Справа № 380/4591/21
Суддя: Ковальчук О. І.
Дата ухвалення: 2021-07-27 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 380/4591/21
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

22 липня 2021 року м. Львів

Шевченківський районний суд м. Львова у складі:

головуючого судді Ковальчука О.І.

секретаря с/з Масної К.О.

представника позивача Кочірко Т.І.

представника відповідача Терлак М.М.

справа №380/4591/21

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні зали судових засідань Шевченківського районного суду м. Львова адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Держгеокадастру у Львівській області про визнання протиправним та скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення

встановив:

21.04.2021 року позивач ОСОБА_1 звернувся до суду з позовною заявою до відповідача Головного управління Держгеокадастру у Львівській області про визнання протиправним та скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення.

В обґрунтування позовних вимог покликається на те, що 13.03.2021 року ОСОБА_1 в приміщенні Головного управління Держгеокадастру у Львівській області вручено: постанову про накладення адміністративного стягнення від 15.03.2021 року № 501-ДК/0027По/08/01/-21; протокол про адміністративне правопорушення від 15.03.2021 року № 501-ДК/0026П/07/01/-21; акт обстеження земельної ділянки від 15.03.2021 № 501-ДК/24/АО/10/01/-21; акт перевірки дотримання вимог земельного законодавства за об`єктом - земельної ділянки від 29.10.2020 № 501-ДК/381/АП/09/01/-20; припис від 15.03.2021 № 501-ДК/0038Пр/03/01/-21; повідомлення про сплату шкоди, заподіяної внаслідок зняття та перенесення грунтового покриву без спеціального дозволу №507 ДК/0018/ДК/11/01/-21 від 15.03.2021.

Відповідно до акту перевірки дотримання вимог земельного законодавства за об`єктом - земельної ділянки від 29.10.2020 № 501-ДК/381/АП/09/01/-20 державним інспектором - головним спеціалістом відділу контролю за використанням та охороною земель у Золочівському, Миколаївському, Перемишлянському, Пустомитівському районах та м. Львова Управління контролю за використанням та охороно земель ОСОБА_2 проведена перевірка з питання дотримання вимог земельного законодавства при використанні земельних ділянок на АДРЕСА_1 .

У результаті перевірки було встановлено, що земельна ділянка загальною площею 2,0751 га кадастровий номер :07:005:0018 на АДРЕСА_1 перебуває в оренді ТзОВ «Будівельна кераміка Львова» терміном на 10 років для будівництва та обслуговування житлових будинків і торговельно - розважального комплексу відповідно до ухвали Львівської міської ради від 19.06.2014 року №3484 «Про затвердження ТзОВ «Будівельна кераміка Львова» проекту землеустрою щодо зміни цільового призначення земельних ділянок на АДРЕСА_1 ». Договір оренди землі від 19.11.2014 року зареєстровано в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно від 03.12.2014 року № 8002253.

Ухвалою Львівської міської ради від 04.04.2019 року №4905 надано дозвіл ТзОВ «Будівельна кераміка Львова» дозвіл на виготовлення технічної документації із землеустрою щодо поділу земельної ділянки загальною площею 2,0751 га кадастровий номер :07:005:0018 на АДРЕСА_1 . В результаті розробленої технічної документації із землеустрою щодо поділу земельної ділянки загальною площею 2,0751 га кадастровий номер :07:005:0018 на АДРЕСА_1 утворилися земельні ділянки площею 0,1776 га (кадастровий номер :07:005:0120), площею 0,0458 га (кадастровий номер :07:005:0121), площею 0,3016 га (кадастровий номер :07:005:0122), площею 1,5501 га кадастровий номер :07:005:0123.

В результаті перевірки встановлено, що на земельній ділянці площею 1,5501 га, кадастровий номер :07:005:0123 на АДРЕСА_1 ведеться будівництво багатоквартирних житлових будинків з вбудованими приміщеннями та підземним паркінгом на підставі Дозволу на виконання будівельних робіт від 15.03.2017 року № ІУ 81.

У акті зазначено, що на момент обстеження з виходом на місце встановлено, що представниками ТзОВ «Будівельна кераміка Львова» під час здійснення робіт із будівництва багатоквартирних житлових будинків з вбудовано-прибудованими приміщеннями та підземним паркінгом на земельній ділянці площею 1,5501 га, кадастровий номер :07:005:0123 порушено, знято грунтовий покрив, що не перебував під твердим покриттям на площі 1,19 га без спеціального дозволу у відповідності до частини 2 статті 168 Земельного кодексу України чим порушено ст.ст. 96, 168 Земельного кодексу України. Відповідальність за вчинене правопорушення передбачене пунктом И ст. 211 Земельного кодексу України та ст. 53-3 Кодексу України про адміністративні правопорушення.

15.03.2021 року державний інспектор Ковалик О.П. на підставі Акту перевірки дотримання вимог земельного законодавства за об`єктом - земельної ділянки № перевірки дотримання вимог земельного законодавства за об`єктом - земельної ділянки від 29.10.2020 № 501-ДК/381/АП/09/01/-20, тобто після спливу п`яти місяців, склав Протокол про адміністративне правопорушення № № 501-ДК/0026П/07/01/-21.

