Справа № 580/1162/21
Суддя: Ганечко Олена Миколаївна
Дата ухвалення: 2021-08-04 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 580/1162/21 Суддя (судді) першої інстанції: В.П. Тимошенко
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 серпня 2021 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Ганечко О.М.,

суддів Сорочка Є.О.,

Кузьменка В.В.,

розглянувши у письмовому провадженні апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Черкаського окружного адміністративного суду від 19 травня 2021 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Секретаріату Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини, Регіонального представника Уповноваженого Верховної ради України з прав людини, третя особа: Черкаська районна державна адміністрація Черкаської області про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити дії,-

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Секретаріату Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини, Регіонального представника Уповноваженого Верховної ради України з прав людини, в якому просив суд:

- визнати протиправною бездіяльність відповідачів при розгляді скарги позивача від 24.02.2020 щодо непритягнення до адміністративної відповідальності керівника Черкаської РДА;

- зобов`язати відповідачів поновити провадження за скаргою позивача від 24.02.2020 щодо притягнення до адміністративної відповідальності керівника Черкаської РДА;

- зобов`язати відповідачів скласти протокол про адміністративне правопорушення відносно керівника Черкаської РДА;

- зобов`язати відповідачів подати звіт про виконання рішення суду.

В обґрунтування позовних вимог, позивач зазначив, що відповідачі всупереч вимог законодавства України не притягнули керівника Черкаської РДА до адміністративної відповідальності за порушення Закону України «Про доступ до публічної інформації».

Заперечуючи проти задоволення позову, відповідач вказав на те, що застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу проводиться в межах їх компетенції, у точній відповідності із Законом.

Рішенням Черкаського окружного адміністративного суду від 19 травня 2021 року у задоволенні позовних вимог відмовлено.

Не погоджуючись з вказаним рішенням, позивач подав апеляційну скаргу, у якій просить скасувати рішення суду першої інстанції та прийняти нову постанову, якою задовольнити позовні вимоги.

Ухвалами Шостого апеляційного адміністративного суду від 09.07.2021 відкрито апеляційне провадження та призначено апеляційну скаргу до розгляду у порядку письмового провадження на 04.08.2021.

Дану справу розглянуто в порядку письмового провадження, відповідно до п.3 ч.1 ст.311 Кодексу адміністративного судочинства України.

Дослідивши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, з огляду на таке.

Як вбачається з матеріалів справи та встановлено судом першої інстанції, 24.02.2020 позивачем надіслано до регіонального представника Секретаріату Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини у Черкаській області скаргу не своєчасне надання йому публічної інформації керівником Черкаської РДА.

Листом Секретаріату Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини від 24.03.2020 №Д-2825/116вих.-20, який підписаний Регіональним представником Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини Єфіменком В., позивача повідомлено, що його скарга розглянута та підстав для вжиття заходів реагування не виявлено, оскільки відомостей про те, що Черкаська районна державна адміністрація створювала запитувану позивачем містобудівну документацію не виявлено.

Вважаючи таке рішення протиправним, позивач звернувся за захистом своїх прав до суду із даним позовом.

З урахуванням наведеного, колегія суддів вважає за необхідне звернути увагу на таке.

Відповідно до частини 2 статті 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно зі ст.1 Закону України «Про Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини», парламентський контроль за додержанням конституційних прав і свобод людини і громадянина та захист прав кожного на території України і в межах її юрисдикції на постійній основі здійснює Уповноважений Верховної Ради України з прав людини.

Відповідно до ст.16 вказаного Закону, Уповноважений здійснює свою діяльність на підставі відомостей про порушення прав і свобод людини і громадянина, які отримує: 1) за зверненнями громадян України, іноземців, осіб без громадянства чи їх представників; 2) за зверненнями народних депутатів України; 3) за власною ініціативою.

За правилами ст.17 Закону України «Про Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини» Уповноважений приймає та розглядає звернення громадян України, іноземців, осіб без громадянства або осіб, які діють в їхніх інтересах, відповідно до Закону України «Про звернення громадян».

При розгляді звернення Уповноважений: 1) відкриває провадження у справі про порушення прав і свобод людини і громадянина; 2) роз`яснює заходи, що їх має вжити особа, яка подала звернення Уповноваженому; 3) направляє звернення за належністю в орган, до компетенції якого належить розгляд справи, та контролює розгляд цього звернення; 4) відмовляє в розгляді звернення.

Згідно з п.8-1 частини першої ст.255 Кодексу України про адміністративні правопорушення визначено, що у справах про адміністративні правопорушення, що розглядаються органами, зазначеними в статтях 218-221 цього Кодексу, протоколи про правопорушення складають уповноважені на те посадові особи - уповноважені особи секретаріату Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини або представники Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини (статті 188-39, 188-40, 212-3 (крім порушень права на інформацію відповідно до Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність»).

