Справа № 2а-0770/238/11
Суддя: Гаврилко С.Є.
Дата ухвалення: 2021-08-05 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЗАКАРПАТСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення частини позовних вимог без розгляду

05 серпня 2021 рокум. Ужгород№ 2а-0770/238/11

Закарпатський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Гаврилка С.Є., розглянувши у письмовому провадженні у приміщенні Закарпатського окружного адміністративного суду адміністративну справу за позовом Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 до Державної податкової служби України в особі відокремленого підрозділу Головне управління ДПС у Закарпатській області про скасування податкових повідомлень-рішень та зобов`язання вчинити певні дії,

ВСТАНОВИВ:

Фізична особа-підприємець ОСОБА_1 звернулася до Закарпатського окружного адміністративного суду з позовною заявою до Ужгородської об`єднаної державної податкової інспекції Головного управління ДФС у Закарпатській області, якою з урахуванням уточнень, просить : "1). Прийняти адміністративний позов до провадження; 2). Скасувати акт перевірки № 46/17-6 від 10 вересня 2010 року; 3) Скасувати податкові повідомлення - рішення Ужгородської ОДПІ № 76/17-2/ від 20 вересня 2010 року та №75/17-2/ від 20 вересня 2010 року; 4). Скасувати рішення Ужгородської ОДПІ № 77/17-2/ від 20 вересня 2010 року про застосування штрафних( фінансових) санкцій; 5). Визнати незаконними дії Перечинського відділення Ужгородської МДПІ в частині накладення податкової застави від 13 жовтня 2010 року ( номер витягу 28834213 від 13 жовтня 2010 року) та скасування податкової застави."

Ухвалою Закарпатського окружного адміністративного суду від 11 вересня 2013 року провадження у справі в частині скасування акту перевірки № 46/17-6 від 10 вересня 2010 року закрито.

Постановою Закарпатського окружного адміністративного суду від 11 вересня 2013 року позовні вимоги задоволено частково. Визнано дії Перечинського відділення Ужгородської МДПІ в частині накладення податкової застави від 13 жовтня 2010 року на активи ОСОБА_1 незаконними; зобов`язано Ужгородську МДПІ в особі Перечинського відділення зняти податкову заставу від 13 жовтня 2010 року з активів ОСОБА_1 . В задоволенні решти позовних вимог відмовлено.

Постановою Львівського апеляційного адміністративного суду від 16 грудня 2014 року рішення суду першої інстанції в частині відмови у задоволенні позовних вимог про скасування податкових повідомлень рішень та рішення про застосування штрафних (фінансових) санкцій скасовано та прийнято в цій частині нове рішення, яким позовні вимоги задоволено. Визнано протиправними податкові повідомлення - рішення Ужгородської ОДПІ № 76/17-2/ від 20 вересня 2010 року, №75/17-2/ від 20 вересня 2010 року та рішення 77/17-2/ від 20 вересня 2010 року. В решті постанову суду першої інстанції залишено без змін.

Ухвалою Вищого адміністративного суду України від 12 квітня 2016 року, було замінено Ужгородської об`єднану державну податкову інспекцію Головного управління Міндоходів у Закарпатській області на її процесуального правонаступника Ужгородську об`єднану державну податкову інспекцію Головного управління ДФС у Закарпатській області. Касаційну скаргу Ужгородської об`єднаної державної податкової інспекції Головного управління ДФС у Закарпатській області задоволено частково. Постанову Закарпатського окружного адміністративного суду від 11 вересня 2013 року та постанову Львівського апеляційного адміністративного суду від 16 грудня 2014 року скасовано та направлено на новий судовий розгляд в суд першої інстанції.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями Закарпатського окружного адміністративного суду від 06 травня 2016 року справу передано на розгляд головуючому судді Андрійцьо В.Д..

Ухвалою Закарпатського окружного адміністративного суду від 10 травня 2016 року було прийнято справу суддею Андрійцьо В.Д. до свого провадження та призначено справу до попереднього судового засідання на 25 травня 2016 року.