15.03.2021 державний інспектор Ковалик О.П. розглянувши Протокол про адміністративне правопорушення № № 501-ДК/0026П/07/01/-21 від 15.03.2021року склав постанову № 501-ДК/0027По/08/01/-21 про накладення адміністративного стягнення відносно ОСОБА_1 , який працює директором ТзОВ «Будівельна кераміка Львова» за порушення ст. ст. 96, 168 Земельного кодексу України. Порушенням заподіяно матеріальну шкоду на суму 66 957 грн 73 коп., яка розрахована відповідно до Методики визначення розміру шкоди, заподіяної внаслідок самовільного заняття земельних ділянок, використання земельних ділянок не за цільовим призначення, зняття ґрунтового покриву без спеціального дозволу затвердженої постановою Кабінету Міністрів України від 25.07.2007 року № 963.

Позивач у позовній заяві зазначає, що не погоджується з діями відповідача при проведенні перевірки з питань дотримання вимог земельного законодавства при використанні земельної ділянки, що оформлено актом перевірки та вважає винесену інспектором постанову про накладення адміністративного стягнення від 15.03.2021 року № 501-ДК/0027По/08/01/-21 протиправною та прийнятою на підставі суб`єктивних припущень, всупереч чинному законодавству, без з`ясування всіх існуючих обставин, оскільки, 15.03.2021 року державним інспектором Ковалик О.П. на підставі Акту перевірки дотримання вимог земельного законодавства за об`єктом - земельної ділянки від 29.10.2020 № 501-ДК/381/АП/09/01/-20, після спливу п`яти місяців, склено Протокол про адміністративне правопорушення від 15.03.2021 № 501-ДК/0026П/07/01/-21, що суперечить порядку проведення перевірки.

Так, Мітренга Григорій Михайлович є директор ТОВ «Будівельна кераміка Львова», що підтверджується наказом ТОВ «Будівельна кераміка Львова» № 11/02/20-1 К від 11.02.2020 року (копія додається).

ТОВ «Будівельна кераміка Львова» є орендарем земельної ділянки по вул. Стрийська, 108 у м. Львові, що підтверджується Договором оренди землі від 19.11.2014 року, який зареєстровано в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно від 03.12.2014 року № 8002253.

З метою виконання будівельних робіт у 2015-2016 рр. на земельній ділянці по вул. Стрийська, 108 у м. Львові ТОВ «Будівельна кераміка Львова» замовила у спеціалізованій організації інженерно - геологічні вишукування на земельній ділянці по вул. Стрийській, 108, що підтверджується матеріалами Інженерно-геологічних вишукування під будівництво житлового багатоквартирного комплексу по вул. Стрийська (територія старого цегельного заводу) у м. Львов (копі додається) та звітом по роботі «Виконання Інженерно-геологічних вишукування під будівництво житлового багатоквартирного комплексу по вул. Стрийській (територія старого цегельного заводу) у м. Львові (ІІ черга) (копія додається).

Так, відповідно до звіту по роботі «Виконання Інженерно-геологічних вишукування під будівництво житлового багатоквартирного комплексу по вул. Стрийській (територія старого цегельного заводу) у м. Львові (ІІ черга) вбачається, що геологічна будова території проектної забудови до глибини 25,0 м представлена сучасними, четвертинними та неогеновими відкладами у основі інженерно-геологічної моделі ділянки. Сучасні накопичення складені насипним грунтом, четвертинні суглинками і піском, неогенові - глиною і піском.

На основі виконаних інженерно -геологічних робіт із врахуванням віку, генезису, фізико-механічних властивостей грунтів, згідно ДСТУ Б.В.2.1-2-96 «Грунти. Класифікація» виділено 7 генетичних типів та різновидності грунтів:

- ІГЕ -1 - насипний грунт- відсипаний сухим способом, переставлений піщано-суглинистими грунтами з включенням будівельного сміття до 35% від об`єму;

- ІГЕ -2 - природний грунт - суглинок тугоплистичний, з прошарками піску пластичного, з прошарками піску пулуватого;

- ІГЕ -3 - природний грунт - суглинок тугоплистичний, з прошарками піску пилуватого;

- ІГЕ -4 - природний грунт - суглинок тугоплистичний, з прошарками і гніздами піску пилуватого;

- ІГЕ -5 - природний грунт -пісок пилуватий:

- ІГЕ -6 - глина навівтверда;

- ІГЕ -7 - гіпс.

Зазначене також підтверджується лабораторними випробуваннями грунтів, які містяться у звіті.

Так, до момент виконання будівельних робіт на земельній ділянці по вул. Стрийська, 108 у 2017 році, що підтверджується дозволом № ІУ 81 від 15.03.2017 (копія додається) процедура видачі та анулювання спеціальних дозволів на зняття та перенесення ґрунтового покриву (родючого шару грунту) земельних ділянок була передбачена Порядок видачі та анулювання спеціальних дозволів на знаття та перенесення ґрунтового покриву (родючого шару ґрунту) земельних ділянок, який затверджений Наказом Державного комітету України по земельних ресурсах № 1 від 04.01.2005 року (в редакції статті, чинній на момент виникнення спірних правовідносин).

