Справа № 160/11485/20
Суддя: Тулянцева Інна Василівна
Дата ухвалення: 2020-12-29 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі: головуючого судді Тулянцевої І.В., розглянувши у місті Дніпрі в порядку спрощеного позовного провадження (у письмовому провадженні) адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «ВАТЕРЛІНІЯ» до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень,-
21 вересня 2020 року до Дніпропетровського окружного адміністративного суду засобами поштового зв`язку надійшла позовна заява Товариства з обмеженою відповідальністю «ВАТЕРЛІНІЯ» до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області, в якій позивач просить:
Ухвалою суду від 28.09.2020 позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження в адміністративній справі за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні). Розгляд справи по суті вирішено розпочати з 29.10.2020 року.
Частиною 1 статті 257 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України) визначено, що за правилами спрощеного позовного провадження розглядаються справи незначної складності.
Суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін (ч. 5 ст. 262 КАС України).
Згідно зі статтею 258 КАС України, суд розглядає за правилами спрощеного позовного провадження протягом розумного строку, але не більше шістдесяти днів із дня відкриття провадження у справі.
Датою ухвалення судового рішення є дата його проголошення (незалежно від того, яке рішення проголошено - повне чи скорочене). Датою ухвалення судового рішення в порядку письмового провадження є дата складення повного судового рішення (ч. 5 ст. 250 КАС України).
Дослідивши матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, на яких ґрунтуються вимоги позову, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив наступні обставини справи та надав їм правову оцінку.
Перевіркою термінів сплати узгодженої суми податкового зобов`язання з податку на додану вартість встановлено порушення вимог пункту 203.2 статті 203 Податкового кодексу України, в частині несвоєчасної сплати узгодженої суми податкового зобов`язання з податку на додану вартість по наступних документах:
Вважаючи податкові повідомлення-рішення протиправними, позивач звернувся з даним позовом до суду.
Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд зазначає наступне.
Згідно з підпунктом 20.1.4 пункту 20.1 статті 20 Податкового кодексу України (далі ПК України) контролюючі органи мають право проводити відповідно до законодавства перевірки і звірки платників податків (крім Національного банку України), у тому числі після проведення процедур митного контролю та/або митного оформлення.
За змістом пункту 75.1 ПК України контролюючі органи мають право проводити камеральні, документальні (планові або позапланові; виїзні або невиїзні) та фактичні перевірки.
Камеральною вважається перевірка, яка проводиться у приміщенні контролюючого органу виключно на підставі даних, зазначених у податкових деклараціях (розрахунках) платника податків та даних системи електронного адміністрування податку на додану вартість (даних центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, в якому відкриваються рахунки платників у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, даних Єдиного реєстру податкових накладних та даних митних декларацій), а також даних Єдиного реєстру акцизних накладних та даних системи електронного адміністрування реалізації пального та спирту етилового, даних СОД РРО.
Предметом камеральної перевірки також може бути своєчасність подання податкових декларацій (розрахунків) та/або своєчасність реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних, акцизних накладних та/або розрахунків коригування до акцизних накладних у Єдиному реєстрі акцизних накладних, виправлення помилок у податкових накладних та/або своєчасність сплати узгодженої суми податкового (грошового) зобов`язання виключно на підставі даних, що зберігаються (опрацьовуються) у відповідних інформаційних базах.
Відповідно до пункту 76.1 статті 76 ПК України камеральна перевірка проводиться посадовими особами контролюючого органу без будь-якого спеціального рішення керівника (його заступника або уповноваженої особи) такого органу або направлення на її проведення. Камеральній перевірці підлягає вся податкова звітність суцільним порядком. Згода платника податків на перевірку та його присутність під час проведення камеральної перевірки не обов`язкова.
Таким чином, відповідач наділений повноваженнями проводити камеральну перевірку з питань своєчасності сплати узгодженої суми податкового зобов`язання.
Підпунктом 16.1.4 пункту 16.1 статті 16 ПК України закріплено, що платник податків зобов`язаний сплачувати податки та збори в строки та у розмірах, встановлених цим Кодексом та законами з питань митної справи.
Податковим обов`язком визнається обов`язок платника податку обчислити, задекларувати та/або сплатити суму податку та збору в порядку і строки, визначені цим Кодексом, законами з питань митної справи (п. 36.1 ст. 36 ПК України).
Пунктом 31.1 статті 31 ПК України встановлено, що строком сплати податку та збору визнається період, що розпочинається з моменту виникнення податкового обов`язку платника податку із сплати конкретного виду податку і завершується останнім днем строку, протягом якого такий податок чи збір повинен бути сплачений у порядку, визначеному податковим законодавством. Податок чи збір, що не був сплачений у визначений строк, вважається не сплаченим своєчасно. Момент виникнення податкового обов`язку платника податків, у тому числі податкового агента, визначається календарною датою.
Згідно з пунктом 46.1 статті 46 ПК України, податкова декларація, розрахунок, звіт (далі - податкова декларація) - документ, що подається платником податків (у тому числі відокремленим підрозділом у випадках, визначених цим Кодексом) контролюючим органам у строки, встановлені законом, на підставі якого здійснюється нарахування та/або сплата грошового зобов`язання, у тому числі податкового зобов`язання або відображаються обсяги операції (операцій), доходів (прибутків), щодо яких податковим та митним законодавством передбачено звільнення платника податку від обов`язку нарахування і сплати податку і збору, чи документ, що свідчить про суми доходу, нарахованого (виплаченого) на користь платників податків - фізичних осіб, суми утриманого та/або сплаченого податку, а також суми нарахованого єдиного внеску.
За приписами пункту 54.1 статті 54 ПК України, крім випадків, передбачених податковим законодавством, платник податків самостійно обчислює суму податкового та/або грошового зобов`язання та/або пені, яку зазначає у податковій (митній) декларації або уточнюючому розрахунку, що подається контролюючому органу у строки, встановлені цим Кодексом. Така сума грошового зобов`язання та/або пені вважається узгодженою.
