Справа № 215/2386/21
Суддя: Юхно Ірина Валеріївна
Дата ухвалення: 2021-07-26 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

26 липня 2021 року Справа № 215/2386/21

Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Юхно І.В., перевіривши матеріали адміністративного позову ОСОБА_1 до Виконавчого комітету Тернівської районної у м. Кривий Ріг ради про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії,-

ВСТАНОВИВ:

14.04.2021 року до Тернівського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області надійшов адміністративний позов ОСОБА_1 до Виконавчого комітету Тернівської районної у м. Кривий Ріг ради, у якому просить суд:

- визнати протиправною бездіяльність Виконавчого комітету Тернівської районної у м. Кривий Ріг ради у сфері управління, у тому числі делегованих повноважень за результатами розгляду скарги від 10.09.2020 вх.462, яка виявилась у порушені встановленого порядку ст. 3, 22, 144 Конституції України та зобов`язати прийняти рішення в розумінні п. 19 ч. 1 ст. 4 КАСУ;

- визнати протиправною бездіяльність Виконавчого комітету Тернівської районної у м. Кривий Ріг ради у сфері управління, у тому числі делегованих повноважень за результатами розгляду скарги від 10.09.2020 вх.462, яка виявилась у відмові направити згідно ст. 7 ЗУ «Про звернення громадян» для належного реагування додану скаргу від 11.08.2020 начальнику управління охорони здоров`я м. Кривий Ріг Мурашко К.В. та повідомити про вихідний і вхідний її номер реєстрації та встановити наявність у нього такої компетенції (повноважень);

- визнати протиправною бездіяльність Виконавчого комітету Тернівської районної у м. Кривий Ріг ради у сфері правління, у тому числі делегованих повноважень за результатами розгляду скарги від 10.09.2020 вх.462, яка виявилась у відмові надати повідомлення про повноваження осіб, які розглядали скаргу і у порушені встановленого порядку ст. 7 ЗУ «Про звернення громадян»";

- визнати протиправною бездіяльність Виконавчого комітету Тернівської районної у м. Кривий Ріг ради у сфері управління, у тому числі делегованих повноважень за результатами розгляду скарги від 10.09.2020 вх.462, яка виявилась у відмові за не підкорення ОСОБА_2 положенням ст. 3, 8, 19, 21, 22, 68 Основного закону, ст. 7 Закону України "Про звернення громадян" притягти до відповідальності згідно ст. 60 Конституції України та встановити наявность у нього такої компетенції (повноважень).

Ухвалою Тернівського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 19.04.2021 року у справі №215/2386/21 адміністративну позовну заяву ОСОБА_1 передано на розгляд до Дніпропетровського окружного адміністративного суду.

13.05.2021 року матеріали адміністративного позову №215/2386/21 надійшли до Дніпропетровського окружного адміністративного суду та на підставі Протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 13.05.2021 року передані на розгляд головуючому судді Юхно І.В.

Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 18.05.2021 відмовлено у задоволенні заяви ОСОБА_1 про витребування доказів у справі за позовом ОСОБА_1 до Виконавчого комітету Тернівської районної у м. Кривий Ріг ради про визнання бездіяльності протиправною, зобов`язання вчинити певні дії; адміністративний позов ОСОБА_1 прийнято до провадження та у зв`язку з недотриманням вимог статей 160, 161 КАС України було залишено без руху та запропоновано позивачу протягом п`яти днів з дня отримання копії ухвали усунути недоліки позовної заяви шляхом:

- копії паспорта громадянина України як документу, що підтверджує наявність у ОСОБА_1 процесуальної дієздатності;

- уточненої позовної заяви з уточненими позовними вимогами та/або суб`єктним складом правовідносин у відповідності до вимог КАС України, а також його копії для направлення відповідачу/відповідачам у справі;

- доказів, що підтверджують обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги.

Копія вищевказаної ухвали була направлена засобами поштового зв`язку на адресу позивача, зазначену у позовній заяві, та відповідно до наявного у матеріалах справи рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення 15.07.2021 отримана позивачем. Тобто, строк на усунення недоліків позовної до 20.07.2021 включно.

21.07.2021 засобами поштового зв`язку до суду від ОСОБА_1 надійшла заява про відкриття провадження по справі після усунення недоліків від 16.07.2021, у якій позивач просив суд:

- вважати виконаними вимоги ухвали від 18.05.2021 і витребувати докази, бо оригінали усіх документів бездійства знаходяться у відповідача;

- заходи досудового врегулювання спору, про забезпечення позову, доказів не вживалися;

- призначити в Тернівському райсуді м. Кривого Рогу відеоконференцію за участю позивача при розгляді позовної заяви за правилами загального провадження;

- розглянути клопотання від 14.04.21р. про надання визначеності факту часу розгляду заяви від 10.09.20р. вх.462, визначеності факту повідомлення про день, час і місце розгляду.

Крім цього, у заяві позивачем зазначено: «Додаток 1. Паспорт надам в судове засіданні, а докази потрібно витребувати за поданою заявою про витребування доказів для повного, всебічного розгляду справи, якщо суд так хоче».

У тексті вищенаведеної заяви позивачем фактично висловлено незгоду з ухвалою від 18.05.2021 про залишення позовної заяви без руху, яке відповідно до положень КАС України окремому оскарженню не підлягає.

Відповідно до 1 статті 45 КАС України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами. Зловживання процесуальними правами не допускається.

