Справа № 600/1313/21-а
Суддя: Анісімов Олег Валерійович
Дата ухвалення: 2021-08-02 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЧЕРНІВЕЦЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02 серпня 2021 р. м. Чернівці Справа № 600/1313/21-а

Чернівецький окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Анісімова О.В., розглянувши в порядку письмового провадження за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 до Буковинської митниці Держмитслужби про визнання протиправним та скасування рішення,-

В С Т А Н О В И В:

І. РУХ СПРАВИ

1.1. Фізична особа-підприємець ОСОБА_1 (далі - позивач) звернувся до суду з позовом до Буковинської митниці Держмитслужби (далі - відповідач або Буковинська митниця або митний орган), в якому, з урахуванням заяви на уточнення позовних вимог, просить визнати протиправним та скасувати рішення Буковинської митниці Держмитслужби від 08.02.2021 року про визначення коду товарів №КТ-UA-2021.

1.2. Ухвалою суду від 25.03.2021 року даний позов залишено без руху та встановлено строк для усунення недоліків.

1.3. Ухвалою суду від 01.04.2021 року позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито спрощене позовне провадження без повідомлення учасників справи.

1.4. 16.04.2021 року до суду надійшов відзив на позовну заяву.

1.5. 19.04.2021 року представником позивача подано відповідь на відзив та 22.04.2021 року позивачем також подано відповідь на відзив.

1.6. 27.04.2021 року представником відповідача подано заперечення на відповідь на відзив.

ІІ. ОБСТАВИНИ СПРАВИ ТА АРГУМЕНТИ СТОРІН

2.1. 05 лютого 2021 року позивачем подано для митного оформлення електронну митну декларацію UА408020/2021/003453, згідно якої ним задекларовано в митному режимі експорт товар - пилопродукція хвойна обрізна зрощена, стругана з 4-х сторін у вигляді профільованого погонажу з пазом (5x5мм.) - заготовка для рами дверей з кодом УКТЗЕД .

2.2. Під час здійснення митного оформлення даної товарної партії митним органом оформлено Рішення про визначення коду товару №КТ-UA-2021. Відповідно до відомостей, зазначених в даному класифікаційному рішенні, товар класифікований митним органом як лісоматеріали хвойних порід обрізні, зрощені по довжині, стругані з 4-х сторін: бруски пазом та без нанесення пазів та гребенів з кодом УКТЗЕД .

Аргументи позивача

2.3. Позивач у заявах по суті справи зазначає, що зазначені в класифікаційному рішенні не відповідають чинному законодавству України.

2.4. Вказує, що відповідно до наявного контракту з болгарським контрагентом, та технологічної схеми виробництва він експортую заготовки рами дверей з пазом або без пазу. При цьому, зрощення декількох дерев`яних деталей шляхом їх склеювання свідчить про те, що виготовлений в такий спосіб виріб не є брусом, є готовим виробом - заготовкою рами дверей, і відповідно це є е виробом столярним, тому, згідно пояснень УКТЗЕД даний товар слід класифікувати до групи 4418 товарної номенклатури. Зокрема в поясненні до товарної позиції 4418 УКТЗЕД зазначено, що термін "вироби столярні" стосується більше будівельних виробів (таких як двері, вікна, ставні, сходи, дверні чи віконні рами). В обґрунтування такої позиції наводить правила 2, 2а, 3а, 6 згідно Правил інтеграції УКТЗЕД.

2.5. У висновку митного органу, зазначено, що 4500 шт. розміром 34x40x2100 мм мають паз уздовж однієї площини, що свідчить про те, що дані вироби мають всі ознаки профільованого погонажу і апріорі не можуть класифікуватись у товарній позиції 4407, що суперечить роз`ясненням, затвердженим наказом ДМС України. При цьому, митний орган не спростовує факт, що всі вироби є зрощеними, та жодним чином не можуть вважатись брусками, в розумінні вимог Пояснення до товарної позиції 4407 УКТЗЕД.

2.6. Віднесення даної продукції до товарної позиції як товару, що має торцеві з`єднання є неприпустимим, оскільки задекларовані товари не мають жодного торцевого з`єднання, в розумінні вимог даної товарної підгрупи. Дані вироби зрощені, а на їх торцях відсутні будь які торцеві з`єднання у шип або у вус. При цьому, товар має вигляд готового виробу, оскільки він пройшов ще ряд процесів під час його виготовлення, що підтверджується наявною технологічною схемою.