У Розділі 2 вказаного Порядку № 1 (в редакції статті, чинній на момент виникнення спірних правовідносин) міститься визначення поняття «ґрунтовий покрив земельних ділянок», зокрема встановлено, що це поверхневий шар ґрунту, який характеризується родючістю.

Спеціальний дозвіл на зняття та перенесення ґрунтового покриву (родючого шару ґрунту) земельних ділянок - це офіційний документ, який видається на підставі затвердженого в установленому законом порядку проекту землеустрою і дає право власнику земельної ділянки чи землекористувачу на зняття та перенесення ґрунтового покриву (родючого шару ґрунту) земельної ділянки. Тобто, Порядок визначає, що дозвіл потрібний для зняття і перенесення покриву, який характеризується родючістю.

Відповідно до п. 3.1 Порядку, власники земельних ділянок та землекористувачі, які проводять гірничодобувні, геологорозвідувальні, будівельні та інші роботи, зобов`язані отримати дозвіл на зняття та перенесення ґрунтового покриву (родючого шару ґрунту) земельної ділянки, якщо це призводить до порушення поверхневого (родючого) шару ґрунту.

Отже, необхідного отримання дозволу на зняття ґрунту з будь-якої землі, за умови що вона є родючою і не підпадає під винятки, передбачені п. 3.2 Порядку.

Однак, згідно з п. 3.2 Порядку видачі та анулювання спеціальних дозволів на зняття та перенесення ґрунтового покриву (родючого шару ґрунту) земельних ділянок, затверджений Наказом Державного комітету України по земельних ресурсах 04.01.2005 року № 1, зареєстрований а Міністерстві юстиції України 20.01.2005 року за № 70/10350, (в редакції статті, чинній на момент виникнення спірних правовідносин) дозвіл на перенесення ґрунтового покриву не вимагається у випадках, якщо переміщення ґрунтового покриву здійснюється в межах однієї і тієї самої земельної ділянки, що надана для ведення особистого селянського господарства, ведення садівництва, будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і спору, індивідуального дачного будівництва та будівництва індивідуальних гаражів. Відповідно до листа Державної інспекції з контролю за використанням і охороною земель від 11.09.2006 року № 6-8-1487/885, дозвіл видається на зняття ґрунтового покриву земельних ділянок які характеризуються родючістю.

Документом, який підтверджує наявність чи відсутність родючого шару ґрунту на землях, є інженерно-геологічні вишукування земельної ділянки.

Відповідно до наданого технічного звіту ФОП ОСОБА_3 земельна ділянка по АДРЕСА_1 не містить підтвердження родючості грунту, використання земельної ділянки не пов`язане з сільськогосподарською діяльністю.

Крім того, позивач вказує, що відповідачем не взято до уваги те, що земельна ділянка по АДРЕСА_1 - це територія старого цегельного заводу і до моменту передачі земельної ділянки в оренду для будівництва та обслуговування інших будівель громадської забудови обслуговування житлових будинків , цільове призначення земельної ділянки було- для обслуговування виробничих споруд, що підтверджується, ухвалою Львівської міської ради № 992 від 24.11.2011 «Про надання згоди ТзОВ «Будівельна кераміка Львова» на зміну цільового призначення земельної ділянки на АДРЕСА_1 ».

Разом з тим, відповідачем не надано доказів на підтвердження обов`язку отримувати спеціальний дозвіл на зняття та перенесення ґрунтового покриву, а також не містять доказів, що ґрунтовий покрив названої ділянки земельних ділянок характеризується родючістю (з вмістом гумусу в ґрунті більш ніж 2%) та не підпадає під винятки, передбачені п. 3.2. Порядку №1

Позивач також зазначає, що в момент проведення обстеження інспектором земельної ділянки Позивач не був присутнім. Відповідачем не складено направлення на проведення перевірки, не ознайомлено з наказом про повноваження інспектора, його службовим посвідченням, наказом про проведення перевірки, не повідомлено орендаря земельної ділянки у належній формі про час проведення перевірки та перелік питань, які будуть перевірятися, не ознайомлено орендаря земельної ділянки з актом обстеження, що є порушенням що є порушенням вимог, встановлених у статті 7 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності". А припис №501-ДК/0038Пр/03/01/-21 складений 15.03.2021 року не відповідає обов`язковим вимогам передбаченими ч.9 ст. 7 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" у частині відсутності у припису зазначення типу заходу (плановий чи позаплановий), відсутності зазначення типу акту у якому були зазначені виявлені під час заходу державного нагляду (контролю) порушення.