Механізм складання уповноваженими особами Секретаріату Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини (далі - уповноважені особи) протоколів про адміністративні правопорушення, що передбачено статтями 188-39, 188-40 та 212-3 Кодексу України про адміністративні правопорушення визначено Порядком оформлення матеріалів про адміністративні правопорушення, затвердженим Наказом Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини від 16.02.2015 №3/02-15 (далі - Порядок № 3/02-15).

Згідно з пп.1.2 п.1 Порядку №3/02-15, уповноважені особи складають протоколи про адміністративні правопорушення, зокрема, за порушення Закону України «Про доступ до публічної інформації», а саме: необґрунтованого віднесення інформації до інформації з обмеженим доступом, ненадання відповіді на запит на інформацію, ненадання інформації, неправомірної відмови в наданні інформації, несвоєчасне або неповне надання інформації, надання недостовірної інформації; обмеження доступу до інформації або віднесення інформації до інформації з обмеженим доступом, якщо це прямо заборонено законом; ненадання доступу до судового рішення або матеріалів справи за заявою особи, а також інше порушення Закону України «Про доступ до судових рішень»; незаконної відмови у прийнятті та розгляді звернення, іншого порушення Закону України «Про звернення громадян».

Відповідно до ст.40 Конституції України, усі мають право направляти індивідуальні чи колективні письмові звернення або особисто звертатися до органів державної влади, органів місцевого самоврядування та посадових і службових осіб цих органів, що зобов`язані розглянути звернення і дати обґрунтовану відповідь у встановлений законом строк.

Порядок здійснення та забезпечення права кожного на доступ до інформації, що знаходиться у володінні суб`єктів владних повноважень, інших розпорядників публічної інформації, визначених цим Законом, та інформації, що становить суспільний інтерес, врегульовано Законом України від 15.08.2020 №2939-VI «Про доступ до публічної інформації» (далі Закон - №2939-VI).

Відповідно до ст.23 Закону №2939-VI, рішення, дії чи бездіяльність розпорядників інформації можуть бути оскаржені до керівника розпорядника, вищого органу або суду.

Запитувач має право оскаржити: 1) відмову в задоволенні запиту на інформацію; 2) відстрочку задоволення запиту на інформацію; 3) ненадання відповіді на запит на інформацію; 4) надання недостовірної або неповної інформації; 5) несвоєчасне надання інформації; 6) невиконання розпорядниками обов`язку оприлюднювати інформацію відповідно до статті 15 цього Закону; 7) інші рішення, дії чи бездіяльність розпорядників інформації, що порушили законні права та інтереси запитувача.

Оскарження рішень, дій чи бездіяльності розпорядників інформації до суду здійснюється відповідно до Кодексу адміністративного судочинства України.

Як вбачається з матеріалів справи та встановлено судом першої інстанції, у позовній заяві ОСОБА_1 вказав, що 19.11.2019 звернувся до Черкаської районної державної адміністрації із запитом на отримання публічної інформації, у якому просив надати йому завірене належним чином розпорядження Черкаської РДА, яким затверджено детальний план території ПП «Вла-Ден», а також копії документів, які стали підставою для прийняття вищезгаданого розпорядження.

Відповіді на вказаний запит позивачем не отримано.

24.02.2020 апелянт звернувся до Секретаріату Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини із скаргою, в якій просив ретельно з`ясувати обставини викладені у даній скарзі на протиправні дії керівника Черкаської РДА, а саме за несвоєчасне надання йому публічної інформації та скласти щодо нього протокол про адміністративне правопорушення встановленого статтею 212-3 КУпАП.

За результати розгляду даної скарги, Секретаріат Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини за підписом регіонального представника Єфіменком В., надав ОСОБА_1 відповідь №Д-2825/116 вих.-20 від 24.03.2020, відповідно до якої, скарга позивача розглянута та з`ясовано, що підстав для вжиття заходів реагування не виявлено, оскільки відомостей про те, що Черкаська районна державна адміністрація створювала запитувану позивачем містобудівну документацію не виявлено.

Отже, в даному випадку Секретаріат Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини розглянув скаргу ОСОБА_1 та надав відповідь у термін, визначений статтею 20 Закону України «Про звернення громадян» №393/96-ВР.

Щодо іншої частини позовних вимог, суд врахував, що позивач мав на меті вирішити питання стосовно відповідальності за неналежний розгляд звернення шляхом складення протоколу про адміністративне правопорушення.

Судом першої інстанції встановлено, що заява від ОСОБА_1 до Черкаської РДА не надходила, що підтверджується витягом з даних системи електронного обігу АСКОД про вхідну кореспонденцію Черкаської районної державної адміністрації за 18.11.2019, 19.11.2019 та 20.11.2019.

Згідно з Інструкцію з діловодства в апараті Черкаської районної державної адміністрації, затвердженої розпорядженням райдержадміністрації від 24.10.2019 №240 (далі - Інструкція), зокрема п.6 Інструкції передбачено, що організація електронного документообігу в адміністрації покладається на службу документообігу, яка забезпечує реєстрацію та облік документів в апараті райдержадміністрації.