Пунктом 1 частини 2 вказаної статті, в тому числі визначено, що з урахуванням конкретних обставин справи суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню адміністративного судочинства, зокрема, подання скарги на судове рішення, яке не підлягає оскарженню, не є чинним або дія якого закінчилася (вичерпана), подання клопотання (заяви) для вирішення питання, яке вже вирішено судом, за відсутності інших підстав або нових обставин, заявлення завідомо безпідставного відводу або вчинення інших аналогічних дій, які спрямовані на безпідставне затягування чи перешкоджання розгляду справи чи виконання судового рішення.

Суд звертає увагу, що у заяві про відкриття провадження по справі після усунення недоліків від 16.07.2021 ОСОБА_1 фактично повторно заявляє клопотання про витребування доказів, у задоволенні якого було відмовлено судом ухвалою від 18.05.2021 без зазначено інших підстав або нових обставин для витребування таких доказів.

Тобто, позивач подає до суду клопотання для вирішення питання яке вже вирішено судом, за відсутності інших підстав або нових обставин, що є зловживанням процесуальними правами, наданими позивачу.

Крім того, вказане клопотання не відповідає вимогам, встановленим статтею 80 КАС України.

При цьому, суд зауважує, що копії паспорта громадянина України як документу, що підтверджує наявність у ОСОБА_1 процесуальної дієздатності; уточненої позовної заяви з уточненими позовними вимогами, а також його копії для направлення відповідачу у справі; доказів, що підтверджують обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, на виконання ухвали суду від 18.05.2021

Суд вважає за необхідне наголосити позивачеві, що форма та зміст позовної заяви закріплені у статті 160 КАС України.

Згідно із частиною першою статті 160 КАС України у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування.

Відповідно до пунктів 4, 5, 9 частини п`ятої статті 160 КАС України в позовній заяві зазначаються, зокрема: зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; у справах щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень - обґрунтування порушення оскаржуваними рішеннями, діями чи бездіяльністю прав, свобод, інтересів позивача.

Із цих законодавчих положень випливає, що особа, яка вважає, що порушені її права, свободи чи інтереси, і яка у зв`язку із цим звертається за їх захистом до адміністративного суду, має зазначити в позовній заяві: хто, який саме суб`єкт владних повноважень (а якщо відповідачем може бути суб`єкт господарювання, то який саме) порушив її права чи інтереси, яким чином, якими діями (рішенням, бездіяльністю) відбулося втручання в її права, які саме права були порушені, чи належать вони позивачу, які обставини про це свідчать.

Закон не передбачає вимог щодо обсягу, повноти чи слушності доводів позовної заяви, але приписує щонайменше сформулювати суть (зміст) порушення, яким чином воно негативно позначилось на правах особи, яка звертається з позовом, яким чином може бути відновлено порушене право.

При цьому, зміст та обсяг порушеного права та викладення обставин, якими воно підтверджується, в кожному конкретному випадку можуть різнитися, але принаймні на рівні формулювання викладу їх змісту мають бути достатніми, щоб визначити предмет спору, його юрисдикційну належність, характер вимог, часові межі події порушення, нормативне регулювання спірних відносин, а також обставини, за яких можна ухвалити одне з обов`язкових процесуальних рішень, пов`язаних із визнанням позовної заяви прийнятною/неприйнятною.

Наведений висновок сформований Великою Палатою Верховного Суду у постанові від 12.02.2020 по справі № 640/7310/19.

Згідно з частиною 5 статті 242 КАС України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Статтею 13 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» передбачено, що висновки щодо застосування норм права, викладені у постановах Верховного Суду, враховуються іншими судами при застосуванні таких норм права.

Таким чином, ненадання до суду позивачем уточненого адміністративного позову з уточненими позовними вимогами, а також доказів, що підтверджують обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, не дають суду визначити предмет спору, суб`єктним склад правовідносин, часові межі події порушення, нормативне регулювання спірних відносин, а також обставини, за яких можна ухвалити одне з обов`язкових процесуальних рішень.

Отже, з урахуванням правового висновку Великої Палати Верховного Суду, суд прийшов до висновку, що у встановлений судом строк, позивач не усунув недоліки позовної заяви.

Відповідно до пункту 1 частини 4 статті 169 КАС України позовна заява повертається позивачеві, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк.

Частиною 5 зазначеної статті передбачено, що суддя повертає позовну заяву і додані до неї документи без розгляду не пізніше п`яти днів з дня її надходження або з дня закінчення строку на усунення недоліків.

Разом із тим, за приписами частини 3 статті 45 КАС України, якщо подання скарги, заяви, клопотання визнається зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання.

Суд зазначає, що станом на 26.07.2021 року позивач також не виконав вимоги ухвали суду. Крім того, заява про відкриття провадження по справі після усунення недоліків від 16.07.2021 визнана судом зловживанням процесуальними правами.

З огляду на вищезазначене, враховуючи вищенаведені норми, суд вважає за необхідне повернути позовну заяву позивачеві.

На підставі викладеного, керуючись статтями 45, 169, 248, 256 КАС України, суд,-

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Виконавчого комітету Тернівської районної у м. Кривий Ріг ради про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії повернути позивачу.

Копію ухвали про повернення позовної заяви надіслати позивачу разом з матеріалами адміністративного позову.

Роз`яснити позивачу, що відповідно до частини 8 статті 169 КАС України повернення позовної заяви не позбавляє права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.

Ухвала суду набирає законної сили відповідно до статті 256 КАС України та може бути оскаржена в порядку та у строки, встановлені статтями 295 та 297 КАС України.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи ухвала суду оскаржується до Третього апеляційного адміністративного суду через Дніпропетровський окружний адміністративний суд відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 Розділу VII Перехідних положень КАС України.

Суддя І.В. Юхно