2.7. При цьому, вказує, що згідно Пояснень до Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності (Пояснення до УКТЗЕД), затверджених наказом ДМС України №256 від 14.07.2020 р., які побудовані на основі Пояснень до шостого видання Гармонізованої системи опису та кодування товарів 2017 року (Explanatory notes Harmonized commodity description and coding system. Sixth Edition (2017) World Customs Organization), консолідованих Пояснень до Комбінованої номенклатури Європейського Союзу (Explanatory Notes to the Combined Nomenclature of the European Union, Official Journal of the European Union, C 119, Volume 62, 29 March 2019), в яких коди товарів актуалізовані відповідно до Комбінованої номенклатури ЄС 2017 року та змін до Пояснень до Комбінованої номенклатури Європейського Союзу, які надруковані до 18 червня 2020 року в Офіційному журналі ЄС до товарної позиції 4407 УКТЗЕД включаються усі види деревинних матеріалів і лісоматеріалів будь-якої довжини завтовшки понад 6 мм, розпиляних чи колотих вздовж напрямку текстури деревини або одержаних струганням чи лущенням. До цих видів деревинних матеріалів і лісоматеріалів включають: брус, планки, обапіл, дошки, рейки і т.д.. а також вироби, що вважаються рівноцінними розпиляним деревинним матеріалам або лісоматеріалам, які одержують під час обробки на краєобрубувальних верстатах і як мають дуже точні розміри; така обробка забезпечує вищу якість одержуваної поверхні, ніж розпилювання, і робить наступне обтісування непотрібним. До неї також включаються листи струганої чи лущеної деревини (одержані на ротаційному лущильному верстаті), а також планки і фризи для паркетного покриття, крім підданих профілюванню по будь-якому з країв чи площин (товарна позиція 4409).

2.8. Відтак, стверджує, що відповідач не врахував при прийняті даного класифікаційного рішення про визначення коду товарів те, що задекларований товар є столярним виробом, який пройшов багато етапів обробки, в тому числі і етап зрощення та термообробки, вироби не мають торцеві з`єднання, для того, щоб їх можна було б віднести до товарної позиці1 .

Аргументи відповідача

2.9. Представник відповідача, згідно заяв по суті справи, заперечує щодо задоволення позову з огляду на наступне. Зокрема, зазначає, що під час проведення огляду виявлено невідповідність опису товару, вказаного в митній декларації, з фактично встановленими характеристиками товару. Зокрема, декларантом заявлено, що весь поданий до митного оформлення профільований погонаж є погонажем з пазом. Однак по факту встановлено, що лише частина лісоматеріалу з пазом (4500 шт. з 15300 шт.), а основна кількість товару (10800 шт. з 15300 шт.) - без паза, просто рівний прямокутний профіль у вигляді брусів.

2.10. 08.02.2021 року спеціалізованим підрозділом після опрацювання і аналізу наданих документів прийнято рішення про визначення коду товару від 08.02.2021 року №КТ-UA-2021 змінено код товару на ).

2.11. Вказує, що в поясненні до товарної позиції 4407 немає жодних застережень чи обмежень, що включені до неї лісоматеріали мають бути виключно без пазів. До цієї товарної позиції (4407) включаються усі види деревинних матеріалів і лісоматеріалів будь-якої довжини завтовшки понад 6 мм, розпиляних чи колотих вздовж напрямку текстури деревини або одержаних струганням чи лущенням. До цих видів деревинних матеріалів і лісоматеріалів включають: брус, планки, обапіл, дошки, рейки і т.д., а також вироби, що вважаються рівноцінними розпиляним деревинним матеріалам або лісоматеріалам. Які одержують під час обробки на крає обрубувальних верстатах і які мають дуже точні розміри; така обробка забезпечує вищу якість одержуваної поверхні, ніж розпилювання, і робить наступне обтісування непотрібним. До неї також включаються листи струганої чи лущеної деревини (одержані на ротаційному лущильному верстаті), а також планки і фризи для паркетного покриття, крім підданих профілюванню по будь-якому з країв чи площин (товарна позиція 4409).

2.12. Тобто законодавцем встановлені винятки з товарної позиції 4407, які передбачені товарною позицією 4409. Згідно з УКТЗЕД товарна позиція 4409 має такий опис та пояснення: до цієї товарної позиції включаються пиломатеріали, зокрема дошки, планки і т.д., які після розпилювання чи обрізання піддаються обробці, що забезпечує неперервний профіль по будь-якому з країв чи площин. Для віднесення товару до товарної позиції 4409 вказаний профіль має відповідати одній з двох умов (перелік умов вичерпний): або для полегшення подальшого з`єднання деталей; або для одержання фігурних чи фасонних матеріалів, описаних у пункті 4 нижче, незалежно від того, чи вони обтесані, відшліфовані або з`єднані торцями (наприклад, з`єднані в шип). Для виконання умови щодо полегшення подальшого з`єднання деталей (у ширину) дані матеріали мають бути з гребенями та пазами.

