Справа № 200/5906/21
Суддя: Кониченко О.М.
Дата ухвалення: 2021-07-27 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Донецький окружний адміністративний суд
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

27 липня 2021 р. Справа№200/5906/21

приміщення суду за адресою: 84122, м.Слов`янськ, вул. Добровольського, 1

Донецький окружний адміністративний суд в складі головуючого судді Кониченка

Олега Миколайовича розглянувши при секретарі судового засідання Купріян В.Ю. в порядку загального позовного провадження адміністративну справу за позовом

Товариства з обмеженою відповідальністю Науково-виробниче підприємство Металургійний ресайклінг (85114, Донецька область, м. Костянтинівка, вул. Олекси Тихого, буд. 172)

до Головного управління ДПС у Донецькій області (87515, Донецька область, м. Маріуполь, вул. Італійська, 59),

про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії

за участю: представника позивача Пархомчук Р.І.

представника відповідача Ярова С.Е.

ВСТАНОВИВ:

Позивач, Товариство з обмеженою відповідальністю Науково-виробниче підприємство Металургійний ресайклінг, звернувся до Донецького окружного адміністративного суду з позовом до Головного управління ДПС у Донецькій області, третя особа: Товариство з обмеженою відповідальністю Роланд Імпекс, в якому просив суд: визнати протиправним та скасувати рішення Головного управління ДПС у Донецькій області від 05.04.2021 року №4227 про відповідність платника податку на додану вартість Товариства з обмеженою відповідальністю Науково-виробниче підприємство Металургійний ресайклінг Критеріям ризиковості платника податку на підставі пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку; зобов`язати Головне управління ДПС у Донецькій області виключити Товариство з обмеженою відповідальністю Науково-виробниче підприємство Металургійний ресайклінг з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

В обґрунтування своїх позовних вимог позивач зазначив, що є юридичною особою та включений до ЄДРПОУ та перебуває на податковому обліку у відповідача.

05.04.2021 року отримав від відповідача через електронний кабінет платника податків оскаржуване рішення, яке порушує його права як платника податку на додану вартість.

Звертає увагу суду на той факт, що мав договірні правовідносини з ТОВ «Роланд Імпекс» відносно якого Указом Президента від 03.04.2021 року «Про рішення Ради національної безпеки і оборони України від 2 квітня 2021 року "Про застосування персональних спеціальних економічних та інших обмежувальних заходів (санкцій)» № 140/2021 застосовані персональні спеціальні економічні та інших обмежувальні заходи (акції).

Позивач не повинен та не може нести відповідальність за дії чи бездіяльність своїх контрагентів, оскаржуване рішення не містить розшифровки, яка сама податкова інформація слугувала підставою для віднесення позивача до переліку ризикованих платників податків.

Ухвалою від 24 травня 2020 року суд прийняв до розгляду та відкрив провадження в адміністративній справі №200/5906/21 за позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю Науково-виробниче підприємство Металургійний ресайклінг до Головного управління ДПС у Донецькій області, призначивши її до розгляду за правилами загального позовного провадження з проведенням підготовчого судового засідання 22 червня 2021 року.

18 червня 2021 року від відповідача до суду надійшов відзив на позовну заяву, відповідно до якого відповідач просив суд у задоволенні позовних вимог Товариства з обмеженою відповідальністю «Науково-виробниче підприємство «Металургійний ресайклінг» до Головного управління ДПС у Донецькій області відмовити у повному обсязі.

Такими підставами відповідачем визначені:

- Головне управління ДПС у Донецькій області реалізує функції покладені на нього Податковим кодексом України (надалі в тексті Рішення ПК України) та здійснює податковий контроль;

- Комісією регіонального рівня контролюючого органу, яка діє у Порядку зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 11 грудня 2019 року № 1165 (далі - Порядок № 1165) прийнято обґрунтоване рішення за результатами господарської діяльності позивача та його контрагента, до якого застосовані персональні санкції;

- Визнання комісіями регіонального рівня відповідності платників податку на додану вартість такими, що відповідають критеріям ризиковості платників податку, та внесення таких платників до переліку ризикових суб`єктів господарювання платника, не є рішеннями суб`єкта владних повноважень, які безпосередньо породжують правові наслідки для суб`єктів відповідних правовідносин і носять обов`язковий характер, тобто не відповідають поняттю індивідуального акту;

- Позивач «є фігурантом декількох кримінальних проваджень, наприклад, у кримінальному провадженні № 0004294 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 205, ч. 2 ст. 209, ч. З ст. 212, ч. З ст. 358 КК України. Слідчий суддя, дослідивши матеріали провадження за клопотанням, приходить до наступного висновку. Прокурор у клопотанні зазначає, службові особи ТОВ «НВП «МЕТАЛУРГІЙНИЙ РЕСАЙКЛІНГ» (), та інших суб`єктів підприємницької діяльності реального сектору економіки, діючи умисно, за попередньою змовою з невстановленими особами, внаслідок проведення фінансово-господарської діяльності з підприємствами, що мають ознаки фіктивності ухилились від сплати податків, що призвело до ненадходження до бюджету коштів в особливо великих розмірах. Так, прокурор вказує, що службові особи ТОВ «НВП «МЕТАЛУРЕІЙНИЙ РЕСАЙКЛІНГ» () використовують реквізити ТОВ «НВП «МЕТАЛУРЕІЙНИЙ РЕСАЙКЛІНГ» як «транзитних» підприємств, з метою формування податкового кредиту за начебто поставлені в їх адресу товари та послуги. У подальшому, формування податкового кредиту здійснюється за рахунок ТОВ «ФЕЛТОН ІНДАСТРІ», ТОВ «КОМЛЕНД», TOB «ТЕХНОСАН», ТОВ «ЕЕІДА ТОРЕ», ТОВ «ЛАЙФ ТЕКНОЛЕДЖІ», ТОВ «НОРД ІНТЕР», TOB «САНВЕНТІКС», ТОВ «МАЛРЕЙ», ТОВ «ЕОЛДВЕСТ», ТОВ «КУПРУМОПТТОРГ», TOB «АЕРО СПЕЦ ТОРЕ», TOB «АРАНТА ТРЕЙД», TOB «ТЕХНО-ПАРК», ТОВ «ПОСТАЧМЕТАЛЕРУП».

У підготовчому судовому засіданні 22 червня 2021 року представником позивача заявлено усне клопотання про незалучення до участі у справі в якості третьої особи ТОВ «Роланд Імпекс», яке задоволено судом без виходу до нарадчої кімнати та оголошена перерва до 01.07.2021 року.

