Справа № 640/18364/21
Суддя: Катющенко В.П.
Дата ухвалення: 2021-08-02 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

02 серпня 2021 року м. Київ № 640/18364/21

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі: судді Катющенка В.П., розглянувши у спрощеному позовному провадженні без проведення судового засідання та виклику учасників справи (у письмовому провадженні) адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у м. Києві (04116, м. Київ, вул. Шолуденка, 33/19) про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень,-

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернулась до Окружного адміністративного суду міста Києва з позовом, у якому просить суд визнати протиправними та скасувати податкові повідомлення-рішення Головного управління ДФС у м. Києві форми «Р» від 16.11.2018 № , форми «ПС» від 16.11.2018 № , форми «ПС» від 16.11.2018 № , форми «Р» від 16.11.2018 № .

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 06.07.2021 прийнято позовну заяву до розгляду, відкрито провадження у справі та призначено справу до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження без проведення судового засідання та виклику учасників справи (у письмовому провадженні).

Під час прийняття позовної заяви до розгляду судом не вирішено заяву позивача про поновлення строку звернення до суду.

28.07.2021 від відповідача до суду надійшло клопотання про залишення позову без розгляду у зв`язку з пропуском строку звернення до суду.

Так, у заяві про поновлення строку звернення до суду позивач зазначає, що про оскаржувані податкові повідомлення-рішення та Акт про результати документальної позапланової невиїзної перевірки від 30.10.2018 позивач дізналась під час розгляду Окружним адміністративним судом міста Києва справи № 640/3959/20 за її позовом про скасування податкової вимоги та рішення. У межах розгляду даної справи на виконання вимог суду відповідачем 25.05.2021 були надані податкові повідомлення-рішення форми «Р» від 16.11.2018 № , форми «ПС» від 16.11.2018 № , форми «ПС» від 16.11.2018 № , форми «Р» від 16.11.2018 № та Акт про результати документальної позапланової невиїзної перевірки від 30.10.2018 № 4293/26-15-42-02-30/ НОМЕР_1 .

Також позивач зазначає, що квартира АДРЕСА_1 згідно Інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна на підставі договору іпотеки перейшла у власність "Факторингової компанії "Вектор Плюс" з 31.03.2016.

З посиланням на постанову Верховного Суду від 26.11.2020 у справі № 500/2486/19 позивач просить суд визнати поважними причини пропуску строку звернення до суду.

У клопотанні про залишення позову без розгляду відповідач зазначає, що Акт про результати документальної позапланової невиїзної перевірки від 30.10.2018 № 4293/26-15-42-02-30/ НОМЕР_1 та оскаржувані повідомлення-рішення форми від 16.11.2018 № , від 16.11.2018 № , від 16.11.2018 № та від 16.11.2018 № надіслані на адресу позивача рекомендованими поштовими відправленнями та вручені останній 02.11.2018 та 21.11.2018 відповідно. Отже, з урахуванням висновків Верховного Суду, викладеними у постанові від 26.11.2020 у справі № 500/2486/19, просить суд залишити позовну заяву без розгляду.

Вивчивши подані сторонами документи, суд дійшов наступних висновків.

Відповідно до частин першої-другої статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами. Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Спеціальною нормою, яка встановлює порядок оскарження рішень контролюючих органів, є стаття 56 ПК України. З її змісту вбачається, що у платника податків є право розсуду в обранні адміністративного та/або судового порядку оскарження такого рішення після його отримання. Обрання платником податків в першу чергу адміністративного порядку оскарження рішення не виключає можливості надалі звернутися до суду з відповідним позовом, що визнається досудовим порядком вирішення спору. Водночас якщо після отримання рішення контролюючого органу платник податків звертається до суду з позовом, його право на адміністративне оскарження такого рішення втрачається.

Пунктом 56.18 статті 56 ПК України визначено, що з урахуванням строків давності, визначених статтею 102 цього Кодексу, платник податків має право оскаржити в суді податкове повідомлення-рішення або інше рішення контролюючого органу у будь-який момент після отримання такого рішення.