2.13. Вказує, що позивач намагається довести, що частина заявленого до митного оформлення профільований погонаж за пазом з однієї сторони якраз є товаром, який оброблений таким чином, щоб облегшити подальше з`єднання деталей. Однак в поясненні до товарної позиції 4409 чітко вказано, що для цих цілей пиломатеріали мають бути не просто з пазами, а й з гребенями - дошки, на одному із країв яких є паз, а на іншому - виступ (гребінь), причому під час збирання гребінь одного з них входить у паз іншого. Таким чином, товар, заявлений позивачем до митного оформлення не відповідає першій умові для віднесення його до товарної позиції 4409.

2.14. Пунктом 4 Пояснень до товарної позиції 4409 визначено, що фасонні пиломатеріали (також відомі як фігурні чи профільовані) - тобто дерев`яні планки, яким надають різної форми (механічно або вручну) і використовувані для виготовлення рамок для картин, для прикрашання стін, меблів, дверей та інших теслярських або столярних конструкцій. Пиломатеріали у вигляді профільованого погонажу включаються як вироби з однаковим поперечним перерізом по всій довжині і ширині, та як вироби, в яких повторюється опуклий малюнок. Наданий до митного оформлення товар не є профілем для одержання фігурних, чи фасонних матеріалів в розумінні пояснення до УКТЗЕД. Отже, даний товар не відповідає й другій умові, визначеній для товарної позиції 4409. При цьому, в поясненні товарної позиції 4409 чітко вказано, що, якщо ж крім обтісування, шліфування або з`єднання торцями, наприклад, з`єднання у шип, пиломатеріали не пройшли жодної обробки, їх слід включати до товарної позиції 4407.

2.15. Щодо твердження позивача, що так як його лісоматеріал зрощений у довжину, то це йому надає характеристик готового виробу, зазначає, що це виключно хибна думка позивача, яка не має нормативного обґрунтування. В пояснені до товарної позиції 4407 чітко визначено, що лісоматеріалі, які до неї включаються, можуть бути зрощені в довжину. Однак це не змінює ні характеристик такого товару, ні його класифікації. Відтак і посилання позивача на правила 2, 2 а), 3 а) та 6 є недоречним та не спростовує позицію митниці, оскільки даний товар не є таким, що є заготовкою чи готовим товаром.

ІІІ. ОБСТАВИНИ ВСТАНОВЛЕНІ СУДОМ

3.1. ФОП ОСОБА_1 укладено контракт (договір) купівлі-продажу № BG-08 від 04.02.2021 року з фірмою GIMA Ltd., згідно змісту якого позивач реалізовую товар - пилопродукцію хвойних порід деревини (а.с. 5).

3.2. На виконання умов укладеного контракту 05.02.2021 року позивачем подано для митного оформлення електронну митну декларацію UА408020/2021/003453, згідно якої ним задекларовано в митному режимі експорт товар - пилопродукція хвойна обрізна (ялина, ялиця) зрощена, стругана з чотирьох сторін, у вигляді профільованого погонажу, з пазом (5x5 мм) уздовж однієї довжини - заготовка рами дверей. Розміром 34х40; 50х2100мм. Вологість 12%, 15300 шт., 51,408 м3. Код товару вказано УКТЗЕД . Ціна товару 14394,2400 євро (а.с. 3).

3.3. 08.02.2021 року сектором кодування та класифікації товарів управління контролю митної вартості, класифікації, походження товарів та прогнозування надходжень Буковинської митниці Держмитслужби після опрацювання наданих позивачем документів прийнято Рішення про визначення коду товару від 08.02.2021 року №КТ-UA-2021, яким змінено код товару на (а.с. 4, 44).