30 червня 2021 року від позивача до суду надійшла відповідь на відзив:

- Відповідачем у спірному рішенні процитований зміст пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку, не зазначено конкретно наявної у органа інформації, яка стала підставою для включення позивача до ризикованих, тобто відсутнє обґрунтування;

- За наслідками прийнятого рішення наявні неодноразові факти блокування/ відмови у реєстрації податкових накладних, перелік яких із зазначенням дати складання податкової накладної та дати винесення рішення про відмову у реєстрації, порядковий номер та номер рішення про відмову у реєстрації податкової накладної, загальна сума податкової накладної з урахуванням ПДВ долучені позивачем до матеріалів справи;

- Відповідачем взагалі не надано будь-яких доказів щодо існування кримінальних проваджень відносно позивача та його посадових осіб, наявність кримінального вироку;

- Посилання на компанії, зазначені у відзиві відсутні у оскаржуваному рішенні;

- Позивачем на виконання вимоги суду надані копії первинних документів, щодо виконання всіх зобов`язань за договорами між позивачем та ТОВ «Роланд Імпекс» та докази відмови у реєстрації податкових накладних після прийняття оскаржуваного рішення відносно інших контрагентів позивача;

- У 2019 році відповідачем проведена перевірка позивача, за результатами якої складений Акт перевірки від 08.01.2020 року № 13/05-99-42. Актом встановлено порушення податкового законодавства з ПДВ у сумі 100 грн.

Крім того, позивачем на вимогу суду надані копії платіжних документів, податкових накладних за договорами з ТОВ «Роланд Імпекс», копію Акту перевірки від 08.01.2020 року № 13/05-99-42, копії податкових накладних, у реєстрації яких було відмовлено, копії рішень про реєстрацію/відмову в реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних.

01 липня 2021 року у підготовчому судовому засіданні оголошена перерва до 13.07.2021 року.

13 липня 2021 року у підготовчому судовому засіданні оголошена перерва до 20.07.2021 року.

19 липня 2021 року від позивача через канцелярію суду в системі «Електронний суд» надійшла заява про зміну підстав позову сформована в вищезазначеній системі 16.07.2021 року, додатком до якої позивач визначив Заяву про зміну (розширення) підстав позову з доказами її направлення на адресу відповідача, яка була долучена до заява про зміну підстав позову. У відповідності до накладних Укрпошти та опису вкладення у цінний лист дата надання зазначеної заяви до пошти та до відповідача 16 липня 2021 року (оригінал заяви про зміну (розширення) підстав позову відповідно до даних, розміщених на сайті Укрпошта надійшов до м. Слов`янська 20.07.2021 року та зареєстрований в суді 21.07.2021 року (згідно до штампу канцелярії).

20 липня 2021 року від представника відповідача до суду надійшли пояснення по справі, відповідно до яких останній зазначив, що позивач здійснював у 2018-2021 роках на адресу ТОВ «КОСТЯНТИНІВСЬКИЙ ЗАВОД МЕТАЛУРГІЙНОГО ОБЛАДНАННЯ» реалізацію товарів «Аноди мідні» (код УКТЗЕД ), отриманих в тому числі від ТОВ «РОЛАНД ІМПЕКС». ТОВ «РОЛАНД ІМПЕКС» зареєструвало в ЄРПН на ТОВ «НВП «МЕТАЛУРГІЙНИЙ РЕСАЙКЛІНГ» (до дати внесення до переліку платників, що відповідають критеріям ризиковості платника податку на додану вартість) 127 ПН на суму 111,3 млн. грн. на товар «Аноди мідні» у загальній сумі виписаних за 2021 рік ПН на ТОВ «НВП «МЕТАЛУРГІЙНИЙ РЕСАЙКЛІНГ» доля виписаних та зареєстрованих податкових накладних ТОВ «РОЛАНД ІМПЕКС» становить 74,8%.

Ухвалою від 20 липня 2021 року суд закрив підготовче провадження в адміністративній справі № 200/5906/21 за позовною заявою Товариства з обмеженою відповідальністю Науково-виробниче підприємство Металургійний ресайклінг до Головного управління ДПС у Донецькій області, про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії, призначивши судове засідання на 27 липня 2021 року.

21 липня 2021 року до суду надійшов оригінал заяви про зміну (розширення) підстав позову, яка було долучена до заяви про зміну підстав позову, подану через «Електронний суд» 19 липня 2021 року.

26 липня 2021 року від позивача до суду надійшли Додаткові пояснення позивача через «Електронний суд», додатком до яких є Додаткові пояснення.

Суд, розглянувши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, заслухавши представників сторін встановив наступне.

Позивач, Товариство з обмеженою відповідальністю Науково-виробниче підприємство Металургійний ресайклінг, є юридичною особою та включено до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб підприємців за номером 31842642 та перебуває на податковому обліку у відповідача.

Відповідач Головне управління ДПС у Донецькій області є суб`єктом владних повноважень, який здійснює владні управлінські функції у сфері адміністрування податків і зборів, реалізуючи повноваження передбачені Податковим кодексом та законами України в сфері оподаткування та включений до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб підприємців за номером 43142826.

Рішенням комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС у Донецькій області про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку №4227 від 05.04.2021 на підставі пункту 6 Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, з питань відповідності платника податку критеріям ризикованості платника податку затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11.12.2019 №1165, на підставі п. 8 Критеріїв ризикованості платника податку та у відповідності до податкової інформації встановлена ризиковість операцій, а саме, встановлено придбання від ТОВ «Роланд Імпекс», по якому згідно з Рішенням РНБО від 02.04.2021 року застосовано персональні спеціальні економічні заходи.

Тобто відповідачем встановлена відповідність позивача, як платника податків критеріям ризиковості платника податків, а саме п.8 Критеріїв ризиковості платника податку.

Оспорюване рішення прийнято на підставі протоколу засідання комісії Головного управління ДПС у Донецькій області з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - комісія) від 05.04.2021 року № 532.

Порядком денним у вищезазначеному протоколі визначено: Прийняття рішення про відповідність/не відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку згідно з пунктом 6 Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11 грудня 2019 р. № 1165.

У вищезазначеному протоколу зазначено: «Також встановлено реєстрацію податкових накладних підприємством ТОВ "РОЛАНД ІМПЕКС" (код за ) на адресу ТОВ "НАУКОВО- ВИРОБНИЧЕ ПІДПРИЄМСТВО "МЕТАЛУРГІЙНИЙ РЕСАЙКЛІНГ" (код за ).