Також обґрунтовуючи позовні вимоги Позивач зазначає, що Припис № 501-ДК/0038Пр/03/01/-21 складений 15.03.2021 року, тобто після спливу п`яти місяців, з дня завершення перевірки, що є порушенням вимог, встановлених у статті 7 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності". Крім того, Позивач зазначає, що в момент проведення обстеження інспектором земельної ділянки Позивач не був присутнім. Відповідачем не складено направлення на проведення перевірки, не ознайомлено з наказом про повноваження інспектора, його службовим посвідченням, наказом про проведення перевірки, не повідомлено орендаря земельної ділянки у належній формі про час проведення перевірки та перелік питань, які будуть перевірятися, не ознайомлено орендаря земельної ділянки з актом обстеження, що є порушенням що є порушенням вимог, встановлених у статті 7 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності".

Крім того, позивач вважає, що встановлення моменту зняття та перенесення ґрунтового покриву є визначальним ще й тому, що згідно з ч. 1 ст. 38 КУпАП адміністративне стягнення може бути накладено щодо вже вчиненого правопорушення не пізніш як через два місяці з дня його вчинення. За відсутності встановлення такої обставини (моменту), не можливе вирішення справи у відповідності із законом. Таке обмежене та неповне з`ясування обставин справи, в порушення ст. 245, 251 та 280 КУпАП, зумовило початок та розгляд відповідачем провадження в справі про адміністративне правопорушення, що взагалі не мало бути розпочато згідно положень ст. 247 КУпАП.

Вважаючи дії відповідача з проведення позапланової перевірки ТОВ «Будівельна кераміка Львова» за дотриманням вимог земельного законодавства неправомірною та такою, що підлягає припиненню, а винесена за її результатом постанова про накладення на позивача адміністративного стягнення скасуванню, позивач змушений звернутися з позовом до суду та просить позов задовольнити.

Представник позивача, адвокат Кочірко Т.І. в судовому засіданні позовні вимоги підтримала, посилаючись на обставини, викладені в позовній заяві та просить позов задовольнити в повному обсязі.

Представник відповідача Терлак М.М. у судовому засіданні позов заперечив та просив відмовити у його задоволенні з підстав, викладених в письмовому відзиві на позовну заяву.

Заслухавши пояснення представника позивача, представника відповідача, дослідивши матеріали справи, з`ясувавши дійсні обставини справи та перевіривши їх доказами, суд вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до вимог ч.1 ст.5 КАС України визначено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси.

Згідно ст.55 Конституції України кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб. Кожен має право будь-якими не забороненими законом засобами захищати свої права і свободи від порушень і протиправних посягань.

В судовому засіданні встановлено, що Мітренга Григорій Михайлович є директором ТОВ «Будівельна кераміка Львова», що підтверджується наказом ТОВ «Будівельна кераміка Львова» № 11/02/20-1 К від 11.02.2020 року.

ТОВ «Будівельна кераміка Львова» є орендарем земельної ділянки по вул. Стрийська, 108 у м. Львові, що підтверджується Договором оренди землі від 19.11.2014 року, який зареєстровано в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно від 03.12.2014 року № 8002253.

Ухвалою Львівської міської ради № 992 від 24.11.2011 «Про надання згоди ТзОВ «Будівельна кераміка Львова» на зміну цільового призначення земельної ділянки на вул. Стрийська,108 змінено цільове призначення із обслуговування виробничих споруд, на будівництва та обслуговування інших будівель громадської забудови обслуговування житлових будинків.

У 2015-2016 рр. розроблено ФОП ОСОБА_3 та ТОВ «Геол-тех» інженерно-геологічні вишукування під будівництво житлового багатоквартирного комплексу по вул. Стрийська (територія старого цегельного заводу) у м. Львові. Звітом по роботі «Виконання Інженерно-геологічних вишукування під будівництво житлового багатоквартирного комплексу по АДРЕСА_1 (територія старого цегельного заводу) у м. Львові (ІІ черга) встановлено, що геологічна будова території проектної забудови до глибини 25,0 м представлена сучасними, четвертинними та неогеновими відкладами у основі інженерно-геологічної моделі ділянки. Сучасні накопичення складені насипним грунтом, четвертинні суглинками і піском, неогенові - глиною і піском.

Відповідно до наданого технічного звіту ФОП ОСОБА_3 земельна ділянка по АДРЕСА_1 не містить підтвердження родючості грунту, використання земельної ділянки не пов`язане з сільськогосподарською діяльністю.

15.03.2017 року отримано дозвіл № ІУ 81 від 15.03.2017 на виконання будівельних робіт на земельній ділянці по АДРЕСА_1 .

29.10.2020 року державним інспектором - головним спеціалістом відділу контролю за використанням та охороною земель у Золочівському, Миколаївському, Перемишлянському, Пустомитівському районах та м. Львова Управління контролю за використанням та охороно земель ОСОБА_2 складено акт перевірки дотримання вимог земельного законодавства за об`єктом - земельної ділянки № 501-ДК/381/АП/09/01/-20.

Відповідно до акту перевірки дотримання вимог земельного законодавства за об`єктом - земельної ділянки від 29.10.2020 № 501-ДК/381/АП/09/01/-20 державним інспектором - головним спеціалістом відділу контролю за використанням та охороною земель у Золочівському, Миколаївському, Перемишлянському, Пустомитівському районах та м. Львова Управління контролю за використанням та охороно земель Коваликом Олегом Павловичем проведена перевірка з питання дотримання вимог земельного законодавства при використанні земельних ділянок на АДРЕСА_1 .

