Справа № 540/3855/21
Суддя: Дубровна В.А.
Дата ухвалення: 2021-08-04 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ХЕРСОНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
_______________________________________________________________________________
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

04 серпня 2021 р. м. ХерсонСправа № 540/3855/21

Суддя Херсонського окружного адміністративного суду Дубровна В.А., перевіривши виконання вимог статей 160-161 КАС України за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Національного агентства з питань запобігання корупції про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії,

встановила:

ОСОБА_1 ( далі - позивач, ОСОБА_1 ) звернувся до суду з позовом до Національного агентства з питань запобігання корупції (надалі - відповідач), за участю третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача Кваліфікаційно - дисциплінарна комісія адвокатури Херсонської області, Рада адвокатів Херсонської області, Недержавна некомерційна професійна організація «Національна асоціація адвокатів України» в особі Ради адвокатів України, за участю третіх осіб, які не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача в.о. керівника Управління проведення спеціальних перевірок та моніторингу способу життя Національного агентства з питань запобігання корупції ОСОБА_2 , Голова Національного агентства з питань запобігання корупції Новіков Олександр Федорович, у якому просить:

- визнати протиправними дії Національного агентства з питань запобігання корупції щодо визначення ОСОБА_1 , як суб`єкта декларування, а саме особи уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування.

- визнати протиправними дії Національного агентства з питань запобігання корупції щодо повідомлення від 15.06.21 р. № 47-02/44338/21 ОСОБА_1 про неподання ним декларації за 2020 рік.

- визнати протиправними дії Національного агентства з питань запобігання корупції, щодо покладення на ОСОБА_1 обов`язку подати декларацію особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування в порядку, визначеному частиною першою ст.45 Закону України "Про запобігання корупції".

Відповідно до ст. 171 КАС України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, серед іншого, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу, чи немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху.

Ознайомившись з адміністративним позовом та доданими до нього документами, суддя вказує про таке.

Відповідно до частини 3 ст. 161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначає Закон України " Про судовий збір " від 08.07.2011 року № 3674-VI ( далі - Закон №3674-VI).

Відповідно до ч. 1 ст. 4 цього Закону судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Пунктом 3 частини другої статті 4 Закону №3674-VI встановлено, що за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру, який подано фізичною особою сплачується 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до частини третьої статті 6 Закону № 3674-VI у разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Статтею 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2021 рік" встановлено, що в 2021 році прожитковий мінімум для працездатних осіб: з 1 січня 2021 року становить 2 270 гривні.

Таким чином, за подання до адміністративного суду позову, який містить кілька вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу в розмірі 908,00 грн.

Як вбачається з прохальної частини позову, позивачем об`єднано три позовні вимоги немайнового характеру, за подання до суду кожної з яких має бути сплачено судовий збір за ставкою, встановленою пп. 1 п. 3 ч. 2 ст. 4 Закону України "Про судовий збір", а саме по 908,00 грн., відтак загальна сума судового збору за подання до суду цього позову становить 2 724 грн. (908 грн. х 3)

Натомість, до позовної заяви позивачем подано платіжний документ від 28.07.2021 року про сплату ним судового збору у розмірі 2626,80 грн., що є меншим від розміру, встановленого судом. Таким чином, позивач повинен доплатити судовий збір в сумі 97,20 грн. (2724 грн. - 2626,80 грн.).

Крім того, суддя вказує, що частиною 1 статті 160 КАС України передбачено, що у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування.

Згідно з частиною 5 статті 160 КАС України у позовній заяві зазначаються: 4) зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів; 9) у справах щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень - обґрунтування порушення оскаржуваними рішеннями, діями чи бездіяльністю прав, свобод, інтересів позивача.

Частиною 1 статті 5 КАС України передбачено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом:

1) визнання протиправним та нечинним нормативно-правового акта чи окремих його положень;

2) визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень;

3) визнання дій суб`єкта владних повноважень протиправними та зобов`язання утриматися від вчинення певних дій;

4) визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії;

5) встановлення наявності чи відсутності компетенції (повноважень) суб`єкта владних повноважень;

6) прийняття судом одного з рішень, зазначених у пунктах 1 - 4 цієї частини та стягнення з відповідача - суб`єкта владних повноважень коштів на відшкодування шкоди, заподіяної його протиправними рішеннями, дією або бездіяльністю.

Відповідно до частини 2 статті 5 КАС України захист порушених прав, свобод чи інтересів особи, яка звернулася до суду, може здійснюватися судом також в інший спосіб, який не суперечить закону і забезпечує ефективний захист прав, свобод, інтересів людини і громадянина, інших суб`єктів у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Статтею 245 КАС України визначені повноваження суду при вирішенні адміністративної справи.

Згідно з частиною 2 статті 245 КАС України у разі задоволення позову суд може прийняти рішення про: 2) визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень; 3) визнання дій суб`єкта владних повноважень протиправними та зобов`язання утриматися від вчинення певних дій; 4) визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії; 10) інший спосіб захисту прав, свобод, інтересів людини і громадянина, інших суб`єктів у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку суб`єктів владних повноважень, який не суперечить закону і забезпечує ефективний захист таких прав, свобод та інтересів.

З огляду на вказані процесуальні норми, констатація порушення прав фізичної особи внаслідок дій/бездіяльності суб`єкта владних повноважень без зобов`язання суб`єкта владних повноважень утриматися від вчинення певних дій чи вчинити певні дії, не призводить до захисту порушених прав, оскільки не передбачає способу чи механізму їх відновлення, що суперечить меті адміністративного судочинства.

Як зазначалось вище, позивач у прохальній частині позову просить визнати протиправними дії Національного агентства з питань запобігання корупції, вчинені щодо нього, проте всупереч правилам ч. 1 ст. 5 КАС України, не висуває вимог до цього відповідача про зобов`язання його утриматися від вчинення певних дій з метою захисту/відновлення прав, порушених такими діями.

Отже, наведене вище свідчить про недотримання позивачем вимог КАС України та є недоліками позовної заяви, що в свою чергу створює перешкоди для вирішення питання про наявність підстав для відкриття провадження у справі.

Відповідно до частини 1 статті 169 КАС України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Частиною 2 статті 169 КАС України встановлено, що в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

За таких обставин, позовна заява відповідно до ч. 1 ст. 169 КАС України підлягає залишенню без руху із встановленням позивачу строку для усунення її недоліків.

Керуючись статтями 160-162, 169, 241-243, 248 КАС України, суддя -

ухвалила:

Залишити позовну заяву без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви протягом десяти днів з дня вручення даної ухвали шляхом надання

- платіжного документу про доплату судового збору в сумі 97,20 грн.,

- нову редакцію позовної заяви із зазначенням способу захисту/відновлення прав відповідно до частини 1 статті 5 КАС України.

Після усунення недоліків позовної заяви документи до суду направляти із вказівкою на номер справи 540/3855/21 та зазначенням прізвища судді, який прийняв ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

У разі невиконання цієї ухвали, позовна заява буде вважатися неподаною та повернута позивачу.

Ухвала окремо не оскаржується.

Суддя В.А. Дубровна