За результатами обговорення надійшли пропозиції від членів комісії щодо відповідності платників податку: (...), ТОВ "НАУКОВО-ВИРОБНИЧЕ ПІДПРИЄМСТВО "МЕТАЛУРГІЙНИЙ РЕСАЙКЛІНГ" (код за ), наведених у додатку 1 до даного протоколу, критеріям ризиковості платника податку».

Підставами про відповідність платника ПДВ позивача критеріям ризиковості згідно протоколу відповідачем визначено наступне: реєстрація податкових накладних підприємством ТОВ "РОЛАНД ІМПЕКС" на адресу позивача, а згідно оспорюваного Рішення - придбання від ТОВ «Роланд Імпекс», по якому згідно з Рішенням РНБО від 02.04.2021 року застосовано персональні спеціальні економічні заходи.

Виходячи із змісту рішення такою підставою було придбання позивачем від ТОВ «Роланд Імпекс» не зазначено чого саме (товарів, робіт, послуг, тощо), відносно якого були застосовані персональні економічні заходи згідно Рішення РНБО. Посилання на інші фактичні обставини, документи, докази, факти, нормативно правовий акт, яким було введено в дію Рішення РНБО, у оскаржуваному акті індивідуальної дії відсутні.

У Протоколі комісії регіонального рівня від 05.04.2021 року № 52 не має жодного посилання на застосування спеціальних економічних заходів відносно ТОВ «Роланд Імпекс» у відповідності до Рішення РНБО, ані Указу Президента України, яким введено в дію вищезазначене Рішення.

У спірному рішенні відсутнє посилання на реєстрацію податкових накладних підприємством, відносно якого застосовані персональні санкції.

Рішення, яке оскаржується позивачем містить у собі пункт про те що воно може бути оскаржено в адміністративному або судовому порядку (т.1, а.с. 17).

Вищезазначене Рішення було отримано позивачем через електронний кабінет платника податку (т. 1, а.с. 18).

Вважаючи протиправним рішення контролюючого органу про внесення позивача до переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості, позивач звернувся з даним позовом до суду.

В матеріалах справи наявні належним чином засвідчені копії договорів № 2020/7 від 14.07.2020 року, № 2020/8 від 23.12.2020 року, укладених позивачем (покупець) з ТОВ «Роланд Імпекс» (постачальник) разом із додатковими угодами та специфікаціями щодо поставок товару - аноди мідні для електролітичного рафінування (т.1, а.с. 19-42).

Позивачем також надані до матеріалів справи належним чином засвідчені копії видаткових накладних, платіжних доручень, податкових накладних, квитанцій № 2 щодо реєстрації вищезазначених накладних та накладних, реєстрація яких була первісно зупинена у 2020 році та які були пізніше зареєстровані, копії податкових декларацій з податку на додану вартість разом із додатками, квитанції № 2 щодо прийняття зазначених декларації.

Щодо вирішення справи по суті, суд зазначає наступне.

Спірні правовідносини регулюються Податковим кодексом України від 02.12.2010 №2755-VI.

Відповідно до п. 201.1 ст. 201 Податкового кодексу України, на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, кваліфікованого електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.

Так, згідно п. 201.10 ст. 201 Податкового кодексу України, при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою.

Податкова накладна та/або розрахунок коригування до неї, складені та зареєстровані після 01 липня 2017 року в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг достатньою підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту, та не потребує будь-якого іншого додаткового підтвердження.

Якщо надіслані податкові накладні/розрахунки коригування сформовано з порушенням вимог, передбачених пунктом 201.1 цієї статті та/або пунктом 192.1 статті 192 цього Кодексу, а також у разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування відповідно до пункту 201.16 цієї статті, протягом операційного дня продавцю/покупцю надсилається квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі про неприйняття їх в електронному вигляді або зупинення їх реєстрації із зазначенням причин.

Квитанція про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування надсилається одночасно продавцю та покупцю платнику податку.

Порядок ведення Єдиного реєстру податкових накладних встановлюється Кабінетом Міністрів України. Покупець має право звіряти дані отриманої податкової накладної на відповідність із даними Єдиного реєстру податкових накладних.

Згідно з п. 201.16 ст. 201 Податкового кодексу України, реєстрація податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути зупинена в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України.

На виконання вищезазначеної норми Постановою Кабінету Міністрів України №1165 від 11 грудня 2019 року затверджено Порядок, який визначає механізм зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі за текстом - Порядок №1165).

Відповідно до п. 2 Порядку №1165, автоматизований моніторинг відповідності податкової накладної/розрахунку коригування критеріям оцінки ступеня ризиків - сукупність заходів та методів, що застосовуються контролюючим органом для виявлення ознак наявності ризиків порушення норм податкового законодавства за результатами проведення автоматизованого аналізу наявної в інформаційних системах контролюючих органів податкової інформації.

Критерій оцінки ступеня ризиків, достатній для зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі, - визначений показник автоматизованого моніторингу, що характеризує ризик.

В свою чергу, ризик порушення норм податкового законодавства - ймовірність складення та надання податкової накладної/розрахунку коригування для реєстрації в Реєстрі з порушенням норм підпункту "а" або "б" пункту 185.1 статті 185, підпункту "а" або "б" пункту 187.1 статті 187, абзацу першого пунктів 201.1, 201.7, 201.10 статті 201 Податкового кодексу України (далі - Кодекс) за наявності об`єктивних ознак неможливості здійснення операції з постачання товарів/послуг, дані про яку зазначено в такій податковій накладній/розрахунку коригування, та/або ймовірності уникнення платником податку на додану вартість (далі - платник податку) виконання свого податкового обов`язку.

Пунктами 5-7 Порядку №1165 встановлено, що платник податку, яким складено та/або подано для реєстрації в Реєстрі податкову накладну/розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряється щодо відповідності критеріям ризиковості платника податку (додаток 1), показникам, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку (додаток 2).

Податкова накладна/розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряються щодо відповідності відображених у них операцій критеріям ризиковості здійснення операцій (додаток 3).

У разі коли за результатами автоматизованого моніторингу платник податку, яким складено податкову накладну/розрахунок коригування, відповідає хоча б одному критерію ризиковості платника податку, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється.

Питання відповідності/невідповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку розглядається комісією регіонального рівня.