У результаті перевірки було встановлено, що земельна ділянка загальною площею 2,0751 га кадастровий номер :07:005:0018 на АДРЕСА_1 перебуває в оренді ТзОВ «Будівельна кераміка Львова» терміном на 10 років для будівництва та обслуговування житлових будинків і торговельно - розважального комплексу відповідно до ухвали Львівської міської ради від 19.06.2014 року №3484 «Про затвердження ТзОВ «Будівельна кераміка Львова» проекту землеустрою щодо зміни цільового призначення земельних ділянок на АДРЕСА_1 ». Договір оренди землі від 19.11.2014 року зареєстровано в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно від 03.12.2014 року №8002253.

Ухвалою Львівської міської ради від 04.04.2019 року № 4905 надано дозвіл ТзОВ «Будівельна кераміка Львова» на виготовлення технічної документації із землеустрою щодо поділу земельної ділянки загальною площею 2,0751 га кадастровий номер :07:005:0018 на вул. Стрийська, 108 у м. Львові. В результаті розробленої технічної документації із землеустрою щодо поділу земельної ділянки загальною площею 2,0751 га кадастровий номер :07:005:0018 на АДРЕСА_1 утворилися земельні ділянки площею 0,1776 га (кадастровий номер :07:005:0120), площею 0,0458 га (кадастровий номер :07:005:0121), площею 0,3016 га (кадастровий номер :07:005:0122), площею 1,5501 га кадастровий номер :07:005:0123.

В результаті перевірки встановлено, що на земельній ділянці площею 1,5501 га, кадастровий номер :07:005:0123 на вул. Стрийській, 108 у м. Львові ведеться будівництво багатоквартирних житлових будинків з вбудованими приміщеннями та підземним паркінгом на підставі Дозволу на виконання будівельних робіт від 15.03.2017 року № ІУ 81.

У акті зазначено, що на момент обстеження з виходом на місце встановлено, що представниками ТзОВ «Будівельна кераміка Львова» під час здійснення робіт із будівництва багатоквартирних житлових будинків з вбудовано-прибудованими приміщеннями та підземним паркінгом на земельній ділянці площею 1,5501 га, кадастровий номер :07:005:0123 порушено, знято грунтовий покрив, що не перебував під твердим покриттям на площі 1,19 га без спеціального дозволу у відповідності до частини 2 статті 168 Земельного кодексу України чим порушено ст.ст. 96, 168 Земельного кодексу України. Відповідальність за вчинене правопорушення передбачене пунктом И ст. 211 Земельного кодексу України та ст. 53-3 Кодексу України про адміністративні правопорушення.

На підставі виявлених правопорушень 15.03.2021 року державним інспектором - головним спеціалістом відділу контролю за використанням та охороною земель у Золочівському, Миколаївському, Перемишлянському, Пустомитівському районах та м. Львова Управління контролю за використанням та охороно земель Коваликом Олегом Павловичем складено акт обстеження земельної ділянки № 501-ДК/24/АО/10/01/-21; постанову про накладення адміністративного стягнення № 501-ДК/0027По/08/01/-21; протокол про адміністративне правопорушення № 501-ДК/0026П/07/01/-21; припис № 501-ДК/0038Пр/03/01/-21; повідомлення про сплату шкоди, заподіяної внаслідок зняття та перенесення грунтового покриву без спеціального дозволу № 507-ДК/0018/ДК/11/01/-21.

Відповідно до ст. 245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Згідно з п. 1 ст. 247 КУпАП обов`язковою умовою притягнення особи до адміністративної відповідальності є наявність події складу адміністративного правопорушення, що має бути доведено шляхом надання доказів.

У відповідності до ст. 251 КпАП України, доказами по справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показання технічних приладів, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосується забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Частина 1 статті 3 Земельного кодексу України визначає, що земельні відносини регулюються Конституцією України, цим Кодексом, а також прийнятими відповідно до них нормативно-правовими актами.

Статтею 168 Земельного кодексу України передбачено, що грунти земельних ділянок є об`єктом особливої охорони. Власники земельних ділянок та землекористувачі не мають права здійснювати зняття та перенесення ґрунтового покриву земельних ділянок без спеціального дозволу цей грального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері здійснення державного нагляду (контролю) в агропромисловому комплексі. В Земельному кодексі України застосовується поняття грунтовий покрив земельних ділянок та поверхневий шар грунту.

Статтею 53-3 КУпАП встановлено відповідальність за зняття та перенесення грунтового покриву земельних ділянок без спеціального дозволу, а також невиконання умов зняття, збереження і використання родючого шару ґрунту.

Тобто в КУпАП закріплені два поняття: ґрунтовий покрив земельних ділянок та родючий шар грунту.