Згідно з п.48,49 Інструкції, вхідні, внутрішні, вихідні, інші документи незалежно від форми їх створення, підготовки у райдержадміністрації, в т.ч. у структурних підрозділах апарату реєструються в системі електронного документообігу, а у разі її відсутності вхідні та вихідні документи реєструються у вебмодулі системи взаємодії. Реєстрація документів проводиться з метою забезпечення їх обліку, моніторингу стану виконання і оперативного використання наявної в документах інформації.

В свою чергу, пункти 53-56, 60 Інструкції, передбачають, що під час реєстрації паперових документів використовується штрих-код, який проставляється на першій сторінці документа, в центрі нижнього поля - для вихідної, внутрішньої кореспонденції, на правому нижньому полі, в окремих випадках в центрі нижнього поля - для вхідної кореспонденції. На документ, що надійшов у паперовій формі, після реєстрації шляхом друку наноситься його штрих-код, присвоєний системою електронного документообігу, та створюється фотокопія, яку реєстратор вносить до реєстраційно-монітрингової картки. Реєстраційний індекс складається з порядкового номера документа в межах групи документів, що реєструються, який доповнюється індексами, що застосовуються в райдержадміністрації, зокрема індексами за номенклатурою справ, структурного підрозділу апарату або райдержадміністрації. Для забезпечення реєстрації документів у електронній та паперовій формах в автоматизованому режимі заповнюється реєстраційно-манітрингова картка, до якої вносяться всі обов`язкові, додаткові та у разі потреби інші реквізити документа у відповідності до Інструкції.

Відповідно пункту 66, 67 Інструкції реєстрація вхідної і вихідної кореспонденції райдержадміністрації здійснюється службою діловодства апарату централізовано в єдиній системі, за групами залежно від назви виду, автора і змісту документів.

В апеляційній скарзі апелянт наголошує, що з метою з`ясування обставин у суді першої інстанції просив витребувати у Черкаської районної державної адміністрації Черкаської області відомості, що підтверджують факт працевлаштування ОСОБА_2 на посаді головного спеціаліста Черкаської районної державної адміністрації Черкаської області.

Проте, колегія суддів не приймає до уваги вказані доводи апелянта, оскільки в межах судової справи №580/1162/21, не встановлювався факт пред`явлення чи не пред`явлення позивачем позовних вимог до ОСОБА_2 . Справа розглянута в межах заявлених позовних вимог, з урахуванням належності та допустимості доказів у спірних правовідносинах.

Доводи апеляційної скарги не спростовують висновків суду першої інстанції та зводяться до переоцінки встановлених судом обставин справи.

Згідно п.2 ст.9 КАС України, суд розглядає адміністративні справи не інакше як за позовною заявою, поданою відповідно до цього Кодексу, в межах позовних вимог. Суд може вийти за межі позовних вимог, якщо це необхідно для ефективного захисту прав, свобод, інтересів людини і громадянина, інших суб`єктів у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Колегія суддів погоджується з позицією суду першої інстанції щодо відмови у витребовуванні зазначених відомостей,обґрунтовуючи це тим, що ОСОБА_1 не зазначив обставин, які можуть підтвердити вказані докази, або аргументи, які вони можуть спростувати, заходів, які позивач вжив самостійно для отримання вказаних доказів.

Щодо доводів апелянта що стосується описок у рішенні першої інстанції, колегія суддів заявляє, що ч.1 ст.253 КАС України, суд, який постановив судове рішення, може з власної ініціативи або за заявою учасника справи чи іншої заінтересованої особи виправити допущені в судовому рішенні цього суду описки, очевидні арифметичні помилки незалежно від того, набрало судове рішення законної сили чи ні.

З огляду на це, Шостий апеляційний адміністративний суд не уповноважений виправляти допущені описки у рішенні прийнятим Черкаським окружним адміністративним судом.

Крім цього, згідно частин 1, 2 статті 73 Кодексу адміністративного судочинства України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Таким чином, суд апеляційної інстанції вважає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального та процесуального права, а викладені в апеляційній скарзі доводи позицію суду не спростовують.

З наведеного вище колегія суддів приходить до висновку, що при винесенні оскаржуваного рішення судом першої інстанції було дотримано всіх вимог законодавства, а тому відсутні підстави для його скасування.

Згідно з приписами ч.1 ст.315 КАС України, за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін.

У відповідності до ст.316 КАС України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Таким чином, колегія суддів вирішила, згідно ст.316 КАС України, залишити апеляційну скаргу без задоволення, а рішення суду - без змін.

Керуючись ст. ст. 243, 311, 315, 316, 321, 322, 325, 328 - 331 КАС України, суд,

П О С Т А Н О В И В :

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 - залишити без задоволення.

Рішення Черкаського окружного адміністративного суду від 19 травня 2021 року - залишити без змін.

Постанова суду набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена з підстав, визначених п. 2 ч. 5 ст. 328 КАС України.

Головуючий суддя О.М. Ганечко

Судді Є.О.Сорочко

В.В. Кузьменко