Включення платника податку до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, здійснюється в день проведення засідання комісії регіонального рівня та прийняття відповідного рішення.

Платник податку отримує рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку через електронний кабінет у день прийняття такого рішення (додаток 4).

У рішенні зазначається підстава, відповідно до якої встановлено відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Інформація та копії документів подаються платником податку до ДПС в електронній формі засобами електронного зв`язку з урахуванням вимог Законів України «Про електронні документи та електронний документообіг», «Про електронні довірчі послуги» та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого Мінфіном.

Документами, необхідними для розгляду питання виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, можуть бути:

- договори, зокрема зовнішньоекономічні контракти, з додатками до них;

- договори, довіреності, акти керівного органу платника податку, якими оформлено повноваження осіб, які одержують продукцію в інтересах платника податку для здійснення операції;

- первинні документи щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складські документи (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунки-фактури/інвойси, акти приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявних типових форм та галузевої специфіки, накладні;

- розрахункові документи та/або банківські виписки з особових рахунків;

- документи щодо підтвердження відповідності продукції (декларації про відповідність, паспорти якості, сертифікати відповідності), наявність яких передбачено договором та/або законодавством;

- інші документи, що підтверджують невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Інформацію та копії документів, подані платником податку, комісія регіонального рівня розглядає протягом семи робочих днів, що настають за датою їх надходження, та приймає відповідне рішення.

Комісією регіонального рівня розглядається питання виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, у разі виявлення обставин та/або отримання інформації, що свідчать про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку та/або отримання інформації та копій відповідних документів від платника податку, що свідчать про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

У разі виявлення обставин та/або отримання інформації, визначених абзацом сьомим цього пункту, та прийняття комісією регіонального рівня рішення про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку платник податку отримує таке рішення в електронному кабінеті в день його прийняття.

За результатами розгляду інформації та копій документів комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, яке платник податку отримує в електронному кабінеті у день його прийняття (додаток 4).

Суд приходить до висновку, що процедура розгляду документів, необхідних для розгляду питання виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку рішення Комісії, не є процедурою адміністративного оскарження первинного рішення Комісії. Так, за результатами розгляду документів платника податків не ухвалюється рішення про задоволення/відмову в задоволенні скарги платника податку, а виноситься аналогічне рішення, яке додатково враховує обсяг та зміст поданих до Комісії інформації та копій документів.

Критерієм ризиковості платника податку на додану вартість, що закріплений у Додатку 1 до Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних та застосований Комісією ГУ ДПС у Донецькій області, є наявність у контролюючих органах податкової інформації, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданих для реєстрації податковій накладній/розрахунку коригування (п. 8 Додатку 1).

З аналізу вищенаведеної норми вбачається, що законодавцем встановлена певна послідовність прийняття рішення про відповідність платника Критеріям ризиковості платника податку на додану вартість. Так, вирішенню Комісією регіонального рівня питання відповідності платника податку Критеріям ризиковості платника має передувати складання та направлення таким платником податкової накладної/розрахунку коригування, потім моніторинг платника податку, податкової накладної/ розрахунку коригування.

Крім того, встановленню наявності у контролюючих органах податкової інформації, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, яка стала відома контролюючому органу у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, має передувати моніторинг податкової накладної/розрахунку коригування, поданої для реєстрації.

Отже, питання відповідності позивача Критеріям ризиковості платника податку на додану вартість має розглядатись Комісією регіонального рівня за наслідками подання підприємством для реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування та моніторингу платника податку і податкової накладної/розрахунку коригування, що направлена для реєстрації.

При цьому моніторинг проводиться в автоматизованому порядку.

З огляду на викладене, контролюючий орган має дотримуватись послідовності дій при прийнятті відповідного рішення.

При прийнятті оскаржуваного рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість Критеріям ризиковості платника податку на додану вартість №4227 від 05.04.2021 за позицією суду відповідачем порушено процедуру прийняття вказаного рішення.

Так, з відзиву на позовну заяву вбачається, що комісією регіонального рівня прийнято рішення про відповідність платника Критеріям ризиковості платника податку на додану вартість не за наслідками подання останнім податкової накладної/розрахунку коригування для реєстрації, що має передувати моніторингу платника податку, моніторингу такої накладної/ розрахунку коригування, а у зв`язку наявністю господарських операції ТОВ «НВП «МЕТАЛУРГІЙНИЙ РЕСАЙКЛІНГ» з контрагентом-постачальником ТОВ "РОЛАНД ІМПЕКС" та міститься посилання на Рішення Ради національної безпеки і оборони України від 02.04.2021 «Про застосування персональних спеціальних економічних обмежувальних заходів (санкцій)».

З дослідженого судом рішення встановлено, що оскаржуване рішення не містить жодної мотивації підстав та причин віднесення саме позивача до ризикових платників податків відповідно до п. 8 Критеріїв ризиковості платників податку та не містить доказів наявності податкової інформації із зазначенням джерела з якого вона отримана, що саме свідчить про наявність ознак здійснення ризикових операцій платником (позивачем) з посиланнями на відповідні первинні документи.

Також, в оскаржуваному рішенні відповідачем, в рядку «Податкова, інформація» не зазначено суть та характер наявної податкової інформації, що стала підставою для прийняття такого рішення, не ідентифіковано конкретні ризикові операції та/або податкові накладні платника, в яких були зафіксовані такі операції. Натомість контролюючим органом лише зазначено " встановлено ризиковість операцій, а саме встановлено придбання від ТОВ «ТОВ «Роланд Імпекс», по якому згідно з Рішенням РНБО від 02.04.2021 року застосовано персональні спеціальні економічні заходи».

Так, у відповідності до ст. 107 Конституції України «Рада національної безпеки і оборони України є координаційним органом з питань національної безпеки і оборони при Президентові України.

Рада національної безпеки і оборони України координує і контролює діяльність органів виконавчої влади у сфері національної безпеки і оборони.

Головою Ради національної безпеки і оборони України є Президент України.

Рішення Ради національної безпеки і оборони України вводяться в дію указами Президента України.

Компетенція та функції Ради національної безпеки і оборони України визначаються законом».

Тобто Рішення РНБО вводиться в дію Указом Президента України.

Посилання на Указ Президента України від 03.04.2021 №140/2021 «Про рішення Ради національної безпеки і оборони України від 02.04.2021 «Про застосування персональних спеціальних економічних обмежувальних заходів (санкцій)», яким було введені спеціальні економічні санкції у відношенні контрагента позивача взагалі у оскаржуваному рішенні Головного управління ДПС у Донецькій області від 05.04.2021 року №4227 про відповідність платника податку на додану вартість Товариства з обмеженою відповідальністю Науково-виробниче підприємство Металургійний ресайклінг Критеріям ризиковості платника податку на підставі пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку, відсутнє.