Процедуру видачі та анулювання спеціальних дозволів на зняття та перенесення ґрунтового покриву (родючого шару грунту) земельних ділянок регулює Порядок видачі та анулювання спеціальних дозволів на знаття та перенесення грунтового покриву (родючого шару грунту) земельних ділянок, який затверджений Наказом Державного комітету України по земельних ресурсах N 1 від 04.01.2005 (далі Порядок N 1) (в редакції статті, чинній на момент виникнення спірних правовідносин).

У Розділі 2 вказаного Порядку N 1 міститься законодавче визначення поняття грутовий покрив земельних ділянок, зокрема встановлено, що це поверхневий шар грунту, який характеризується родючістю.

Спеціальний дозвіл на зняття та перенесення трутового покриву (родючого шару грунту) земельних ділянок (далі - дозвіл) не офіційний документ, який видається на підставі затвердженого в установленому законом порядку проекту землеустрою і дає право власнику земельної ділянки чи землекористувачу на зняття та перенесення грунтового покриву (родючого шару грунту) земельної ділянки.

Тобто, Порядок (в редакції чинній на момент виникнення спірних правовідносин) визначає, що дозвіл потрібний для зняття і перенесення покриву, який характеризується родючістю.

Відповідно до п. 3.1 Порядку (в редакції чинній на момент виникнення спірних правовідносин), власники земельних ділянок та землекористувачі, які проводять гірничодобувні, геологорозвідувальні, будівельні та інші роботи, зобов`язані отримати дозвіл на зняття та перенесення грунтового покриву (родючого шару грунту) земельної ділянки, якщо це призводить до порушення поверхневого (родючого) шару грунту.

Отже, основною та найціннішою властивістю грунту є його родючість тобто, необхідність отримання дозволу на зняття грунту з будь-якої землі, за умови що вона є родючою і не підпадає під винятки, передбачені п. 3.2 Порядку.

Визначення родючості грунтів міститься в листах Державної інспекції з контролю за використанням і охороною земель.

Так, зазначена інспекція висвітлила свою позицію щодо цього питання, яка була викладена у листі від 11.09.2006 N 6-8-1487/885. Вказаним листом при наданні роз`яснень було зроблено такий висновок: Слід зазначити, що дозвіл видається на зняття та перенесення грунтового покриву (родючого шару грунту) земельних ділянок. Ґрунтовий покрив земельних ділянок характеризуватиметься родючістю і підлягатиме землюванню, якщо буде відповідати вимогам та показникам, встановленим у ГОСТ 17.5.1.03-78. ГОСТ 17.4.2.02-83. ГОСТ 17.5.3.05- 84. ГОСТ 26213-84, ГОСТ 17.5.3.06-85. Грунтовий покрив земельних ділянок, який не відповідає вимогам та показникам, встановленим у зазначених ГОСТах, не є родючим, а отже, дозвіл на зняття та перенесення грунтового покриву (родючого шару грунту) земельних ділянок не видається.

Відповідачем не надано доказів того, що на зазначених у акті перевірки земельних ділянках був присутній верхній шар грунту та що при цьому він був також і родючим.

Крім того, встановлення моменту зняття та перенесення ґрунтового покриву є визначальним ще й тому, що згідно з ч. 1 ст. 38 КУпАП адміністративне стягнення може бути накладено щодо вже вчиненого правопорушення не пізніш як через два місяці з дня його вчинення. За відсутності встановлення такої обставини (моменту), не можливе вирішення справи у відповідності із законом. Таке обмежене та неповне з`ясування обставин справи, в порушення ст. 245, 251 та 280 КУпАП, зумовило початок та розгляд відповідачем провадження в справі про адміністративне правопорушення, що взагалі не мало бути розпочато згідно положень ст. 247 КУпАП.

Як вбачається із Акту перевірки дотримання вимог земельного законодавства за об`єктом - земельної ділянки датований 29.10.2020 року, а Протокол про адміністративне правопорушення та Постанова про накладення адміністративного стягнення складені 15.03.2021 року, тобто після спливу п`яти місяців від дня винесення Акту перевірки дотримання вимог земельного законодавства.

Відповідно до п 9 ст. 7 ЗУ «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» розпорядження або інший розпорядчий документ органу державного нагляду (контролю) - обов`язкове для виконання письмове рішення органу державного нагляду (контролю) щодо усунення виявлених порушень у визначені строки. Розпорядження видається та підписується керівником органу державного нагляду (контролю) (головою державного колегіального органу) або його заступником (членом державного колегіального органу). Розпорядження може передбачати застосування до суб`єкта господарювання санкцій, передбачених законом.

Розпорядчий документ органу державного нагляду (контролю) щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу, повинен містити такі відомості: дату складення; тип заходу (плановий чи позаплановий); форма заходу (перевірка, ревізія, обстеження, огляд тощо); термін усунення порушень; посилання на акт, у якому були зазначені виявлені під час заходу державного нагляду (контролю) порушення; найменування органу державного нагляду (контролю), а також посаду, прізвище, ім`я та по батькові посадової особи, яка здійснила захід; найменування та місцезнаходження суб`єкта господарювання, а також прізвище, ім`я та по батькові його керівника чи уповноваженої ним особи або прізвище, ім`я та по батькові фізичної особи - підприємця, щодо діяльності яких здійснювався захід; прізвище, ім`я та по батькові інших осіб, які взяли участь у здійсненні заходу.