Відповідно до статті 57 ПК України, платник податків зобов`язаний самостійно сплатити суму податкового зобов`язання, зазначену у поданій ним податковій декларації, протягом 10 календарних днів, що настають за останнім днем відповідного граничного строку, передбаченого цим Кодексом для подання податкової декларації, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
Податковий борг - сума узгодженого грошового зобов`язання, не сплаченого платником податків у встановлений цим Кодексом строк, та непогашеної пені, нарахованої у порядку, визначеному цим Кодексом (пп. 14.1.175 п. 14.1 ст. 14 ПК України).
Підпунктом 14.1.152 пункту 14.1 статті 14 Податкового кодексу України визначено, що погашенням податкового боргу вважається зменшення абсолютного значення суми такого боргу, підтверджене відповідним документом.
Згідно з абзацом першим пункту 87.1 статті 87 ПК України, джерелами самостійної сплати грошових зобов`язань або погашення податкового боргу платника податків є будь-які власні кошти, у тому числі ті, що отримані від продажу товарів (робіт, послуг), майна, випуску цінних паперів, зокрема корпоративних прав, отримані як позика (кредит), та з інших джерел, з урахуванням особливостей, визначених цією статтею, а також суми надміру сплачених платежів до відповідних бюджетів.
В силу пункту 87.9 статті 87 ПК України, у разі наявності у платника податків податкового боргу контролюючі органи зобов`язані зарахувати кошти, що сплачує такий платник податків, в рахунок погашення податкового боргу згідно з черговістю його виникнення незалежно від напряму сплати, визначеного платником податків. У такому ж порядку відбувається зарахування коштів, що надійдуть у рахунок погашення податкового боргу платника податків відповідно до статті 95 цього Кодексу або за рішенням суду у випадках, передбачених законом.
Спрямування коштів платником податків на погашення грошового зобов`язання перед погашенням податкового боргу забороняється, крім випадків спрямування цих коштів на виплату заробітної плати та єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування.
Відповідно до пункту 124.1 статті 124 ПК України, у разі якщо платник податків не сплачує узгоджену суму грошового зобов`язання (крім грошового зобов`язання у вигляді штрафних (фінансових) санкцій, застосованих до нього на підставі цього Кодексу чи іншого законодавства, контроль за яким покладено на контролюючі органи, а також пені, застосованої до нього на підставі цього Кодексу чи іншого законодавства, контроль за яким покладено на контролюючі органи) протягом строків, визначених цим Кодексом, такий платник податків притягується до відповідальності у вигляді штрафу в таких розмірах: при затримці до 30 календарних днів включно, наступних за останнім днем строку сплати суми грошового зобов`язання, - у розмірі 5 відсотків погашеної суми податкового боргу; при затримці більше 30 календарних днів, наступних за останнім днем строку сплати суми грошового зобов`язання, - у розмірі 10 відсотків погашеної суми податкового боргу.
Згідно з приписами статті 129 ПК України нарахування пені розпочинається:
- при нарахуванні суми грошового зобов`язання, визначеного контролюючим органом за результатами податкової перевірки, - починаючи з першого робочого дня, наступного за останнім днем граничного строку сплати платником податків податкового зобов`язання, визначеного цим Кодексом (у тому числі за період адміністративного та/або судового оскарження);
- при нарахуванні суми податкового зобов`язання, визначеного контролюючим органом у випадках, не пов`язаних з проведенням податкових перевірок, - починаючи з першого робочого дня, наступного за останнім днем граничного строку сплати податкового зобов`язання (в тому числі за період адміністративного та/або судового оскарження);
- при нарахуванні суми податкового зобов`язання, визначеного платником податків або податковим агентом, - після спливу 90 календарних днів, наступних за останнім днем граничного строку сплати податкового зобов`язання.
В пункті 129.3 статті 129 ПК України закріплено, що нарахування пені закінчується (крім пені, передбаченої підпунктами 129.1.2, 129.1.4 пункту 129.1 цієї статті): у день зарахування коштів на відповідний рахунок органу, що здійснює казначейське обслуговування бюджетних коштів на відповідний рахунок платника податків та/або в інших випадках погашення податкового боргу та/або грошових зобов`язань.
Пунктами 131.1-131.1.2 статті 131 ПК України визначено, що нараховані контролюючим органом суми пені самостійно сплачуються платником податків.
При погашенні суми податкового боргу (його частини) кошти, що сплачує такий платник податків, у першу чергу зараховуються в рахунок податкового зобов`язання. У разі повного погашення суми податкового боргу кошти, що сплачує такий платник податків, в наступну чергу зараховуються у рахунок погашення штрафів, в останню чергу зараховуються в рахунок пені.
Якщо платник податків не виконує встановленої цим пунктом черговості платежів або не визначає її у платіжному документі (чи визначає з порушенням зазначеного порядку), контролюючий орган самостійно здійснює такий розподіл такої суми у порядку, визначеному цим пунктом.
Обґрунтовуючи позовні вимоги, позивач висловлює незгоду із висновками податкового органу щодо несвоєчасної сплати узгодженої суми податкового зобов`язання з податку на додану вартість, та зазначає, що спірні податкові зобов`язання виникли з попередніх зобов`язань, з приводу яких наявні судові рішення.
Рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 06.05.2019 у справі № 160/405/19 визнано протиправними та скасовано в повному обсязі податкові повідомлення-рішення від 09.10.2018 № про застосування штрафних санкцій за порушення норм з регулювання обігу готівки у сумі 4540,15 грн.; від 09.10.2018 № про застосування штрафу у сумі 12854,50 грн. Визнано протиправним та скасовано податкове повідомлення-рішення від 09.10.2018 № про збільшення суми грошового зобов`язання з податку на прибуток приватних підприємств в частині суми 609195,00 грн. (за основним платежем - 487356,00 грн., за штрафними (фінансовими) санкціями - 121839,00 грн.). Визнано протиправним та скасовано податкове повідомлення-рішення від 09.10.2018 № про збільшення суми грошового зобов`язання з податку на додану вартість із вироблених в Україні товарів (робіт, послуг) в частині суми 55693,75 грн. (за основним платежем - 44555,00 грн., за штрафними (фінансовими) санкціями- 11138,75 грн.). В задоволенні решти позовних вимог відмовлено.