3.4. Судом досліджено надану позивачем технологічну схему виробництва задекларованого позивачем товару від 05.02.2021 року. Так, технологічний процес виготовлення товару, - заготовка рами дверей (з пазом або без паза. Розміром 34х40; 50х2100мм. Вологість 12%), поданого до митного оформлення, включає наступні етапи: 1) дискова або гатерна розпиловка круглого лісоматеріалу на необрізну дошку заданої товщини; 2) обрізка необрізної дошки на багатопилі під певну (задану) ширину, 3) термічна обробка деревини в сушильних камерах до заданої вологості, 4) процес зрощення: відкидання мертвих сучків; фрезування торців, нанесення клеючого засобу; пресування (з`єднання у вус); 5) процес стругання; 6) процес торцування рейки на визначену довжину (2100мм). Також до схеми зазначено пояснення наступного змісту: «До товарної позиції 4409 включаються пиломатеріали, зокрема, дошки, планки і т.д., які після розпилювання чи обрізання піддаються обробці, що забезпечує неперервний (прямокутний) профіль по будь-якому з країв чи площин, або для полегшення подальшого з`єднання деталей (рам дверей), незалежно від того, чи вони обтесані, відшліфовані або з`єднані торцями (наприклад, з`єднані в шип) (див. загальні положення до цієї групи). До того ж частини заготовки рами дверей з`єднані зубчастими V подібними пазами.» (а.с. 6).

ІV. ПОЗИЦІЯ СУДУ

4.1. Предметом цього позову є Рішення відповідача від 08.02.2021 року №КТ-UA-2021 щодо зміни коду УКТЗЕД задекларованого позивачем товару, а тому суд має надати зазначеному рішенню оцінку на предмет відповідності чинним нормативно-правовим актам, через призму верховенства права.

4.2. Так, засади державної митної справи, в тому числі процедури митного контролю та митного оформлення товарів, що переміщуються через митний кордон України, умови та порядок справляння митних платежів, визначаються Митним кодексом України (далі - МК України) від 13 березня 2012 року № 4495-VІ.

4.3. Відповідно до вимог частини 1 статті 246 МК України, метою митного оформлення є забезпечення дотримання встановленого законодавством України порядку переміщення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України, а також забезпечення статистичного обліку ввезення на митну територію України, вивезення за її межі і транзиту через її територію товарів.

4.4. Згідно з частиною 1 статті 248 МК України, митне оформлення розпочинається з моменту подання органу доходів і зборів декларантом або уповноваженою ним особою митної декларації або документа, який відповідно до законодавства її замінює, та документів, необхідних для митного оформлення, а в разі електронного декларування - з моменту отримання органом доходів і зборів від декларанта або уповноваженої ним особи електронної митної декларації або електронного документа, який відповідно до законодавства замінює митну декларацію.

4.5. Частина 1 статті 257 МК України передбачає, що декларування здійснюється шляхом заявлення за встановленою формою (письмовою, усною, шляхом вчинення дій) точних відомостей про товари, мету їх переміщення через митний кордон України, а також відомостей, необхідних для здійснення їх митного контролю та митного оформлення.

4.6. Відповідно до частини 6 статті 257 МК України, умови та порядок декларування, перелік відомостей, необхідних для здійснення митного контролю та митного оформлення, визначаються цим Кодексом. Положення про митні декларації та форми цих декларацій затверджуються Кабінетом Міністрів України, а порядок заповнення таких декларацій та інших документів, що застосовуються під час митного оформлення товарів, транспортних засобів комерційного призначення, - центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику.

4.7. Згідно статті 67 МК України, Українська класифікація товарів зовнішньоекономічної діяльності (УКТ ЗЕД) складається на основі Гармонізованої системи опису та кодування товарів та затверджується законом про Митний тариф України. В УКТ ЗЕД товари систематизовано за розділами, групами, товарними позиціями, товарними підпозиціями, найменування і цифрові коди яких уніфіковано з Гармонізованою системою опису та кодування товарів. Для докладнішої товарної класифікації використовується сьомий, восьмий, дев`ятий та десятий знаки цифрового коду. Структура десятизнакового цифрового кодового позначення товарів в УКТ ЗЕД включає код групи (перші два знаки), товарної позиції (перші чотири знаки), товарної підпозиції (перші шість знаків), товарної категорії (перші вісім знаків), товарної підкатегорії (десять знаків).

4.8. Статтею 68 МК України передбачено, що ведення УКТ ЗЕД здійснює центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну митну політику, в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

4.9. Відповідно частин 1-5 статті 69 МК України, товари при їх декларуванні підлягають класифікації, тобто у відношенні товарів визначаються коди відповідно до класифікаційних групувань, зазначених в УКТ ЗЕД. Митні органи здійснюють контроль правильності класифікації товарів, поданих до митного оформлення, згідно з УКТ ЗЕД. На вимогу посадової особи митного органу декларант або уповноважена ним особа зобов`язані надати усі наявні відомості, необхідні для підтвердження заявлених ними кодів товарів, поданих до митного оформлення, а також зразки таких товарів та/або техніко-технологічну документацію на них. У разі виявлення під час митного оформлення товарів або після нього порушення правил класифікації товарів митний орган має право самостійно класифікувати такі товари. Під складним випадком класифікації товару розуміється випадок, коли у процесі контролю правильності заявленого декларантом або уповноваженою ним особою коду товару виникають суперечності щодо тлумачення положень УКТ ЗЕД, вирішення яких потребує додаткової інформації, спеціальних знань, проведення досліджень тощо.

