Справа № 240/20815/20
Суддя: Токарева Марія Сергіївна
Дата ухвалення: 2021-08-02 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЖИТОМИРСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
категорія 112010203
Житомирський окружний адміністративний суд у складі:
судді Токаревої М.С.,
розглянувши у письмовому провадженні адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Житомирській області про визнання протиправною бездіяльності, зобов`язання вчинити дії,
Позивач звернувся до Житомирського окружного адміністративного суду з позовом до Головного управління Пенсійного фонду України в Житомирській області у якому просить:
- визнати дії Головного управління Пенсійного фонду України в Житомирській області щодо відмови в нарахуванні та виплаті втрати частини доходів у зв`язку з порушенням строків виплати пенсії за період з 25.03.2014 по 02.08.2014 по день виплати донарахованої частини пенсії протиправними;
- зобов`язати Головне управління Пенсійного фонду України в Житомирській області здійснити розрахунок, нарахувати та виплатити компенсацію втрати частини доходів у зв`язку з порушенням термінів виплати пенсії, нарахованої на підставі постанови Народицького районного суду Житомирської області від 09.10.2014 у справі №284/1860/14-а за період з 25.03.2014 по 02.08.2014, починаючи з 10.10.2014 по день фактичної виплати донарахованої частини пенсії, тобто по 23.07.2019.
Позовні вимоги мотивовані тим, що за вказаний період відповідачем не було своєчасно проведено виплату перерахованої пенсії, що підтверджується судовим рішенням, що набрало законної сили.
Справа розглядається у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників.
На виконання вимог суду, відповідачем було надано відзив на позовну заяву за змістом якого він просив відмовити у задоволенні позову.
Заперечуючи проти пред`явлених позовних вимог відповідач вказує, що перерахунок та виплата позивачу суми пенсії на виконання судового рішення проведено у порядку черговості. ГУ ПФУ жодним чином не порушувались строки виплати сум перерахованої пенсії, бюджетом Пенсійного фонду України не передбачено виплату компенсації втрати частини доходів громадян, а тому невиконання постанови Народицького районного суду Житомирської області у справі №284/1860/14-а, не можна вважати невиконанням їх без поважних причин.
Ухвалою від 07.12.2020 провадження у справі було зупинено.
Ухвалою від 02.08.2021 провадження було поновлено у справі.
Дослідивши письмові докази наявні у матеріалах справи суд дійшов наступного висновку.
Судом встановлено та не заперечується сторонами, що постановою Народицього районного суду Житомирської області від 09 жовтня 2014 року зобов`язано управління Пенсійного фонду України в Народицькому районі Житомирської області здійснити нарахування та виплату ОСОБА_1 пенсії по інвалідності, щодо якої встановлено зв`язок з Чорнобильською катастрофою, (ч.4 ст.54 Закону України "Про статус і соціальний захист громадян, які постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи") із розрахунку 6 мінімальних пенсій за віком та додаткової пенсії за шкоду, заподіяну здоров`ю, (ст.50 Закону України "Про статус і соціальний захист громадян, які постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи") із розрахунку 50 процентів мінімальної пенсії за віком, що визначаються на рівні прожиткового мінімуму для осіб, які втратили працездатність, встановленого Законом України "Про Державний бюджет України на 2014 рік", за період з 25.03.2014 року по 02.08.2014 року з урахуванням виплачених коштів.
На виконання вказаного судового рішення проведено перерахунок пенсії позивача, а виплату перерахованої пенсії проведено лише 23.07.2019, що підтверджується роздруківкою банківської установи про рух коштів.
Спірні правовідносини між сторонами по даній справі щодо порядку та підстав для компенсації громадянам втрати частини доходів у зв`язку з порушенням строків їх виплати регулюються правовими нормами Закону України "Про компенсацію громадянам втрати частини доходів у зв`язку з порушенням строків їх виплати" N 2050-III від 19 жовтня 2000 року (далі - Закон N 2050-III) та Порядку проведення компенсації громадянам втрати частини грошових доходів у зв`язку з порушенням термінів їх виплати, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 21 лютого 2001 року N 159 (далі - Порядок), в редакції що були чинні на день виникнення спору.
Так, за статтею 1 Закону N 2050-III підприємства, установи і організації всіх форм власності та господарювання здійснюють компенсацію громадянам втрати частини доходів у випадку порушення встановлених строків їх виплати, у тому числі з вини власника або уповноваженого ним органу (особи).
Зі змісту цієї норми випливає, що право на компенсацію частини доходів у громадянина пов`язується з настанням такого юридичного факту (події), як невиплата грошового доходу у встановлені строки його виплати.
За приписами ст.2 Закону N 2050-III компенсація громадянам втрати частини доходів у зв`язку з порушенням строків їх виплати провадиться у разі затримки на один і більше календарних місяців виплати доходів, нарахованих громадянам за період починаючи з дня набрання чинності цим Законом.
Під доходами у цьому Законі слід розуміти грошові доходи громадян, які вони одержують на території України і які не мають разового характеру, в тому числі пенсії.
Наведене нормативне регулювання не встановлює першості нарахування і виплати доходу, який своєчасно не був виплачений, та не ставить у залежність компенсацію втрати частини грошових доходів від попереднього, окремого нарахування доходів. За цим регулюванням правове значення має те, чи з порушенням строків був виплачений нарахований дохід, чи виплачений і коли цей платіж, чи не нараховувався і не виплачувався грошовий дохід, право на який визнано судовим рішенням. Саме ці події є тими юридичними фактами, з якими пов`язується виплата компенсації втрати частини грошових доходів у зв`язку з порушенням строків їх виплати.
Із наведеного вбачається, що нарахування компенсації здійснюється у разі, зокрема, коли суми невиплаченої пенсії з вини органу, що призначає і виплачує пенсію, були нарахованими.