У відповідності до ч. 3 Указу Президента України цей Указ набрав чинності 03.04.2021 року.

У відповідності до пункту 56 Додатку 2 до Рішення РНБО у відношенні контрагента позивача ТОВ «Роланд Імпекс» (Відомості згідно з Єдиним державним реєстром підприємств і організацій України: ідентифікаційний код юридичної особи - 43137732, місцезнаходження юридичної особи - Україна, 87555, Донецька область, м. Маріуполь, просп. Миру, 90 ) застосовані персональні економічні та інші обмежувальні заходи (санкції) строком на 3 роки:

1) блокування активів - тимчасове обмеження права особи користуватися та розпоряджатися належним їй майном;

2) обмеження торговельних операцій (повне припинення);

3) обмеження, часткове чи повне припинення транзиту ресурсів, польотів та перевезень територією України (повне припинення);

4) запобігання виведенню капіталів за межі України;

5) зупинення виконання економічних та фінансових зобов`язань;

6) анулювання або зупинення ліцензій та інших дозволів, одержання (наявність) яких є умовою для здійснення певного виду діяльності, зокрема, анулювання чи зупинення дії спеціальних дозволів на користування надрами;

7) заборона участі у приватизації, оренді державного майна резидентами іноземної держави та особами, які прямо чи опосередковано контролюються резидентами іноземної держави або діють в їх інтересах;

8) заборона здійснення публічних та оборонних закупівель товарів, робіт і послуг у юридичних осіб - резидентів іноземної держави державної форми власності та юридичних осіб, частка статутного капіталу яких знаходиться у власності іноземної держави, а також публічних та оборонних закупівель у інших суб`єктів господарювання, що здійснюють продаж товарів, робіт, послуг походженням з іноземної держави, до якої застосовано санкції згідно з цим Законом;

9) заборона або обмеження заходження іноземних невійськових суден та військових кораблів до територіального моря України, її внутрішніх вод, портів та повітряних суден до повітряного простору України або здійснення посадки на території України;

10) повна або часткова заборона вчинення правочинів щодо цінних паперів, емітентами яких є особи, до яких застосовано санкції згідно з цим Законом (повна заборона);

11) заборона видачі дозволів, ліцензій Національного банку України на здійснення інвестицій в іноземну державу, розміщення валютних цінностей на рахунках і вкладах на території іноземної держави;

12) припинення видачі дозволів, ліцензій на ввезення в Україну з іноземної держави чи вивезення з України валютних цінностей та обмеження видачі готівки за платіжними картками, емітованими резидентами іноземної держави;

13) заборона збільшення розміру статутного капіталу господарських товариств, підприємств, у яких резидент іноземної держави, іноземна держава, юридична особа, учасником якої є нерезидент або іноземна держава, володіє 10 і більше відсотками статутного капіталу або має вплив на управління юридичною особою чи її діяльність;

14) запровадження додаткових заходів у сфері екологічного, санітарного, фітосанітарного та ветеринарного контролю;

15) припинення дії торговельних угод, спільних проектів та промислових програм у певних сферах, зокрема у сфері безпеки та оборони;

16) заборона передання технологій, прав на об`єкти права інтелектуальної власності;

17) інші санкції, що відповідають принципам їх застосування, встановленим цим Законом.

В переліку фізичних осіб та юридичних осіб до яких застосовані санкції, відповідно до Додатків № 1, 2 до вищезазначеного Указу Президента України та Рішення РНБО України ані ТОВ Науково-виробниче підприємство Металургійний ресайклінг, ані засновник, ані директор товариства не значаться.

Разом з тим, яка саме податкова інформація наявна у відповідача в оскаржуваному рішенні не зазначено, також відсутні посилання на будь - які критерії ризиковості здійснення операцій, передбачені додатком 3 до Порядку №1165.

Отже, оспорюване рішення не містить обґрунтувань підстав та причин віднесення позивача до ризикових платників податків відповідно до пункту 8 Критеріїв ризиковості платників податку як і відсутність посилання на конкретні податкові накладні подані на реєстрацію і не зареєстровані на час прийняття рішення з ознак, викладених у Порядку 1165.

Суд зазначає, що комісія контролюючого органу, приймаючи рішення з посиланням на те, що у контролюючих органах наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданих для реєстрації податковій накладній/розрахунку коригування, має обґрунтувати суду на підставі якої інформації комісія дійшла такого висновку та надати належні, допустимі докази в підтвердження цієї інформації.

У відповідності до ч.1 ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин. (ч. 2 ст. 77 КАС України).

Тобто відповідач не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення.

Як вже зазначалось судом у цьому рішенні підставою для віднесення позивача до Переліку ризиковості є: 1) придбання від ТОВ «Роланд Імпекс», по якому згідно з Рішенням РНБО від 02.04.2021 року застосовано персональні спеціальні економічні заходи (згідно до спірного Рішення), 2) реєстрація податкових накладних ТОВ «Роланд Імпекс», на адресу позивача (згідно до Протоколу відповідно до якого прийнято оспорюване рішення).

У протоколі взагалі не має посилання на рішення РНБО.

Інших підстав, документів, доказів, доводів, щодо виконання договорів № 2020/7 від 14.07.2020 року, № 2020/8 від 23.12.2020 року, укладених позивачем (покупець) з ТОВ «Роланд Імпекс» (постачальник) разом із додатковими угодами та специфікаціями щодо поставок товару - аноди мідні для електролітичного рафінування, Рішення не містить.

Так, у відзиві відповідачем зазначено, що з метою упередження фактів формування «сумнівних» операцій з податку на додану вартість, ризик розповсюдження ТОВ «НВП «МЕТАЛУРГІЙНИЙ РЕСАЙКЛІНГ» «схемного» податкового кредиту, який сформовано підприємством, внесеним до переліку платників податку, що відповідають критеріям ризиковості платника податку, а саме ТОВ «РОЛАНД ІМПЕКС», відповідно до Указу Президента України від 03.04.2021 №140/2021 у відповідності до критеріїв ризиковості платника податку на додану вартість, наведених у додатку 1 Порядку № 1165, комісією ГУ ДПС прийнято рішення про відповідність підприємства ТОВ «РОЛАНД ІМПЕКС» (код за ) критеріям ризиковості платника податку.