Постановою Третього апеляційного адміністративного суду від 10.09.2019 апеляційну скаргу товариства з обмеженою відповідальністю «Ватерлінія» задоволено частково. Рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 06 травня 2019 року у справі № 160/405/19 скасовано в частині визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення№ від 09.10.2018, прийнято нове рішення в цій частині. Визнано протиправним та скасовано податкове повідомлення-рішення № від 09.10.2018 в частині визначення грошового зобов`язання з податку на прибуток в загальній сумі 559981,00 грн., із яких 538227,00 грн. - основний платіж, 21754,00 грн. - штрафні санкції. В іншій частині рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 06 травня 2019 року у справі № 160/405/19 залишено без змін.

Згодом позивачем були здійснені оплати сум, щодо яких судом відмовлено у задоволенні позову, що підтверджується платіжними дорученнями №3595 від 05.12.2019 на суму 22 760,00 грн. та №3614 від 06.12.2019 на суму 132 005,00 грн. відповідно, однак, податковий орган виніс нові податкові повідомлення-рішення з відкоригованими сумами зобов`язання, а саме, від 22.01.2020 № на суму 22 760,00 грн. (за платежем податок на додану вартість) та № на суму 132 005,00 грн. (за платежем податок на прибуток приватних підприємств).

Відповідно до листа Головного управління ДПС у Дніпропетровській області №30480/10/04-36-05-18 від 20.03.2020 позивачу були надані податкові повідомлення-рішення від 22.01.2020 № та № на суму 132 005,00 грн., які прийняті з урахуванням рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 06.05.2019 та постанови Третього апеляційного адміністративного суду від 10.09.2019, а також надані розрахунки штрафних санкцій та пені, з яких вбачається нарахування пені за 2015-2017 рр.

