Справа № 380/5666/20
Суддя: Кравців Олег Романович
Дата ухвалення: 2021-07-28 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЛЬВІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
справа №380/5666/20
У Х В А Л А

з питань відстрочення і розстрочення виконання судового рішення

28 липня 2021 року

Львівський окружний адміністративний суд у складі:

головуючий суддя Кравців О.Р.,

секретар судового засідання Шийович Р.Я.,

представник позивача Герасимчук Ю.Ю.,

представники відповідача Димочкіна В.В., Панюра Я.Й.,

розглянув у відкритому судовому засіданні заяву про відстрочення виконання судового рішення у справі за позовом Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Львівській області до Львівського національного аграрного університету, про зупинення роботи приміщень,-

в с т а н о в и в :

У провадженні Львівського окружного адміністративного суду перебувала справа за позовом Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Львівській області до Львівського національного аграрного університету, про зупинення роботи приміщень.

Рішенням Львівського окружного адміністративного суду від 25.11.2020 позов задоволено повністю; зупинено експлуатацію будівлі гуртожитку №1 Екологічного коледжу Львівського національного аграрного університету, за адресою: 79068, Львівська область, м. Львів, вул. Райніса, 7, до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері пожежної та техногенної безпеки, шляхом опечатування (опломбування) та відімкнення від джерел живлення.

Судове рішення набрало законної сили 31.12.2020.

Львівський національний аграрний університет звернувся до Львівського окружного адміністративного суду із заявою про відстрочення судового рішення. Заява обґрунтована тим, що на сьогоднішній день на рахунках спеціального фонду Екологічного коледжу відсутні кошти для усунення та виправлення усіх виявлених порушень вимог законодавства котрі були зазначені у приписі №208 від 18.09.2020 ГУ ДСНС у Львівській області.

Зазначено, що керівництвом коледжу вжито низки заходів для усунення та виправлення виявлених порушень, що дало можливість укласти з позивачем план усунення недоліків, що залишилися.

В судовому засіданні по розгляду заяви представник позивача не заперечив проти задоволення вимог заявників, однак письмової позиції з приводу відстрочення виконання судового рішення не надав. Пояснив, що багато виявлених порушень відповідач усунув. Проте погодився, що не усунуті порушення теж становлять загрозу життю і здоров`ю людей, які перебуватимуть у приміщенні.

Представники відповідача (заявники) просили відстрочити виконання рішення з підстав вказаних у заяві.

Суд заслухав доводи сторін, дослідив подані докази, та вирішуючи питання про відстрочення виконання судового рішення керується таким.

Підстави та порядок розстрочення виконання судового рішення встановлені ст. 378 КАС України.

Відповідно до частин 1, 3, 4, 5 ст. 378 КАС України за заявою сторони суд, який розглядав справу як суд першої інстанції, може відстрочити або розстрочити виконання рішення, а за заявою стягувача чи виконавця (у випадках, встановлених законом), - встановити чи змінити спосіб або порядок його виконання. Питання про відстрочення або розстрочення виконання, зміну чи встановлення способу і порядку виконання судового рішення може бути розглянуто також за ініціативою суду.

Підставою для встановлення або зміни способу або порядку виконання, відстрочення чи розстрочення виконання судового рішення є обставини, що істотно ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим.

Вирішуючи питання про відстрочення чи розстрочення виконання судового рішення, суд також враховує: ступінь вини відповідача у виникненні спору; щодо фізичної особи - тяжке захворювання самої особи або членів її сім`ї, її матеріальне становище; стихійне лихо, інші надзвичайні події тощо.

Відстрочення чи розстрочення виконання судового рішення не може перевищувати одного року з дня ухвалення рішення, ухвали, постанови.

Аналіз викладених норм права свідчить, що суд за заявою сторони у справі може відстрочити або розстрочити виконання судового рішення. При цьому, таке здійснюється виключно у виняткових випадках, за умови, якщо суд встановить наявність обставин, що ускладнюють виконання судового рішення (відсутність коштів на рахунку, відсутність присудженого майна в натурі, стихійне лихо тощо).

Необхідною умовою для відстрочення чи розстрочення виконання рішення суду є наявність виняткових обставин, що ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим. Тому, всі ці обставини повинні бути доведені заявником.