Ухвалою Закарпатського окружного адміністративного суду від 25 травня 2016 року закінчено підготовче провадження і призначено справу до судового розгляду.

У зв`язку з довготривалою відсутністю судді Андрійцьо В.Д. та відповідно до п.2.3.49 Положення та Рішення зборів суддів від 12 липня 2016 року справу передано для повторного автоматичного розподілу справ.

Відповідно до протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями Закарпатського окружного адміністративного суду від 12 вересня 2016 року № 295 справу передано на розгляд головуючому судді Гаврилко С.Є..

Ухвалою Закарпатського окружного адміністративного суду від 14 вересня 2016 року було призначено попереднє судове засідання.

Ухвалою Закарпатського окружного адміністративного суду від 23 січня 2017 року закінчено підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду.

Ухвалою Закарпатського окружного адміністративного суду від 19 червня 2017 року, на підставі статті 155 частини 1 пункту 4 КАС України, позовну заяву Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 до Ужгородської об`єднаної державної податкової інспекції Головного управління ДФС у Закарпатській області про скасування податкових повідомлень-рішень та зобов`язання вчинити певні дії залишено без розгляду.

Ухвалою Львівського апеляційного адміністративного суду від 02 серпня 2017 року апеляційну скаргу Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 задоволено. Скасовано ухвалу Закарпатського окружного адміністративного суду від 19 червня 2017 року у справі № 2а-0770/238/11 та направлено справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Ухвалою Закарпатського окружного адміністративного суду від 01 вересня 2017 року провадження у даній справі було зупинено до отримання витребуваних судом доказів від Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області, а саме належним чином завіреної копії: - Книги обліку доходів і витрат підприємця ОСОБА_1 № 1264, яка знаходиться у кримінальній справі про обвинувачення громадян України ОСОБА_2 , ОСОБА_1 та ОСОБА_3 у вчиненні злочинів, передбачених ст. 191, ч. 3 ст. 28 та ч. 2 ст. 358, ч. 3 ст. 28 та ч. 3 ст. 358, ч. 3 ст. 28 та ч. 2 ст. 366 КК України (справа № 1-694/11); - документу (протоколу, акту опису тощо), що свідчить про вилучення вказаної Книги обліку доходів і витрат підприємця ОСОБА_1 № 1264; - копію вироку, що постановлений у даній кримінальній справі та до отримання витребуваних судом доказів від Ужгородської об`єднаної державної податкової інспекції Головного управління ДФС у Закарпатській області, а саме докази, які свідчать про наявність (отримання ОСОБА_1 ) у позивача Книги обліку доходів і витрат підприємця ОСОБА_1 № 1264, зокрема, заява позивача, журнал обліку зареєстрованих книг тощо.

Ухвалою Закарпатського окружного адміністративного суду від 26 жовтня 2017 року було поновлено провадження в адміністративній справі.

Ухвалою Закарпатського окружного адміністративного суду від 18 грудня 2017 року було відкладено розгляд даної адміністративної справи.

Ухвалою Закарпатського окружного адміністративного суду від 19 вересня 2018 року було зупинено провадження у справі

Ухвалою Закарпатського окружного адміністративного суду від 29 листопада 2018 року було поновлено провадження в даній адміністративній справі.

Ухвалою Закарпатського окружного адміністративного суду від 25 лютого 2019 року у задоволенні клопотання ОСОБА_1 про зупинення провадження в даній адміністративній справі відмовлено.

Ухвалою Закарпатського окружного адміністративного суду від 03 квітня 2019 року було зупинено провадження по даній справі.

Ухвалою Закарпатського окружного адміністративного суду від 17 квітня 2019 року поновлено провадження по даній справі.

Ухвалою Закарпатського окружного адміністративного суду від 26 червня 2019 року було зупинено провадження по даній справі.

