Справа № 320/9088/21
Суддя: Леонтович А.М.
Дата ухвалення: 2021-08-02 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

02 серпня 2021 року м. Київ № 320/9088/21

Суддя Київського окружного адміністративного суду Леонтович А.М., розглянувши позовну заяву Національної академії внутрішніх справи до ОСОБА_1 про стягнення коштів,

в с т а н о в и в:

До Київського окружного адміністративного суду звернулася Національна академія внутрішніх справи з позовом до ОСОБА_1 , у якому просить суд:

- стягнути із ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 ) на користь Національної академії внутрішніх справ вартість витрат, пов`язаних з утриманням у навчальному закладі, у сумі 36 426,54 грн. (тридцять шість тисяч чотириста двадцять шість грн. 54 коп.).

Відповідно до ч. 1 ст. 171 Кодексу адміністративного судочинства України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи: подана позовна заява особою, яка має адміністративну процесуальну дієздатність; має представник належні повноваження (якщо позовну заяву подано представником); відповідає позовна заява вимогам, встановленим ст.ст. 160, 161, 172 КАС України; належить позовну заяву розглядати за правилами адміністративного судочинства і чи подано позовну заяву з дотриманням правил підсудності; позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними); немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених КАС України.

В силу положень частини третьої статті 161 Кодексу адміністративного судочинства України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Так, згідно з приписами частини першої статті 4 Закону України «Про судовий збір» від 08.07.2011 № 3674-VI, судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» від 08.07.2011 № 3674-VI за подання адміністративного позову майнового характеру, який подано суб`єктом владних повноважень або юридичною особою, ставка судового збору становить 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 10 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до ст. 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2021 рік» розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що встановлений законом на 1 січня 2021року, становить 2270, 00 грн.

Як убачається з позовної заяви, вона містить вимогу майнового характеру про стягнення коштів у сумі 36 426,54 грн.

Таким чином, при зверненні до суду позивачу слід було сплатити судовий збір за подання позовної заяви у розмірі 2270, 00 грн.

Проте, позивачем до позовної заяви не додано документу про сплату судового збору.

Відсутність доказів сплати судового збору підтверджується актом відділу ДЗК Київського окружного адміністративного суду від 27.07.2021.

Відповідно до частини другої статті 160 Кодексу адміністративного судочинства України суб`єкт владних повноважень при поданні адміністративного позову зобов`язаний додати до позовної заяви доказ надіслання рекомендованим листом з повідомленням про вручення іншим учасникам справи, які не мають офіційної електронної адреси, копії позовної заяви та доданих до неї документів. У разі подання до суду документів в електронній формі суб`єкт владних повноважень зобов`язаний надати доказ надсилання листом з описом вкладення іншим учасникам справи копій поданих до суду документів.

Докази направлення відповідачу позовної заяви в матеріалах справи відсутні.

Разом зі позовною заявою позивач подано заяву про поновлення строку звернення до суду, де вказав, що існуючу заборгованість в добровільному порядку в строк відповідачем не було відшкодовано. Відтак, 12.04.2021 позивач звернувся до Білоцерківського міськрайонного суду Київської області з позовною заявою про стягнення заборгованості з ОСОБА_1 . Ухвалою суду від 04.05.2021 відмовлено у відкритті провадження та роз`яснено, що даний позов підлягає розгляду в адміністративному суді. Позивач вказує про помилковість визнання підсудності спору, у зв`язку з чим і пропущений строк звернення до суду. За таких обставин, Національна академія внутрішніх справи просить суд визнати причини пропуску строку звернення до суду поважними.

Відповідно до положень ч. 1 та 2 ст. 122 КАС України, позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами. Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Відповідно до ч. 5 ст. 122 КАС України, для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.

Згідно з п. 15 ч. 1 ст. 3 КАС України, публічна служба - це діяльність на державних політичних посадах, професійна діяльність суддів, прокурорів, військова служба, альтернативна (невійськова) служба, дипломатична служба, інша державна служба, служба в органах влади Автономної Республіки Крим, органах місцевого самоврядування.

Спір стосується питань реалізації правового статусу особи, яка перебуває на посаді публічної служби, з моменту прийняття її на відповідну посаду і до звільнення з публічної служби, зокрема, й питаннями відповідальності за рішення, дії чи бездіяльність на відповідній посаді, що призвели до завдання шкоди/збитків, навіть якщо притягнення її до відповідальності шляхом подання відповідного позову про стягнення такої шкоди/збитків відбувається після її звільнення з державної служби.