4.10. Аналіз змісту вищенаведених норм свідчить про те, що класифікацію товарів за УКТ ЗЕД здійснює особа, яка подає митну декларацію. У свою чергу, митний орган здійснює контроль за такою класифікацією і може самостійно визначити код задекларованого товару лише в тому разі, коли виявить порушення правил класифікації з боку декларанта. Повноваження органу доходів і зборів щодо самостійного визначення коду товару не є дискреційними та обумовлені виключно наявністю порушення правил класифікації з боку декларанта.

4.11. Процедуру ведення УКТ ЗЕД визначено Порядком ведення Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності, затвердженим Постановою Кабінету Міністрів України від 21 травня 2012 року № 428 (далі - Постанова № 428).

4.12. Пунктом 2, 3 Постанови № 428 передбачено, що УКТЗЕД є товарною номенклатурою Митного тарифу України, затвердженого Законом України «Про Митний тариф України», що використовується для цілей тарифного та інших видів регулювання зовнішньоекономічної діяльності, ведення статистики зовнішньої торгівлі та здійснення митного оформлення товарів. УКТЗЕД складається на основі Гармонізованої системи опису та кодування товарів Всесвітньої митної організації (далі - Гармонізована система) з урахуванням Комбінованої номенклатури Європейського Союзу (далі - Комбінована номенклатура).

4.13. Митний тариф України встановлюється Законом України «Про Митний тариф України» від 04.06.2020 року № 674-IX (далі - Закон № 674-IX), згідно статті 1 якого Митний тариф України є невід`ємною частиною цього Закону та містить перелік ставок загальнодержавного податку - ввізного мита на товари, що ввозяться на митну територію України і систематизовані згідно з Українською класифікацією товарів зовнішньоекономічної діяльності (УКТ ЗЕД), складеною на основі Гармонізованої системи опису та кодування товарів.

4.14. Як додаток до Закону № 674-IX визначені Основні правилами інтерпретації УКТЗЕД, яким передбачено, що класифікація товарів в УКТЗЕД здійснюється за такими правилами:

1. Назви розділів, груп і підгруп наводяться лише для зручності користування УКТ ЗЕД; для юридичних цілей класифікація товарів в УКТ ЗЕД здійснюється виходячи з назв товарних позицій і відповідних приміток до розділів чи груп і, якщо цими назвами не передбачено іншого, відповідно до таких правил:

2. (a) будь-яке посилання в назві товарної позиції на будь-який виріб стосується також некомплектного чи незавершеного виробу за умови, що він має основну властивість комплектного чи завершеного виробу. Це правило стосується також комплектного чи завершеного виробу (або такого, що класифікується як комплектний чи завершений згідно з цим правилом), незібраного чи розібраного;

(b) будь-яке посилання в назві товарної позиції на будь-який матеріал чи речовину стосується також сумішей або сполук цього матеріалу чи речовини з іншими матеріалами чи речовинами. Будь-яке посилання на товар з певного матеріалу чи речовини розглядається як посилання на товар, що повністю або частково складається з цього матеріалу чи речовини. Класифікація товару, що складається більше ніж з одного матеріалу чи речовини, здійснюється відповідно до вимог правила 3.

4.15. Пунктом 6 Основних правил інтерпретації УКТЗЕД передбачено, що Для юридичних цілей класифікація товарів у товарних підпозиціях, товарних категоріях і товарних підкатегоріях здійснюється відповідно до назви останніх, а також приміток, які їх стосуються, з урахуванням певних застережень (mutatіs mutandіs), положень вищезазначених правил за умови, що порівнювати можна лише назви одного рівня деталізації. Для цілей цього правила також можуть застосовуватися відповідні примітки до розділів і груп, якщо в контексті не зазначено інше.