Ухвалою Закарпатського окружного адміністративного суду від 23 вересня 2019 року поновлено провадження по даній справі.

Ухвалою Закарпатського окружного адміністративного суду від 14 вересня 2020 року у даній справі було замінено відповідача Головне управління ДФС у Закарпатській області на його правонаступника Головне управління ДПС у Закарпатській області.

Ухвалою Закарпатського окружного адміністративного суду від 16 лютого 2021 року у даній справі було замінено відповідача Головне управління ДПС у Закарпатській області на його правонаступника Державну податкову службу України в особі відокремленого підрозділу Головне управління ДПС у Закарпатській області.

Ухвалою Закарпатського окружного адміністративного суду від 06 липня 2021 року було залишено без розгляду клопотання представника відповідача про залишення позовної заяви без розгляду в частині визнання незаконними дій Перечинського відділення Ужгородської МДПІ в частині накладення податкової застави від 13 жовтня 2010 року та скасування податкової застави.

Ухвалою Закарпатського окружного адміністративного суду від 16 липня 2021 року дану позовну заяву було залишено без руху та надано строк для усунення недоліків позовної заяви в частині позовних вимог про визнання незаконними дій Перечинського відділення Ужгородської МДПІ щодо накладення податкової застави від 13 жовтня 2010 року та скасування податкової застави, позивачу необхідно було надати мотивовану заяву про поновлення строку звернення до адміністративного суду.

26 липня 2021 року на виконання вказаної ухвали суду позивачем було подано до суду заяву про поновлення строку звернення до адміністративного суду. В обґрунтування строку звернення до адміністративного суду позивач зазначає, що заяву про доповнення позовних вимог, а саме щодо визнання неправомірними дій Перечинського відділення Ужгородської МДПІ щодо накладання податкової застави від 13 жовтня 2010 року та її скасування подано позивачем 11 червня 2013 року, тобто у момент, коли чинна на той час редакція стаття 99 КАС України передбачала, що для оскарження рішень суб`єкта владних повноважень, на підставі яких може бути заявлено вимогу про стягнення грошових коштів, встановлюється місячний строк та шестимісячний строк - для оскарження інших рішень. Позивач вказує, що первісний позов з вимогою про скасування наведених вище повідомлень-рішень податкового органу ФОП ОСОБА_1 подала 10 січня 2011 року. При цьому, ухвалою Закарпатського окружного адміністративного суду від 31 січня 201 року зазначений позов залишено без розгляду теж з підстав пропуску строку звернення до суду. Львівським апеляційним адміністративним судом 10 квітня 2013 року зазначену ухвалу скасовано, а справу направлено до суду першої інстанції для продовження судового розгляду. При цьому, ухвалою Закарпатською окружною адміністративного суду від 04 червня 2013 року про відкриття провадження попереднє судове засідання у даній справі призначено на 11 червня 2013 року і цього ж дня ФОП ОСОБА_1 подала оспорювану заяву про збільшення позовних вимог, а саме про визнання дій Перечинського відділення Ужгородської МДПІ в частині накладання (реєстрації) податкової застави від 13 жовтня 2010 року незаконними та скасування податкової застави. Позивач вказує, що позовні вимоги щодо скасування податкової застави є похідними від первісних позовних вимог, не могли бути заявлені самостійно, а процесуальна можливості подати заяву про збільшення позовних вимог з`явилась у позивача лише після повернення Львівським апеляційним адміністративним судом даної справи до Закарпатського окружного адміністративного суду та продовження її розгляду.

Вирішуючи питання щодо поважності підстав пропуску строку звернення до суду позивачем з вказаним позовом, суд враховує таке.

Так, судом встановлено, що 11 червня 2013 року позивачем подано до суду заяву про доповнення позовних вимог (Т. 1 а.с.а.с. 115-117).