При цьому слід зазначити, що кошти, які підлягають нарахуванню в порядку компенсації частини доходів у зв`язку з порушенням строків їх виплати, мають компенсаторний характер. Вони спрямовані на забезпечення достатнього життєвого рівня та купівельної спроможності особи у зв`язку з інфляційними процесами та зростанням споживчих цін на товари та послуги.
Використане у статті 3 Закону N 2050-III та пункті 4 Порядку формулювання, що компенсація обчислюється як добуток "нарахованого, але не виплаченого грошового доходу" за відповідний місяць, означає, що має існувати обов`язкова складова обчислення компенсації - невиплачений грошовий дохід, який може бути або нарахований, або який можна нарахувати, зокрема, і на підставі судового рішення.
Зазначене свідчить, що позовні вимоги позивача щодо нарахування та виплатити компенсації втрати частини його доходів у вигляді такої частини пенсії за весь період затримки є обґрунтованими і підлягають задоволенню.
Як зазначено в п.4 Порядку, сума компенсації обчислюється як добуток нарахованого, але невиплаченого грошового доходу за відповідний місяць (після утримання податків і обов`язкових платежів) і приросту індексу споживчих цін (індексу інфляції) у відсотках для визначення суми компенсації, поділений на 100.
Індекс споживчих цін для визначення суми компенсації обчислюється шляхом множення місячних індексів споживчих цін за період невиплати грошового доходу. При цьому індекс споживчих цін у місяці, за який виплачується дохід, до розрахунку не включається. Щомісячні індекси споживчих цін публікуються Держкомстатом.
При цьому суд зазначає, що в Постанові Верховного Суду від 24.04.2018 у справі N 646/6250/17 (адміністративне провадження N К/9901/2128/18) з огляду на позицію Конституційного Суду України, що міститься в рішеннях N 8-рп/2013 і N 9-рп/2013, а також на підставі аналізу положення частини першої статті 99 КАС України в системному зв`язку з положенням частини другої статті 46 Закону України "Про загальнообов`язкове державне пенсійне страхування" колегія суддів дійшла до висновку, що у разі порушення законодавства про пенсійне забезпечення органом, що призначає і виплачує пенсію, адміністративний позов з вимогами, пов`язаними з виплатами сум пенсії за минулий час, у тому числі сум будь-яких її складових, може бути подано без обмеження будь-яким строком з нарахуванням компенсації втрати частини доходів незалежно від того, чи були такі суми нараховані цим органом.
Щодо строків звернення до суду суд зазначає наступне.
Позивач звернувся до відповідача за роз`ясненням щодо виплачених йому 23.07.2019 коштів і вимогою нарахувати і виплатити компенсацію втрати частини доходів у зв`язку з порушенням строків виплати пенсії, нарахованої на підставі постанови Народицького районного суду Житомирської області від 09.10.2014 року у справі №284/1860/14-а.
Разом з цим, матеріали справи не містять розрахунку виплачених 23.07.2019 позивачу коштів, або інших доказів з яких позивач міг достовірно дізнатись про складові виплачених йому коштів 23.07.2019 на виконання постанови Народицького районного суду Житомирської області від 09.10.2014 року у справі №284/1860/14-а.
Відтак, суд вважає, що позивач дізнався про порушення своїх прав саме з вказаного листа ГУ ПФУ в Житомирській області від 14.07.2020.
Відповідно до ч.1,2 ст.122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.
Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.
Одночасно, суд враховує правові висновки Верховного суду у зразковій справі №510/1286/16-а, що викладені у постанові від 24.12.2020, у якій зазначено, що у спорах, що виникають з органами ПФУ, особа може дізнатися, що її права порушені, зокрема, при отриманні від органу ПФУ відповіді на надісланий запит щодо розміру пенсії, нормативно-правових документів, на підставі яких був здійснений саме такий розрахунок. Отже, в цьому випадку початок перебігу строку звернення до адміністративного суду слід пов`язувати з датою отримання листа-відповіді, листа-роз`яснення від органу ПФУ на запит особи про правильність/помилковість нарахування розміру пенсії, своєчасність/несвоєчасність її перерахунку.
З матеріалів справи вбачається, що позивач дізнався про порушення свого права отримавши, на свою заяву, лист відповідача від 14.07.2020. При цьому, з позовом звернувся 24.11.2020, що підтверджується штампом "Укрпошта" на поштовому конверті, тобто з дотримання шестимісячного строку.
Частиною першою та другою статті 77 КАС України встановлено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
Відповідачем на виконання ч.2 ст.77 КАС України не доведено, а позивачем спростовано протиправність відмови у призначенні йому компенсації.
Керуючись статтями 2,77,90,139-143,242-246,250,255 Кодексу адміністративного судочинства України, суд -
Визнати дії Головного управління Пенсійного фонду України в Житомирській області щодо відмови в нарахуванні та виплаті ОСОБА_1 втрати частини доходів у зв`язку з порушенням строків виплати пенсії за період з 25.03.2014 по 02.08.2014 по день виплати донарахованої частини пенсії протиправними.
Зобов`язати Головне управління Пенсійного фонду України в Житомирській області здійснити розрахунок, нарахувати та виплатити ОСОБА_1 компенсацію втрати частини доходів у зв`язку з порушенням термінів виплати пенсії, нарахованої на підставі постанови Народицького районного суду Житомирської області від 09.10.2014 у справі №284/1860/14-а за період з 25.03.2014 по 02.08.2014, починаючи з 10.10.2014 по день фактичної виплати донарахованої частини пенсії, тобто по 23.07.2019.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Рішення суду може бути оскаржене до Сьомого апеляційного адміністративного суду через Житомирський окружний адміністративний суд протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя М.С. Токарева