4.16. Разом з тим, згідно з пунктом 3 Основних правил інтерпретації УКТЗЕД у разі якщо згідно з правилом 2 (b) або з будь-яких інших причин товар на перший погляд (prіma facіe) можна віднести до двох чи більше товарних позицій, його класифікація здійснюється таким чином:

(a) перевага надається тій товарній позиції, в якій товар описується конкретніше порівняно з товарними позиціями, де дається більш загальний його опис. Проте в разі коли кожна з двох або більше товарних позицій стосується лише частини матеріалів чи речовин, що входять до складу суміші чи багатокомпонентного товару, або лише частини товарів, що надходять у продаж у наборі для роздрібної торгівлі, такі товарні позиції вважаються рівнозначними щодо цього товару, навіть якщо в одній з них подається повніший або точніший опис цього товару;

(b) суміші, багатокомпонентні товари, які складаються з різних матеріалів або вироблені з різних компонентів, товари, що надходять у продаж у наборах для роздрібної торгівлі, класифікація яких не може здійснюватися згідно з правилом 3 (a), повинні класифікуватися за тим матеріалом чи компонентом, який визначає основні властивості цих товарів, за умови, що цей критерій можна застосувати;

(c) товар, класифікацію якого не можна здійснити відповідно до правила 3 (a) або 3 (b), повинен класифікуватися в товарній позиції з найбільшим порядковим номером серед номерів товарних позицій, що розглядаються.

4.17. Товар, який не може бути класифікований згідно з вищезазначеними правилами, класифікується в товарній позиції, яка відповідає товарам, що найбільше подібні до тих, що розглядаються (пункт 4 Основних правил інтерпретації УКТЗЕД).

4.18. Отже, при віднесенні товару до тієї чи іншої позиції слід виходити з більш конкретного опису товару, його характеристик та призначення.

4.19. У цій справі судом встановлено (див. пункти 5.2.-5.3 цього рішення), що позивачем подано для митного оформлення електронну митну декларацію UА408020/2021/003453, згідно якої ним задекларовано в митному режимі експорт товар - пилопродукція хвойна обрізна (ялина, ялиця) зрощена, стругана з чотирьох сторін, у вигляді профільованого погонажу, з пазом (5x5 мм) уздовж однієї довжини - заготовка рами дверей. Розміром 34х40; 50х2100мм. Вологість 12%, 15300 шт., 51,408 м3. Код товару вказано УКТЗЕД . Ціна товару 14394,2400 євро (а.с. 3).

4.20. Однак, 08.02.2021 року сектором кодування та класифікації товарів управління контролю митної вартості, класифікації, походження товарів та прогнозування надходжень Буковинської митниці Держмитслужби після опрацювання наданих позивачем документів прийнято Рішення про визначення коду товару від 08.02.2021 року №КТ-UA-2021, яким змінено код товару на (а.с. 4, 44).

4.21. При цьому, в оскаржуваному рішенні у пункті 4 (висновок) зазначено такий опис товару: «№1-1. Лісоматеріали/хвойних порід (ялина, ялиця), обрізні, зрощені по довжині, стругані з чотирьох сторін: бруски розмірами 34x40x2100 мм, з пазом ( 5x5 мм) уздовж однієї площини, в кількості 4500 шт., 12,852 м3; бруски розмірами 34x50x2100 мм, без нанесення пазів та гребенів, в кількості 10800 шт., 38,556 м3.» (а.с. 4).

4.22. Суд зазначає, що на виконання положень статті 68 МК України та Постанови №428 Державною митною службою України прийнято наказ від 14 липня 2020 року №256, яким затверджено Пояснення до Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності (далі - Пояснення до УКТЗЕД).

4.23. Так, згідно Пояснень до УКТЗЕД до Групи 44 віднесено деревину і вироби з деревини; деревне вугілля.

4.24. У свою чергу, до товарної позиції 4407 віднесено: лісоматеріали розпиляні або розколоті уздовж, розділені на шари або лущені, стругані або нестругані, шліфовані або нешліфовані, які мають або не мають торцеві з`єднання, завтовшки більш як 6 мм: які мають торцеві з`єднання, стругані або нестругані, шліфовані або не шліфовані ).

За деяким винятком, до цієї товарної позиції включаються усі види деревинних матеріалів і лісоматеріалів будь-якої довжини завтовшки понад 6 мм, розпиляних чи колотих вздовж напрямку текстури деревини або одержаних струганням чи лущенням. До цих видів деревинних матеріалів і лісоматеріалів включають: брус, планки, обапіл, дошки, рейки і т.д., а також вироби, що вважаються рівноцінними розпиляним деревинним матеріалам або лісоматеріалам, які одержують під час обробки на краєобрубувальних верстатах і які мають дуже точні розміри; така обробка забезпечує вищу якість одержуваної поверхні, ніж розпилювання, і робить наступне обтісування непотрібним. До неї також включаються листи струганої чи лущеної деревини (одержані на ротаційному лущильному верстаті), а також планки і фризи для паркетного покриття, крім підданих профілюванню по будь-якому з країв чи площин (товарна позиція 4409).