У відповідності до вказаної зави, позивач додатково просив суд, зокрема, визнати незаконними дії Перечинського відділення Ужгородської МДПІ в частині накладення податкової застави від 13 жовтня 2010 року (номер витягу 28834213 від 13 жовтня 2010 року) та скасувати податкову заставу.

Відповідно до статті 122 частин 1, 2, 3 КАС України, позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами. Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів. Для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Спеціальні строки для звернення до суду з позовом про скасування рішень контролюючих органів, що не пов`язані з нарахуванням грошових зобов`язань, зокрема рішення про накладення податкової застави, нормами Податкового кодексу України не визначені, тобто не врегульовують спірне в цій справі питання.

Конституційний Суд України рішенням від 13 грудня 2011 року № 17-рп/2011 за результатами оцінки конституційності норми частини четвертої статті 99 КАС України у чинній на той час редакції (про скорочені строки звернення до адміністративного суду в разі попереднього використання можливостей досудового порядку вирішення спору) підтвердив її конституційність як такої, що забезпечує оперативність розгляду судової справи і жодною мірою не обмежує суб`єктів щодо права на судовий захист; нею скорочено строки здійснення окремих процесуальних дій, а змісту та обсягу конституційного права на судовий захист і доступ до правосуддя не звужено (абзаци шостий, чотирнадцятий пункту 6.1).

Цей висновок Конституційного Суду України є релевантним щодо нинішнього стану нормативно-правового регулювання.

Отже, із прийняттям чинної редакції КАС України та відмінним правовим регулюванням, визначеним статтею 122 частиною 2 КАС України, для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи (щодо оскарження інших рішень контролюючих органів, які не стосуються нарахування грошових зобов`язань платника податків) встановлюється шестимісячний строк, який обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Вказана правова позиція висловлена в Постанові Верховного Суду у складі судової палати з розгляду справ щодо податків, зборів та інших обов`язкових платежів Касаційного адміністративного суду від 19 жовтня 2020 року у справі № 640/11515/19 (адміністративне провадження № К/9901/22070/20).

Оскільки позивачем заяву про збільшення позовних вимог, а саме про визнання незаконними дій Перечинського відділення Ужгородської МДПІ щодо накладення податкової застави від 13 жовтня 2010 року та скасування податкової застави, подано в судовому засіданні 11 червня 2013 року, то станом на день подання такої заяви пропущено шестимісячний строк для оскарження вказаних дій.

Підстави, вказані позивачем у заяві про поновлення пропущеного строку звернення до суду з даним позовом, є неповажними.

Крім того, судом зауважується, що законодавцем чітко визначено початок строку з настанням якого виникає право особи звернутися до суду і початком такого строку є день, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів (стаття 122 частина 2 КАС України). У спірному випадку таким днем є отримання відповідної грошової допомоги у меншому розмірі, на який претендує позивач. Не виплата різниці у грошовій допомозі протягом певного часу, як зазначає позивач, триваюче порушення ні в якому разі не змінює початку строку з настанням якого виникає право особи звернутися до суду.

Початок перебігу строку на звернення до суду не може бути пов?язаний з обізнаністю чи необізнаністю позивача про окремі підстави позову, тобто окремі фактичні та/або юридичні обставини, на яких ґрунтується вимога позивача, а розпочався для нього з часу, коли позивач дізнався або повинен був дізнатися про допущення щодо нього протиправної поведінки.

Невжиття позивачем активних дій свідчить про пасивність поведінки у здійсненні захисту прав. Незнання про порушення через байдужість до своїх прав або небажання дізнатися не є поважною причиною пропуску строку звернення до суду.

Вказане узгоджується з правовою позицією Великої Палати Верховного Суду, викладеною у постанові від 27 травня 2020 року у справі № 9901/37/20.

Суд зазначає, що перебування адміністративної справи у Львівському апеляційному адміністративному суді не змінює моменту, коли позивач дізнався про порушення своїх прав.