Правові висновки подібного характеру наведені у п. 34 постанови Верховного Суду від 11.02.2021 у справі №360/917/19, де вказано, що спори стосовно проходження публічної служби охоплюють спори, які виникають з моменту прийняття особи на посаду і до її звільнення, зокрема й питання відповідальності за невиконання договору підготовки фахівця, що зумовлює відшкодування фактичних витрат, пов`язаних із утриманням у навчальному закладі, навіть якщо подання відповідного позову про відшкодування витрат відбувається після її звільнення з публічної служби, а тому до таких спорів підлягають застосуванню приписи частини п`ятої статті 122 КАС України, якою передбачено, що для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.

В позовній заяві позивач просить суд стягнути з позивача на користь Національна академія внутрішніх справи кошти у розмірі 36 426,54 грн. на відшкодування витрат, пов`язаних з його утриманням під час навчання.

Отже, враховуючи предмет даного спору та обставини проходження відповідачем військової служби (навчання), що відповідно до приписів п. 15 ч. 1 ст. 3 КАС України є публічною службою, суд приходить до висновку, що у даному випадку позивач є суб`єктом владних повноважень і спір належить до категорії спорів стосовно прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби та строк звернення до суду з даним позовом складає один місяць, який обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Проте, до суду із даним позовом позивач звернувся лише 25.06.2021 року шляхом надсилання на адресу суду адміністративний поштою, тобто поза межами місячного строку звернення до суду, встановленого ч. 5 ст. 122 КАС України.

У поданій заяві про поновлення строку звернення до суду позивач вказує, що основною причиною такого пропуску є його помилкове звернення до Білоцерківського міськрайонного суду Київської області, ухвалою якого від 05.05.2021 відмовлено у відкритті у цивільній справі та зазначено, що даний позов підлягає розгляду в адміністративному суді.

Однак, суд не вважає наведену обставину як поважну причину пропуску звернення до адміністративного суду, з огляду на те, що загальним правилом строк для звернення до суду з урахуванням умов Контракту (Договору), слід обраховувати з моменту звільнення відповідача зі служби, оскільки саме з цього моменту заклад повинен був дізнатись про порушення особою договірних умов та набуття права на звернення до суду з відповідним позовом.

Матеріалами справи підтверджується, що відповідача було відраховано з НАВС наказом від 30.08.2017 №132 о/с.

Системний аналіз наведених норм права в контексті конкретних обставин справи дає підстави для такого висновку, що право на звернення до суду із позовом про стягнення вказаних витрат у позивача виникло після звільнення відповідача 31.08.2017 року.

Однак, до Білоцерківського міськрайонного суду Київської області позивач звернувся 12.04.2021, тобто вже з пропущенням строку звернення.

Таким чином, суд визнає неповажними зазначені позивачем у заяві підстави для поновлення строку звернення до суду, залишає позовну заяву без руху та пропонує у десятиденний строк з дня вручення ухвали подати обґрунтовану заяву про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, у якій повинні бути викладені обставини, підтверджені належними доказами, які доводять поважність причин пропуску строку звернення позивача до суду.

Наведені обставини вказують на невідповідність позовної заяви вимогам процесуального законодавства.

Згідно з частинами 1, 2 статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтею 160 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Недоліки позовної заяви мають бути усунені протягом десяти днів з дня вручення копії цієї ухвали шляхом подання до суду:

- оригіналу документу, що підтверджує сплату судового збору;

- заяви про поновлення строку, документів на підтвердження та обґрунтування поважності причин пропуску строку звернення до суду;

- докази направлення відповідачу позовної заяви.

Керуючись статтями 160, 161, 169, 243, 248 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

у х в а л и в:

Позовну заяву Національної академії внутрішніх справи до ОСОБА_1 про стягнення коштів, - залишити без руху.

Позивачеві у десятиденний строк з дня одержання ухвали усунути наведені у ній недоліки у вказаний у ній спосіб.

Роз`яснити позивачеві, що якщо недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, не будуть усунуті у встановлений судом строк, позовна заява буде повернута відповідно до пункту 1 частини 4 статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України.

Копію ухвали про залишення позовної заяви без руху надіслати позивачеві за адресою, зазначеною у позовній заяві.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та не підлягає оскарженню. Заперечення на ухвалу можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Леонтович А.М.