Вироби цієї товарної позиції можуть бути обтесані (незалежно від того, чи закруглюються під час цього кути, утворені двома суміжними ребрами), відшліфовані чи з`єднані торцями (наприклад, з`єднані у шип).

До цієї товарної позиції також не включаються: (a) деревина начорно брусована, наприклад, грубо розпиляна (товарна позиція 4403); (b) деревинна тріска (деревина лущена та аналогічні продукти (товарна позиція 4404); (c) листи одношарової фанери або шпон для клеєної фанери (та інші деревинні матеріали, не зазначені в іншому місці УКТЗЕД), товщина яких не більше 6 мм (товарна позиція 4408); (d) пиломатеріали у вигляді профільованого погонажу по будь-якому з країв або площин товарної позиції 4409; (e) смужки клеєної фанери чи шпону для паркетного покриття підлоги (товарна позиція 4412); (f) вироби столярні та теслярські будівельні деталі (товарна позиція 4418).

4.25. Натомість, до товарної позиції 4409 віднесено: пилопродукція з деревини (включаючи дощечки та фриз для паркетного покриття підлоги, незібрані) у вигляді профільованого погонажу (з гребенями, пазами, шпунтовані, із стесаними краями, з`єднанням у вигляді напівкруглого калювання, фасонні, закруглені тощо) уздовж будь-яких країв чи площин, стругані або нестругані, шліфовані або нешліфовані, що мають або не мають торцеві з`єднання: з хвойних порід (440910), серед яких вказано як окремий вид - інші (за кодом ).

До цієї товарної позиції включаються пиломатеріали, зокрема, дошки, планки і т.д., які після розпилювання чи обрізання піддаються обробці, що забезпечує неперервний профіль по будь-якому з країв чи площин, або для полегшення подальшого з`єднання деталей, або для одержання фігурних чи фасонних матеріалів, описаних у пункті 4 нижче, незалежно від того, чи вони обтесані, відшліфовані або з`єднані торцями (наприклад, з`єднані в шип) (див. загальні положення до цієї групи). Пиломатеріали у вигляді профільованого погонажу включаються як вироби з однаковим поперечним перерізом по всій довжині і ширині, та як вироби, в яких повторюється опуклий малюнок.

Пиломатеріали з гребенями та пазами являють собою дошки, на одному із країв яких є паз, а на іншому - виступ (гребінь), причому під час збирання гребінь одного з них входить у паз іншого. Шпунтовані дошки - це дошки, в яких один чи обидва краї зрізані так, що утворюють буртик. Дошки із скіснозрізаними краями - це дошки, в яких стесаний один або декілька кутів у подовжньому напрямку під певним кутом до площини і краю.

Інші розповсюджені види пиломатеріалів, що включаються до цієї товарної позиції, такі: (1) Дошки з закругленими ребрами (кромками) або торцем; (2) Пиломатеріали, з`єднані у вус (тобто пиломатеріали з пазами і гребенями та скіснозрізаними краями), включаючи з`єднані у вус по центру (тобто з V-подібним пазом у центрі дошки, а також, як правило, з пазами і гребенями та іноді скісними краями); (3) Пиломатеріали з напівкруглою кальовкою (тобто пиломатеріали, що мають гребінь і паз, а також напівкруглу кальовку між краєм і гребенем), включаючи пиломатеріали з напівкруглою кальовкою по центру (тобто лісоматеріали з гребенем і пазом і напівкруглою кальовкою по центру площини); (4) Фасонні пиломатеріали (також відомі як фігурні чи профільовані), тобто дерев`яні планки, яким надають різної форми (механічно або вручну) і використовувані для виготовлення рамок для картин, для прикрашування стін, меблів, дверей та інших теслярських або столярних конструкцій; (5) Закруглені пиломатеріали, такі як тягнена деревина, являють собою дуже тонкі палички, переважно з круглим перерізом, використовувані у виробництві сірникової соломки, цвяшків для взуття, деяких видів дерев`яних жалюзі (жалюзі з пофарбованих дерев`яних планочок), зубочисток, сит для сироваріння і т.д. Дерев`яні штирі визначеної довжини, що являють собою палички чи стовпчики з постійним поперечним перерізом, діаметр яких переважно варіюється від 2 до 75 мм, а довжина - від 45 до 250 см, використовувані, наприклад, для з`єднання частин дерев`яних меблів, також включаються до цієї товарної позиції.