Вважаючи, що нараховані суми грошових зобов`язань з податку на прибуток та податку на додану вартість сплачені позивачем до винесення податкових повідомлень-рішень від 22.01.2020 № та № , позивач звернувся до суду, та рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 26 червня 2020 року у справі № 160/4448/20 позов задоволено. Визнано протиправними дії Головного управління ДПС у Дніпропетровській області щодо нарахування в інтегрованій картці Товариства з обмеженою відповідальністю «ВАТЕРЛІНІЯ» пені по податку на прибуток у розмірі 136532,95 грн. та пені по податку на додану вартість у розмірі 29461,36 грн. та 1445,69 грн. Зобов`язано Головне управління ДПС у Дніпропетровській області відкоригувати дані інтегрованої картки Товариства з обмеженою відповідальністю «ВАТЕРЛІНІЯ» шляхом виключення пені по податку на прибуток у розмірі 136532,95 грн. та пені по податку на додану вартість у розмірі 29461,36 грн. та 1445,69 грн.

Матеріали справи не містять доказів щодо набрання рішенням суду у справі №160/4448/20 законної сили. Також, така інформація відсутня у Єдиному державному реєстрі судових рішень станом на дату складення повного судового рішення у даній справі.

Судом встановлено, що позивачем були подані податкові декларації з податку на додану вартість № від 19.02.2020 та № від 16.03.2020, в яких самостійно визначені податкові зобов`язання.

Платіжними дорученнями №4028 від 28.02.2020 на суму 11 066,00 грн., №4153 від 30.03.2020 на суму 21 979,00 грн. та №452 від 22.04.2020 на суму 62 394,00 грн., приєднаними до матеріалів справи, підтверджується, що позивачем сплачувались податкові зобов`язання з податку на додану вартість.

З витягу з інтегрованої картки платника податку ТОВ «ВАТЕРЛІНІЯ» судом встановлено, 30.04.2020 позивачу нараховано 62 394 грн. по декларації з податку на додану вартість № від 17.04.2020 з терміном сплати до 30.04.2020, при цьому у графі переплата зазначено суму 31 486, 95 грн., а тому сума різниці склала 30 907,05 грн., які враховувались як недоїмка.

Відомостями інтегрованої картки платника податку також підтверджується, що кошти, сплачені платником податку за платіжним дорученням у сумі 11 066 грн. були зараховані в рахунок зменшення пені, згідно з порядком черговості; кошти, сплачені за платіжним дорученням у сумі 62 394 грн. були зараховані в рахунок зменшення податкового боргу (недоїмки), згідно з порядком черговості.

При цьому, судом відхиляються доводи позивача про незаконність сформованої недоїмки, оскільки питання правомірності нарахування контролюючим органом суми податкового боргу не охоплюється предметом даного позову. Також, позивачем не порушується питання правомірності не відображення в інтегрованій картці інформації щодо скасування у судовому порядку податкових повідомлень-рішень, у зв`язку з чим за встановленими у судовому процесі обставинами наявності у позивача податкового боргу, на погашення якого були направлені кошти, сплачені позивачем в рахунок поточних податкових зобов`язань, податковим органом було правомірно визначено в акті камеральної перевірки порушення своєчасної сплати узгодженої суми податкового зобов`язання та, як наслідок, нараховано штраф за несвоєчасну сплату податкових зобов`язань відповідно до статті 126 ПК України на підставі податкових повідомлень-рішень від 10.06.2020 року № та №.

Відповідно до частини 1 статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин (частина 2 статті 77 КАС України).

Згідно з частиною 2 статті 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Оцінивши належність, допустимість, достовірність вказаних вище доказів окремо, а також достатність і взаємний зв`язок цих доказів у їх сукупності, суд вважає, що відповідач як суб`єкт владних повноважень довів правомірність оскаржуваного рішення, у зв`язку з чим, позовні вимоги задоволенню не підлягають.

Керуючись статтями 9, 73-78, 90, 139, 243, 246 Кодексу адміністративного судочинства України, -

ВИРІШИВ:

У задоволенні позовної заяви Товариства з обмеженою відповідальністю «ВАТЕРЛІНІЯ» (50027, Дніпропетровська область, м. Кривий Ріг, пр-т Гагаріна, будинок 36, приміщення 31; ) до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області (49005, м. Дніпро, вул. Сімферопольська, буд. 17-а; ) про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень відмовити.

Рішення суду набирає законної сили відповідно до статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в порядку та у строки, встановлені статтями 295 та 297 Кодексу адміністративного судочинства України.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи рішення суду оскаржується до Третього апеляційного адміністративного суду через Дніпропетровський окружний адміністративний суд відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 Розділу VII Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя І.В. Тулянцева