Згідно п. 56 Рішення РНБО України від 02.04.2021 «Про застосування персональних спеціальних економічних та інших обмежувальних заходів (санкцій)», введеного в дію Указом Президента України від 03.04.2021 № 140/2021, до ТОВ «Роланд Імпекс» застосовано персональні спеціальні економічні та інші обмежувальні заходи (санкції) строком на 3 роки, які у тому числі полягають у повному припиненні торгівельних операцій.

Враховуючи вказаний фіксований строк заборони на здійснення торгівельних операцій ТОВ «Роланд Імпекс», факт віднесення його контрагента до категорії ризикових платників з метою упередження фактів формування «сумнівних» операцій з податку на додану вартість, доводить неможливість сформування податкового кредиту від суб`єкта, якому заборонено здійснювати будь-які господарські операції.

Застосування до ТОВ «Роланд Імпекс» персональних спеціальних економічних та інших обмежувальних заходів (санкції) відбулось вже після укладення та повного виконання господарських договорів з позивачем.

Суд зазначає, що під час проведення підготовчого та судового засідання не знайшли підтвердження факти не реєстрації податкових накладних, оформлені за результатами виконання господарських операцій за договорами № 2020/7 від 14.07.2020 року, № 2020/8 від 23.12.2020 року, укладених позивачем (покупець) з ТОВ «Роланд Імпекс» (постачальник) разом із додатковими угодами та специфікаціями щодо поставок товару - аноди мідні для електролітичного рафінування в тому числі і тих, які були первісно прийняті та реєстрація яких була зупинена 25.08.2000 року.

Сторони не спростували інформацію, що всі податкові накладні видані ТОВ «РОЛАНД ІМПЕКС» на ім`я позивача були включені до податкового кредиту та зареєстровані в установленому законодавством порядку і включені до декларацій з ПДВ, разом із додатками до них за відповідний податковий кредит.

Актів перевірок щодо встановлених фактів порушення порядку реєстрації податкових накладних, декларування, визначення об`єкту оподаткування, формування податкового кредиту та/або несплати, в тому числі податків, відповідачем або іншим податковим органом, внаслідок виконання договорів поставки щодо постачання товару «Аноди мідні» між позивачем та ТОВ «РОЛАНД ІМПЕКС» сторонами суду не надано. Як і не надано доказів того, що існують судові рішення або у провадженні судів України перебувають справи щодо визнання господарського зобов`язання недійсним у відповідності до ст. 208 ГК України з мотивів формування «сумнівних» операцій з податку на додану вартість, ризик розповсюдження «схемного» податкового кредиту та кримінальних проваджень відносно посадових осіб позивача та його контрагента.

До суду відповідачем не надано даних Єдиного реєстру податкових накладних, в яких міститься інформація щодо господарських операцій позивача з ризиковими контрагентами та які саме данні (при довгострокових відносинах позивача з ТОВ «РОЛАНД ІМПЕКС») стали підставою для відповідності позивача критеріям ризиковості платника податку.

Відповідач у відзиві зазначає, що визнання комісіями регіонального рівня відповідності платників податку на додану вартість такими, що відповідають критеріям ризиковості платників податку, та внесення таких платників до переліку ризикових суб`єктів господарювання платника, не є рішеннями суб`єкта владних повноважень, які безпосередньо породжують правові наслідків для суб`єктів відповідних правовідносин і носять обов`язковий характер, тобто не відповідають поняттю індивідуального акту. Висновки щодо відповідності платників податку критеріям ризиковості платників податку на додану вартість не породжують обов`язкових юридичних наслідків для суб`єктів господарювання, і можуть бути підтверджені або спростовані судом у разі спору про законність рішень суб`єкта владних повноважень, в основу яких покладені зазначені висновки (тобто маються на увазі рішення про відмову в реєстрації ПН / РК в ЄРПН, оскарження яких у судовому порядку передбачено пунктом 13 Порядку прийняття рішень про реєстрацію / відмову в реєстрації податкових накладних / розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 12 грудня 2019 року № 520 (далі - Порядок № 520)).

Водночас, обов`язковою ознакою дій суб`єкта владних повноважень, які можуть бути оскаржені до суду, є те, що вони безпосередньо породжують певні правові наслідки для суб`єктів відповідних правовідносин і мають обов`язковий характер.

Отже, вважає, що згадані у цьому відзиву рішення про відповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку не відповідають поняттю індивідуального акта, а тому не підлягають оскарженню в порядку, визначеному КАСУ для індивідуальних актів.

У Постанові Верховного Суду від 05.01.2021 по справі №640/11321/20 зазначено наступне: «Право на оскарження в судовому порядку Рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника випливає з норм пункту 6 Порядку №1165, за якими у разі надходження до контролюючого органу відповідного рішення суду, яке набрало законної сили, комісія регіонального рівня виключає платника податку з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку. Право на звернення до суду також передбачено в затвердженій формі Рішення (додаток 4 до Порядку № 1165), а саме "Рішення про відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку може бути оскаржено в адміністративному або судовому порядку". Тобто, порядок № 1165, який є чинним та діяв під час прийняття спірних рішень прямо передбачає можливість оскарження рішень про відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості.

Як зазначав суд у цьому рішенні, оскаржуваний акт індивідуальної дії містить у собі пряму вказівку «Рішення про відповідність/невідповідність платника податку може бути оскаржено в адміністративному або судовому порядку».

Суд зазначає, що наявність певної податкової інформації, на яку посилається податковий орган, одержаної від інших підрозділів податкового органу чи з інформаційних систем державної податкової служби, що не є юридичним фактом, утворює лише привід і підстави для перевірки такої інформації, може породжувати певні сумніви щодо законності господарських операцій платника податків, однак не є беззаперечним доказом того факту, що в дійсності ніякі товари не отримувались платником податків від його контрагента.

Позивач не може нести відповідальність за невиконання його контрагентами своїх зобов`язань, адже поняття "добросовісний платник", яке вживається у сфері податкових правовідносин, не передбачає виникнення у платника додаткового обов`язку з контролю за дотриманням його постачальниками правил оподаткування, а саме, платник не наділений повноваженнями податкового контролю для виконання функцій, покладених на податкові органи, а тому не може володіти інформацією відносно виконання контрагентом податкових зобов`язань.

Таким чином, платник податків не повинен зазнавати негативних наслідків за можливу неправомірну діяльність його контрагента.