Верховний Суд у складі судової палати у постанові від 26.11.2020 у справі № 500/2486/19 зазначив, що вважає помилковим твердження позивача про те, що як за загальним правилом, так і у разі попереднього адміністративного оскарження податкового повідомлення-рішення строк звернення до суду становить 1095 днів відповідно до положень пункту 56.18 статті 56 ПК України, оскільки ця норма права не встановлює процесуальних строків, а лише закріплює право платника податків на оскарження податкового повідомлення-рішення чи іншого рішення в суді в будь-який момент після його отримання із застереженням про те, що реалізація такого права за загальним правилом стає неможливою поза строками давності, які закріплені в статті 102 ПК України. Також ця норма закріплює обмеження на позасудовий порядок оскарження відповідних рішень податкового органу, у разі їх оскарження в судовому порядку, та визначає зміну правового стану грошового зобов`язання на неузгоджене.

Також у постанові від 26.11.2020 у справі № 500/2486/19 з урахуванням наведеного Верховний Суд у складі судової палати у цій справі відступає від висновку про застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного в постанові Верховного Суду від 3 квітня 2020 року у справі №2540/2576/18, у частині того, що строк для звернення платника податків із позовом до адміністративного суду, у тому числі після використання процедури адміністративного оскарження, становить 1095 днів з дня отримання платником податків рішення, що оскаржено, і вважає за необхідне сформулювати такий правовий висновок.

Норма пункту 56.18 статті 56 ПК України не визначає процесуального строку звернення до суду і, відповідно, не є спеціальною щодо норми пункту 56.19 статті 56 ПК України. Водночас норма пункту 56.19 статті 56 ПК України є спеціальною щодо норми частини четвертої статті 122 КАС України, має перевагу в застосуванні у податкових спорах і регулює визначену її предметом групу правовідносин - оскарження в судовому порядку податкових повідомлень-рішень та інших рішень контролюючих органів про нарахування грошових зобов`язань за умови попереднього використання позивачем досудового порядку вирішення спору (застосування процедури адміністративного оскарження - абзац третій пункту 56.18 статті 56 ПК України). Вона встановлює строк для їх оскарження протягом місяця, що настає за днем закінчення процедури адміністративного оскарження відповідно до пункту 56.17 цієї статті.

Як вбачається з матеріалів справи, Акт про результати документальної позапланової невиїзної перевірки від 30.10.2018 № 4293/26-15-42-02-30/ НОМЕР_1 вручено 02.11.2018 не позивачу, а ОСОБА_2 .

З долученої до позовної заяви інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна вбачається, що рішенням державного реєстратора: приватного нотаріуса Кобелєвої А.М. від 31.03.2016 № 14038508 на підставі договору іпотеки: серія та номер 5201 від 05.12.2005 зареєстровано право власності на квартиру АДРЕСА_1 за "Факторинговою компанією "Вектор Плюс".

Частиною першою статті 123 КАС України визначено, що у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Європейський суд з прав людини неодноразово звертав увагу на недосконалість чинного законодавства України і необхідність дотримуватися принципу правової визначеності. Зокрема, у рішенні «Сєрков проти України» (Заява № 39766/05) від 7 липня 2011 року визнав, що тлумачення законодавства, яким слід керуватися, може бути переглянуте за наявністю дійсних переконливих причин (пункт 39 рішення), а також зауважив, що в такому випадку зміна юридичного тлумачення має бути виправданою і аргументованою (пункт 40 рішення).

Також Верховний Суд у постанові від 26.11.2020 у справі № 500/2486/19 зазначив, що задля додержання принципу правової визначеності та забезпечення права на справедливий суд, які є елементами принципу верховенства права, зміна сталої судової практики, яка відбулася в бік тлумачення норм права щодо застосування коротших строків звернення до суду, може розглядатися судами як поважна причина при вирішенні питання поновлення строків звернення до суду в податкових правовідносинах, які виникли та набули характеру спірних до зміни такої судової практики.

Враховуючи наведене у сукупності, суд у даному випадку дійшов висновку про наявність підстав для визнання поважними причин пропуску строку звернення до суду ОСОБА_1 та, відповідно, про відсутність підстав для задоволення клопотання Головного управління ДПС у м. Києві про залишення позовної заяви без розгляду.

Керуючись статтями 122, 123, 240, 243, 248, 262 Кодексу адміністративного судочинства України, Окружний адміністративний суд міста Києва, -

У Х В А Л И В:

Визнати поважними причини пропуску строку звернення до суду ОСОБА_1 .

Відмовити у задоволенні клопотання Головного управління ДПС у м. Києві про залишення позову без розгляду.

Ухвала набирає законної сили відповідно до статті 256 Кодексу адміністративного судочинства України та оскарженню не підлягає.

Суддя В.П. Катющенко