Припис № 501-ДК/0038Пр/03/01/-21 складений 15.03.2021 року не відповідає обов`язковим вимогам передбаченими ч.9 ст. 7 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" у частині відсутності у припису зазначення типу заходу (плановий чи позаплановий), відсутності зазначення типу акту у якому були зазначені виявлені під час заходу державного нагляду (контролю) порушення.

Згідно п 9 ст. 7 ЗУ «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» Розпорядчий документ органу державного нагляду (контролю) щодо усунення порушень складається у двох примірниках: один примірник не пізніше п`яти робочих днів з дня складення акта надається суб`єкту господарювання чи уповноваженій ним особі для виконання, а другий примірник з підписом суб`єкта господарювання або уповноваженої ним особи щодо погоджених термінів усунення порушень вимог законодавства залишається в органі державного нагляду (контролю).

Натомість Припис № 501-ДК/0038Пр/03/01/-21, складений 15.03.2021 року, після спливу п`яти місяців, з дня завершення перевірки, що є порушенням вимог, встановлених у статті 7 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності".

Припис № 501-ДК/0038Пр/03/01/-21 складений 15.03.2021 року не відповідає обов`язковим вимогам передбаченими ч.9 ст. 7 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" у частині відсутності у припису зазначення типу заходу (плановий чи позаплановий), відсутності зазначення типу акту у якому були зазначені виявлені під час заходу державного нагляду (контролю) порушення.

Відтак, перевірка дотримання вимог законодавства у сфері охорони та використання земель проведена відповідачем із суттєвим порушенням вимог законодавства, що є підставою для визнання дій щодо її проведення неправомірними та скасування актів, складених за наслідками такої перевірки.

Отже, припис не відповідає вимогам, встановленим ч.9 ст. 7 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності".

Верховний Суд у постанові від 27.01.2015 у справі №21-425а14, так і у постановах Верховного Суду від 05.02.2019 у справі №821/1157/16, від 05.02.2019 у справі №2а-10138/12/2670, від 04.02.2019 у справі №807/242/14, неодноразово висловлював свою правову позицію, згідно з якою, лише дотримання умов та порядку прийняття контролюючими органами рішень про проведення перевірок, може бути підставою для визнання правомірними дій контролюючого органу щодо їх проведення. У свою чергу порушення контролюючим органом вимог щодо призначення та проведення перевірки призводить до відсутності правових наслідків такої. Таким чином, у випадку незаконності перевірки, прийнятий за її результатами акт індивідуальної дії підлягає визнанню протиправним та скасуванню.

У постанові від 28.01.2020 р. у справі № 818/998/17 Верховний Суд зазначив, що у випадку незаконності перевірки прийнятий за результатами її проведення акт індивідуальної дії автоматично підлягає визнанню протиправним та скасуванню. Аналогічний підхід до застосування норм матеріального права продемонстрував Верховний Суд й у постанові від 23.01.2018 у справі №804/12558/14.

Відтак, Інспектори Держгеокадастру повинні дотримуватись загального порядку проведення перевірок, встановленого Законом України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», що підтверджується правовою позицією Верховного Суду. Верховний Суд задовольняє позови про скасування результатів перевірок, якщо вони призначені чи проведені з порушенням норм вказаного Закону (постанови Верховного Суду від 10.01.2019 р. у справі № 823/922/17, від 28.01.2020 р. у справі № 818/998/17).

Рішенням Конституційного Суду України від 26 травня 2015 року № 5-рп/2015 у справі за конституційним поданням Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини щодо офіційного тлумачення положення частини першої статті 276 Кодексу України про адміністративні правопорушення визначено, що у наведених положеннях Кодексу визначено систему правових механізмів щодо забезпечення дотримання прав особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, на стадії розгляду уповноваженим органом (посадовою особою) справи про адміністративне правопорушення, зокрема, з метою запобігти безпідставному притягненню такої особи до відповідальності.

Водночас вказані положення є законодавчими гарантіями об`єктивного і справедливого розгляду справи про адміністративне правопорушення, реалізація яких можлива лише у разі, якщо між стадією складення протоколу про адміністративне правопорушення і стадією розгляду відповідної справи по суті існуватиме часовий інтервал, достатній для підготовки до захисту кожному, хто притягається до адміністративної відповідальності.

Відповідно до закріпленого в ст. 62 Конституції України принципу особа вважається невинуватою, доки її вину не буде доведено в законному порядку; ніхто не зобов`язаний доводити свою невинуватість; обвинувачення не може ґрунтуватися на припущеннях; усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

У справі Барбера, Мессеге і Жабардо проти Іспанії Європейський суд з прав людини в своєму рішенні від 6 грудня 1988 року зазначив, що докази, покладені в основу висновку суду про винність обвинуваченого, мають відповідати як вимогам достатності, так і переконливості.