Аналогічних правових висновків доходив Верховний Суд у постановах від 12.06.2018 по справі № 826/16272/13-а, від 04.06.2020 по справі № 340/422/19, від 23.07.2020 по справі № 816/1122/16.

Касаційний адміністративний суд у складі Верховного Суду у своїй постанові від 21.04.2021 по справі №815/2417/16 дійшов висновку, що порушення податкової дисципліни контрагентами «по ланцюгу» не є підставою для притягнення до відповідальності платника податку, оскільки вона є індивідуальною.

Верховний Суд зазначив наступне:

«Норми податкового законодавства не ставлять у залежність достовірність даних податкового обліку платника податків від дотримання податкової дисципліни його контрагентами, якщо цей платник (покупець) мав реальні витрати у зв`язку з придбанням товарів (робіт, послуг), призначених для використання у його господарській діяльності.

Порушення певним постачальником товару (робіт, послуг) у ланцюгу постачання вимог податкового законодавства чи правил ведення господарської діяльності не може бути підставою для висновку про порушення покупцем товару (робіт, послуг) вимог законодавства щодо формування об`єкта оподаткування податком на прибуток та податкового кредиту, тому платник податків (покупець товарів (робіт, послуг)) не повинен зазнавати негативних наслідків, зокрема у вигляді позбавлення права на формування витрат та податкового кредиту, за можливу неправомірну діяльність його контрагентів за умови, якщо судом не встановлено фактів, які свідчать про обізнаність платника податків щодо такої поведінки контрагентів та злагодженість дій між ними».

Позивач в силу ст. 61 Конституції України, якою передбачено, що юридична відповідальність особи має індивідуальний характер, не може нести будь-якого роду відповідальність за дії чи бездіяльність своїх контрагентів та інших осіб, в тому числі шляхом віднесення до категорії ризикових платників податків.

Таким чином, суд приходить до висновку про необґрунтованість складання у відношенні позивача Рішення комісією Головного управління ДПС у Донецькій області, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації №4227 від 05.04.2021 про відповідність позивача критеріям ризиковості платника податку на підставі п. 8 Критеріїв ризиковості платника податку.

Зазначена правова позиція узгоджується з правовою позицією Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду, викладеною у постанові від 05.01.2021 у справі №640/11321/20 та у постанові від 05.01.2021 у справі №640/10988/20, в яких суд дійшов висновку, що порядок №1165, який є чинним та діяв під час прийняття спірних рішень, прямо передбачає можливість оскарження рішень про відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості. При вирішенні спорів такої категорії суди попередніх інстанцій з огляду на правове регулювання характер цих відносин мають досліджувати і надавати оцінку змісту оскаржуваного Рішення, змісту протоколу засідання комісій та наданих податковим органом документів, порядку прийняття рішення та повноваженням комісії.

У формі рішення вказано про необхідність зазначення пункту критерію ризиковості платника податку, а у разі відповідності суб`єкта пункту 8 критеріїв ризиковості платника податку необхідно також зазначити, яка саме інформація була підставою для висновків про відповідність платника, податку критеріям ризиковості платника податку.

Відповідно до Порядку прийняття рішень про реєстрацію / відмову в реєстрації податкових накладних / розрахунків коригування в ЄРПН, платнику податків кожного разу з метою розблокування та реєстрації податкової накладної, необхідно надавати контролюючому органу документи та письмові пояснення стосовно підтвердження Інформації, зазначеної у податковій накладній / розрахунку коригування по кожній податковій накладній.

Як зазначив позивач у своїх заявах та письмових поясненнях, документах, які долучені до матеріалів справи, відповідачем здійснена відмова у реєстрації податкових накладних по операціям з ТОВ «КОСТЯНТИНІВСЬКИЙ ЗАВОД МЕТАЛУРГІЙНОГО ОБЛАДНАННЯ», який здійснює попередню оплату на користь позивача за товар розмірі 127 млн. грн. в тому числі ПДВ, внаслідок того, що відповідачем дотримаються приписи п. 6 Порядку 1165, яким передбачено, що у разі коли за результатами автоматизованого моніторингу платник податку, яким складено податкову накладну / розрахунок коригування, відповідає хоча б одному критерію ризиковості платника податку (рішення від 05.04.2021 року № 4227), реєстрація таких податкової накладної / розрахунку коригування зупиняється.

Що прямо свідчить про порушення прав та обов`язків позивача та його контрагентів щодо формування права на податковий кредит та визначення податкових зобов`язань.

Суд не приймає посилання на доводи заперечень зазначених у відзиві на позов щодо кримінальних проваджень відносно позивача оскільки, зазначена інформація не була підставою для прийняття спірного Рішення. Наприклад, відповідач посилається на досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0004294 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 205, ч. 2 ст., 209, ч. З ст. 212, ч. З ст. 358 КК України. Однак, жодного доказу наявності кримінальних проваджень до суду відповідачем не надано. При цьому суд звертає увагу що ст. 205 КК була виключена згідно із Законом України від 18.09.2019 р. N 101-IX, а посилання на ухвалу слідчого судді, який цитує клопотання прокурора не є вироком суду про правові наслідки дій чи бездіяльності особи стосовно якої ухвалений вирок. Використання реквізитів ТОВ «НВП

«МЕТАЛУРЕІЙНИЙ РЕСАЙКЛІНГ» як «транзитного» підприємства, з метою формування податкового кредиту за начебто поставлені в їх адресу товари та послуги за рахунок підприємств, перелік яких визначено у відзиві на не підтверджено жодним належним і допустимим доказом.

Як вбачається зі змісту оскаржуваного рішення, єдиною підставою для віднесення Позивача до категорії ризикових платників податків слугувала отримана Відповідачем податкова інформацію, що Позивач здійснює придбання від ризикового контрагента-постачальника, а саме: ТОВ «Роланд Імпекс». Про жодні інші компанії, в т.ч. ті, які відповідач наводив у відзиві на позовну заяву в оскаржуваному рішенні не згадується.

Позивачем до суду наданий Акт документальної планової виїзної перевірки від 08.01.2020 № 13/05-99- 42, яка здійснена посадовими особами відповідача, відповідно до якого у пункті 3.1.2. Розділу III цього Акту відповідачем були перевірені податкові зобов`язання позивача з податку на додану вартість, в тому числі за 2018 рік, за період з 01.10.2018 по 30.09.2019. Позивачем задекларовано суму ПДВ, що підлягає сплаті в бюджет у сумі 9114390 грн. Проведеною перевіркою не встановлено порушень реєстрації (відсутності реєстрації) податкових накладних / розрахунків коригування та не виявлено помилок при зазначені обов`язкових реквізитів податкових накладних. За результатами перевірки ПДВ встановлення зниження суми, що підлягає сплаті до бюджету в розмірі 100,00 грн.

