на підтвердження цих обставин.
Відповідно до п. 58 рішення Європейського суду з прав людини у справі Серявін та інші проти України від 10.02.2010 року, заява 4909/04, Суд повторює, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі Руїс Торіха проти Іспанії від 09.12.1994 року, серія A, N 303-A, п.29).
У зв`язку з цим суд приходить до висновку про задоволення адміністративного позову.
Крім того, суд вважає за необхідне відповідно до вимог ст. 139 КАС України присудити на користь позивача за рахунок бюджетних асигнувань відповідача судові витрати, пов`язані зі сплатою судового збору у розмірі 8 268,00 грн.
Керуючись ст.ст. 243-246 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -
Позов задовольнити повністю.
Визнати протиправним та скасувати рішення про коригування митної вартості товарів №110100001/2016/200016/1 від 22 березня 2016 року Дніпропетровської митниці ДФС.
Визнати протиправним та скасувати рішення про коригування митної вартості товарів №110100001/2016/200017/1 від 22 березня 2016 року Дніпропетровської митниці ДФС.
Визнати протиправним та скасувати рішення про коригування митної вартості товарів №110100001/2016/200023/1 від 07 квітня 2016 року Дніпропетровської митниці ДФС.
Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи рішення суду оскаржується до Третього апеляційного адміністративного суду через Дніпропетровський окружний адміністративний суд відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 Розділу VII Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя В.М. Олійник