Також Європейський суд з прав людини у своєму рішенні у справі «Салабіаку проти Франції» від 7 жовтня 1988 року зазначив, що тягар доведення вини покладається на обвинувачення і будь-які сумніви повинні бути на користь обвинуваченого. З метою судового переслідування необхідно приєднати до справи достатньо доказів для засудження обвинуваченого.

Правова природа адміністративної відповідальності за своєю суттю є аналогічною кримінальній, оскільки також є публічною, пов`язана із застосування державного примусу, ініціюється органами, які наділені владними повноваження, а застосовувані санкції можуть бути доволі суттєвими для особи, включаючи позбавлення волі.

У справі «Надточій проти України» Європейський суд з прав людини в своєму рішенні від 15.05.2008 року відзначив, що Уряд України визнав карний кримінально-правовий характер Кодексу України про адміністративні правопорушення (п. 21 рішення).

Крім того, Конституційний Суд України в рішенні від 22 грудня 2010 року № 23-рп/2010 дійшов до висновку, що адміністративна відповідальність в Україні та процедура притягнення до адміністративної відповідальності ґрунтуються на конституційних принципах та правових презумпціях, які зумовлені визнанням і дією принципу верховенства права в Україні (п. 4.1).

В рекомендації № R (91)1 Комітету Ради Європи Державам-членам стосовно адміністративних санкцій від 13 лютого 1991 року рекомендовано урядам держав-членів керуватися у своєму праві та практиці принципом, згідно з яким обов`язок забезпечення доказів покладається на адміністративний орган влади (принцип 7).

Здійснюючи розширений аналіз ч.4 ст. 129 Конституції України принципу змагальності та рівноправності сторін у судочинстві - обов`язок доведення законності застосування адміністративного стягнення, лежить на органі (посадовій особі), який виніс оскаржуване рішення.

Відповідно до ч.2 ст.77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дій чи бездіяльності покладається на відповідача.

Відповідно до ст. 280 КУпАП, орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення, зобов`язаний з`ясувати, зокрема: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності.

Разом з тим, згідно з ст. 1 КУпАП, завданням Кодексу України про адміністративні правопорушення є охорона прав і свобод громадян, власності, конституційного ладу України, прав і законних інтересів підприємств, установ і організацій, встановленого правопорядку, зміцнення законності, запобігання правопорушенням, вихованням громадян у дусі точного і неухильного додержання Конституції і законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, сумлінного виконання своїх обов`язків, відповідальності перед суспільством.

Згідно ст.293 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді скарги на постанову по справі про адміністративне правопорушення перевіряє законність і обґрунтованість винесеної постанови і приймає зокрема, рішення про скасування постанови і закриття справи.

Зазначена постанова судом перевірялась на предмет дотримання суб`єктом владних повноважень принципів правомірної поведінки, а саме: чи прийнято рішення обґрунтовано, тобто з урахуванням всіх обставин, що мають значення для прийняття рішення, безсторонньо, добросовісно, розсудливо.

З наведених обстави суд вважає, що вина ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст.53-3 КУпАП не доведена, прийняте рішення про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності є необґрунтованим, за відсутності достатніх даних про вчинення правопорушення, відповідно постанова №501-ДК/0027По/08/01/-21 від 15 березня 2021 року підлягає скасуванню, а провадження у справі про адміністративне правопорушення - закриттю.

Відповідно до ст. 242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

В силу принципу презумпції невинуватості, діючого в адміністративному праві, недоведена вина прирівнюється до доведеної невинуватості, а тому суд вважає, що позовні вимоги є обґрунтованими та доведеними у судовому засіданні.

Таким чином, судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи прийнято обґрунтоване рішення про задоволення позовних вимог.

У зв`язку із задоволенням позову, з Головного управління Держгеокадастру у Львівській області за рахунок бюджетних асигнувань на користь ОСОБА_1 слід стягнути судовий збір у розмірі 908,00грн.

Керуючись ст. ст. 205, 286, 293, 295, 297 КАС України, суд

ухвалив:

Позовні вимоги ОСОБА_1 до Головного управління Держгеокадастру у Львівській області про визнання протиправним та скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення - задовольнити повністю.

Постанову №501-ДК/0027По/08/01/-21 від 15 березня 2021 року, винесену інспектором Головного управління Держгеокадастру у Львівській області про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ст. 53-3 КУпАП та накладення адміністративного стягнення у виді штрафу в розмірі 340,00грн. - скасувати.

Провадження у справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ст. 53-3 КУпАП - закрити.

Стягнути з Головного управління Держгеокадастру у Львівській області за рахунок бюджетних асигнувань на користь ОСОБА_1 (РНОКПП - НОМЕР_1 ) судовий збір в розмірі 908,00 грн. (дев`ятсот вісім гривень).

Апеляційні скарги на судові рішення у справах, визначених статтею 286 КАС України, можуть бути подані протягом десяти днів з дня їх проголошення.

Апеляційна скарга подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції, а саме до Восьмого апеляційного адміністративного суду.

Повний текст рішення виготовлено 27 липня 2021 року.

Суддя О. І. Ковальчук