Стосовно залишення позовної заяви без розгляду, яка зазначена відповідачем у додаткових поясненнях, то суд вважає, що зазначене клопотання відповідача не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Частині 1 ст. 240 КАС України встановлює вичерпний перелік підстав з яких позовна заява може бути залишена без розгляду:

Суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду, якщо:

1) позов подано особою, яка не має адміністративної процесуальної дієздатності;

2) позовну заяву не підписано або підписано особою, яка не має права підписувати її, або особою, посадове становище якої не вказано;

3) у провадженні цього або іншого суду є справа про спір між тими самими сторонами, про той самий предмет і з тих самих підстав;

4) позивач не прибув (повторно не прибув, якщо він не є суб`єктом владних повноважень) у підготовче засідання чи у судове засідання без поважних причин або не повідомив про причини неявки, якщо від нього не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності;

5) надійшла заява позивача про залишення позову без розгляду;

6) особа, яка має адміністративну процесуальну дієздатність і за захистом прав, свобод чи інтересів якої у випадках, встановлених законом, звернувся орган або інша особа, заперечує проти позову і від неї надійшла відповідна заява;

7) провадження в адміністративній справі було відкрито за позовною заявою, яка не відповідає вимогам статей 160, 161, 172 цього Кодексу, і позивач не усунув цих недоліків у строк, встановлений судом;

8) з підстав, визначених частинами третьою та четвертою статті 123 цього Кодексу;

9) позивач у визначений судом строк без поважних причин не подав витребувані судом докази, необхідні для вирішення спору;

10) після відкриття провадження судом встановлено, що позивачем подано до цього самого суду інший позов (позови) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з однакових підстав і щодо такого позову (позовів) на час вирішення питання про відкриття провадження у справі, що розглядається, не постановлена ухвала про відкриття або відмову у відкритті провадження у справі, повернення позовної заяви або залишення позову без розгляду.

Підстави визначені відповідачем не підпадають під дію ст. 240 КАС України.

Згідно ч. 5 ст. 242 Кодексу адміністративного судочинства України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Щодо виключення позивача з переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості суд зазначає таке.

Положеннями п. 6 Порядку №1165 закріплено, що у разі надходження до контролюючого органу відповідного рішення суду, яке набрало законної сили, комісія регіонального рівня виключає платника податку з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

Суд враховує, що відповідно до пунктів 4, 10 ч. 2 ст. 245 КАС України, у разі задоволення позову суд може прийняти рішення про, зокрема, визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії; інший спосіб захисту прав, свобод, інтересів людини і громадянина, інших суб`єктів у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку суб`єктів владних повноважень, який не суперечить закону і забезпечує ефективний захист таких прав, свобод та інтересів.

Спосіб відновлення порушеного права має бути ефективним та таким, який виключає подальші протиправні рішення, дії чи бездіяльність суб`єкта владних повноважень, а у випадку невиконання, або неналежного виконання рішення не виникала б необхідність повторного звернення до суду, а здійснювалося примусове виконання рішення.

З урахуванням встановлених обставин справи та наведених норм чинного законодавства України, суд дійшов висновку про те, що оскаржуване рішення щодо включення позивача до переліку ризикових платників податку на додану вартість не відповідають усім критеріям, визначеним ч. 2 ст. 2 КАС України, та порушує права позивача як платника податку, тому з метою повного та ефективного захисту порушених прав, виходячи із наданих суду статтею 245 КАС України повноважень, суд приходить до висновку про наявність підстав для виключення позивача з переліку ризикових платників податку на додану вартість, а тому адміністративний позов в цій частині підлягає задоволенню.

Суд вказує, що відповідно до статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України, завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

К відповідності до частини 2 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України, у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Частиною 1 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Відповідно до частини 2 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Відповідачем, як суб`єктом владних повноважень не доведено, що він діяв правомірно при прийняті Рішення, а судом встановлено, що оспорюване Рішення не відповідає приписам встановлених ч. 2 ст. 2 КАС України.

З огляду на викладене позовні вимоги позивача підлягають задоволенню у повному обсязі.

У відповідності до ч. 1ст. 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Враховуючи ту обставину, що позивачем при поданні адміністративного позову сплачений судовий збір у розмірі 2270 грн., то він підлягає стягненню з відповідача на користь позивача у повному обсязі.

Керуючись Конституцією України та Кодексом адміністративного судочинства України, суд

ВИРІШИВ:

Позовні вимоги Товариства з обмеженою відповідальністю Науково-виробниче підприємство Металургійний ресайклінг про визнання протиправним та скасування рішення Головного управління ДПС у Донецькій області від 05.04.2021 № 4227 про відповідність платника податку на додану вартість Товариства з обмеженою відповідальністю «Науково-виробниче підприємство «Металургійний ресайклінг» критеріям ризиковості платника податку на підставі пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати рішення Головного управління ДПС у Донецькій області від 05.04.2021 № 4227 про відповідність платника податку на додану вартість Товариства з обмеженою відповідальністю «Науково-виробниче підприємство «Металургійний ресайклінг» критеріям ризиковості платника податку на підставі пункту 8 критеріїв ризиковості платника податку.

Зобов`язати Головне управління ДПС у Донецькій області виключити Товариство з обмеженою відповідальністю «Науково-виробниче підприємство «Металургійний ресайклінг» з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

Стягнути з Головного управління ДПС у Донецькій області (87515, Донецька область, м. Маріуполь, вул. Італійська, 59, ) на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Науково-виробниче підприємство «Металургійний ресайклінг» (85114, Донецька область, м. Костянтинівка, вул. Олекси Тихого, буд. 172, ) суму судового збору у розмірі 2270 (дві тисячі двісті сімдесят) гривень.

Вступну та резолютивну частини рішення складено, підписано та проголошено 27 липня 2021 року.

Повний текст рішення складено та підписано 06 серпня 2021 року.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди. У разі порушення порядку подання апеляційної чи касаційної скарги відповідний суд повертає таку скаргу без розгляду.

Текст рішення розміщений в Єдиному державному реєстрі судових рішень (веб-адреса сторінки: http://www.reyestr.court.gov.ua/).

Суддя О.М. Кониченко