Суд зауважує, що учасники справи зобов`язанні діяти вчасно та в належний спосіб, у зв`язку з чим, будь-які зволікання останніх не свідчать про намір добросовісної реалізації права на звернення до суду.

Дотримання строків звернення до адміністративного суду є однією з умов дисциплінування учасників публічно-правових відносин у випадку, якщо вони стали спірними. У випадку пропуску строку звернення до суду, підставами для визнання поважними причин такого пропуску є лише наявність обставин, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення відповідних дій та підтверджені належними доказами.

Необхідно зазначити, що законодавцем пов`язано початок перебігу строку звернення до адміністративного суду саме із днем, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів, а не наявністю висновку суду щодо правильності чи неправильності обраного способу захисту.

Окрім того, наявність законодавчо встановленого строку на звернення до суду не потрібно розглядати як обмеження права на судовий захист - законодавець в такий спосіб лише встановлює часові межі реалізації такого права.

З наведених положень КАС України вбачається, що у випадку пропуску строку звернення до суду підставами для його поновлення та розгляду справи є лише наявність поважних причин, тобто, обставин, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення відповідних дій та підтверджені належними доказами.

Необхідно зазначити, що дотримання строків звернення до адміністративного суду є однією з умов дисциплінування учасників цих відносин. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними та після завершення таких строків, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Незнання про можливе порушення через байдужість до своїх прав або небажання дізнатися не вказує на поважність причин пропуску строку звернення до суду.

У публічно-правових відносинах строки особливо актуальні для оцінки правомірності поведінки суб`єктів з погляду на її своєчасність.

Відповідно до сталої практики ЄСПЛ, вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими. Від судів вимагається вказувати підстави. Однією із таких підстав може бути, наприклад, неповідомлення сторін органами влади про прийняті рішення у їхній справі. Проте навіть тоді можливість поновлення не буде необмеженою, оскільки сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження ("Трух проти України" (Trukh v. Ukraine) (ухвала), заява № 50966/99, від 14 жовтня 2003 року).

Будь-яких поважних причин пропуску строку звернення до суду суд не вбачає, а позивач не заявляє. Доказів, які б підтверджували наявність поважних причин пропуску строку звернення до суду матеріали справи не містять. Підстави для визнання причин пропуску звернення до суду поважними, відсутні.

Відповідно до статті 240 частини 1 пункту 8 КАС України, суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду з підстав, визначених частинами третьою та четвертою статті 123 цього Кодексу.

Оскільки з позовними вимогами в частині в частині визнання незаконними дій Перечинського відділення Ужгородської МДПІ щодо накладення податкової застави від 13 жовтня 2010 року та скасування податкової застави, позивач звернувся до суду поза межами встановленого статтею 122 КАС України, зазначені позивачем в заяві підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду визнані неповажними та необґрунтованими, суд вважає за необхідне, залишити позовну заяву без розгляду у вказаній частині позовних вимог.

Одночасно, суд вважає за необхідне вказати, що норма 240 частини 1 пункту 8 КАС України є імперативною і у суду існує обов`язок, при встановленні судом факту пропуску строку звернення до адміністративного суду, залишити позовну заяву без розгляду.

Керуючись статтями 122, 123, 240, 248 КАС України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 до Державної податкової служби України в особі відокремленого підрозділу Головне управління ДПС у Закарпатській області про скасування податкових повідомлень-рішень та зобов`язання вчинити певні дії, в частині позовної вимоги про визнання незаконними дій Перечинського відділення Ужгородської МДПІ щодо накладення податкової застави від 13 жовтня 2010 року та скасування податкової застави залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено КАС України. Ухвала, постановлена судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, під час розгляду справи в письмовому провадженні, набирає законної сили з моменту її підписання суддею (суддями). Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини ухвали суду, або у разі розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Апеляційна скарга подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції (з урахуванням особливостей, що встановлені Розділом VII КАС України (пункт 15.5)).

Суддя С.Є. Гаврилко