Проте наведені заявником обставини суд не вважає винятковими. У цьому контексті слід зазначити, що відсутність на рахунках спеціального фонду коштів не може бути окремою (самостійною) підставою для відстрочення чи розстрочення виконання судового рішення, враховуючи специфічну сферу спірних правовідносин.

Застосування заходів реагування у сфері державного нагляду (контролю) є необхідним оперативним та превентивним способом впливу на порушника з метою усунення існування загрози життю та здоров`ю людей.

Суд зазначає, що у частині третій статті 3 Конвенції ООН про права дитини від 20.11.1989, ратифікованої постановою Верховної Ради Української РСР від 27.02.1991 №789-XII, визначено, що держави-учасниці забезпечують, щоб установи, служби і органи, відповідальні за піклування про дітей або їх захист, відповідали нормам, встановленим компетентними органами, зокрема, в галузі безпеки й охорони здоров`я.

Слід наголосити, що статтею 3 Конституції України регламентовано, що людина, її життя і здоров`я, честь і гідність, недоторканність і безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю. Права і свободи людини та їх гарантії визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Держава відповідає перед людиною за свою діяльність. Утвердження і забезпечення прав і свобод людини є головним обов`язком держави.

Статтею 4 Закону України «Про охорону дитинства» передбачено, що система заходів щодо охорони дитинства в Україні включає, зокрема, забезпечення належних умов для гарантування безпеки, охорони здоров`я, навчання, виховання, фізичного, психічного, соціального, духовного та інтелектуального розвитку дітей.

В контексті зазначених норм слід звернути увагу, що об`єктом перевірки є гуртожиток навчального закладу, в якому, відповідно до його цільового призначення, перебувають діти, що, виходячи з наведених норм Конвенції ООН, а також національного законодавства, зумовлює посилене ставлення до дотримання вимог безпеки приміщень, в яких вони перебувають.

При цьому, на Україну, як державу-учасницю вказаної Конвенції ООН, покладається безумовний обов`язок забезпечити відповідність навчальних закладів нормативним вимогам у галузі безпеки й охорони здоров`я.

Окремої уваги заслуговує Указ Президента України №948/2019 «Про невідкладні заходи щодо запобігання пожежній небезпеці в Україні», яким передбачено, зокрема, вжиття заходів для забезпечення неухильного додержання вимог законодавства у сфері пожежної безпеки на об`єктах з масовим перебуванням людей (закладах освіти, гуртожитках, закладах охорони здоров`я, торгово-розважальних закладах, готелях тощо), у тому числі вимог щодо забезпечення таких об`єктів системами пожежної сигналізації та підтримання їх у робочому стані, забезпечення необхідними первинними засобами гасіння пожеж, утримання у належному стані аварійних виходів та шляхів термінової евакуації, під`їзних шляхів для пожежних та аварійно-рятувальних служб; скорочення строків розгляду судових справ за позовами щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів у разі встановлення порушення вимог (правил) пожежної безпеки, що створює загрозу життю та здоров`ю людей.

Слід наголосити, що суттю звернення ГУ ДСНС у Львівській області з цим позовом було зупинення експлуатації будівлі гуртожитку до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері пожежної та техногенної безпеки. Суд позов задовольнив повністю. Тому, відстрочення виконання рішення, проти чого сторона позивача на подив суду не заперечила, було б нічим іншим, як нівелюванням мети з якою звертався позивач та з якою прийнято рішення, а саме запобіганню шкоди життю і здоров`ю людей, та суперечило б завданням адміністративного судочинства.

З огляду на викладене, суд вважає за необхідне відмовити повністю відповідачу у задоволенні заяви про відстрочення виконання рішення суду.

Керуючись ст.ст. 241, 243, 248, 256, 293, 295, 378 КАС України, суд,-

у х в а л и в:

1. У задоволенні заяви відповідача про відстрочення виконання рішення суду відмовити повністю.

2. Копію ухвали скерувати сторонам.

Ухвала набирає законної сили згідно статті 256 Кодексу адміністративного судочинства України з моменту її проголошення та може бути оскаржена шляхом подання апеляційної скарги до Восьмого апеляційного адміністративного суду через Львівський окружний адміністративний суд у п`ятнадцятиденний строк з дати підписання ухвали.

Повний текст ухвали складено 02.08.2021.

Суддя Кравців О.Р.