При цьому, суттєвим є те, що до цієї товарної позиції також включаються планки та фризи для паркетного покриття підлоги, що складаються з вузьких дошок, за умови, що вони були піддані профілюванню, тобто мають гребені та пази. Якщо ж крім обтісування, шліфування або з`єднання торцями, наприклад, з`єднання у шип, вони не пройшли жодної обробки, їх слід включати до товарної позиції 4407.

4.26. Суд звертає увагу на те, що віднесення товару до відповідної позиції, а у даному випадку до позицій 4407 та 4409, ставиться в залежність від стану обробки деревини.

4.27. Так, згідно опису товару, зазначеного у митній декларації, позивачем задекларовано товар - пилопродукція хвойна обрізна (ялина, ялиця) зрощена, стругана з чотирьох сторін, у вигляді профільованого погонажу, з пазом (5x5 мм) уздовж однієї довжини - заготовка рами дверей. Розміром 34х40; 50х2100мм. Вологість 12%, 15300 шт., 51,408 м3.

4.28. Водночас, позивачем надано технологічну схему виробництва задекларованого позивачем товару від 05.02.2021 року, згідно якої технологічний процес виготовлення товару, - заготовка рами дверей (з пазом або без паза. Розміром 34х40; 50х2100мм. Вологість 12%), поданого до митного оформлення, включає наступні етапи: 1) дискова або гатерна розпиловка круглого лісоматеріалу на необрізну дошку заданої товщини; 2) обрізка необрізної дошки на багатопилі під певну (задану) ширину, 3) термічна обробка деревини в сушильних камерах до заданої вологості, 4) процес зрощення: відкидання мертвих сучків; фрезування торців, нанесення клеючого засобу; пресування (з`єднання у вус); 5) процес стругання; 6) процес торцування рейки на визначену довжину (2100мм). Також до схеми зазначено пояснення насипного змісту: «До товарної позиції 4409 включаються пиломатеріали, зокрема, дошки, планки і т.д., які після розпилювання чи обрізання піддаються обробці, що забезпечує неперервний (прямокутний) профіль по будь-якому з країв чи площин, або для полегшення подальшого з`єднання деталей (рам дверей), незалежно від того, чи вони обтесані, відшліфовані або з`єднані торцями (наприклад, з`єднані в шип) (див. загальні положення до цієї групи). До того ж частини заготовки рами дверей з`єднані зубчастими V подібними пазами.»

4.29. Судом здійснено візуальне дослідження фотографій задекларованого позивачем товару, та як наслідок суд констатує, що такий відповідає технічним характеристикам, зазначеним у митній декларації. Виключення становить можливість встановити чи всі одиниці товару є з відповідними пазами (5x5 мм). Однак, як зазначено вище, такий елемент не є обов`язковим у категорії товарів 4409.

4.30. Натомість, відповідачем у цій справі жодним чином не спростованого того, що задекларований позивачем товар пройшов відповідний процес обробки, що у свою чергу надає його характеристик, відмінних від лісоматеріалів, які належать до продукції по коду 4407.

4.31. Більше того, згідно акту про проведення огляду (переогляду) товарів, транспортних засобів, ручної поклажі та багажу по митній декларації UА408020/2021/003453, митним органом у пункті 8.3.4. (Інформація щодо виконаних завдань та виявлених невідповідностей) зазначено наступне: «Проведено повний митний огляд шляхом розвантаження та розпакування вантажних місць. Кількість, опис, вантажні місця та маркування перевірено. В ході огляду встановлено, що в ТЗ наявна 6 місць (зв`язок) пилопродукції хвойної обрізної (ялина, ялиця) зрощена, стругана з чотирьох сторін, у вигляді профільованого погонажу, з пазом ( 5x5 мм) уздовж однієї площини, розмірами 34*40*2100мм в кількості 750шт в одній пачці, загальної кількості 12,852мЗ. Також пилопродукції хвойної обрізної (ялина, ялиця) зрощена,стругана з чотирьох сторін без наявності пазу в кількості 18 зв`язок, розмірами 34*50*2100 мм по 600шт в пачці, загальною кількістю 38,556 м3…» (а.с. 44). Тобто, митним органом констатовано в описі товару його вид - пилопродукція у вигляді профільованого погонажу, що згідно Пояснень до УКТЗЕД прямо виключає належність такого товару до позиції товарів по коду 4407 (пункт (d) по коду 4407 щодо видів товару, які не включаються до цієї товарної позиції).

4.32. За викладених обставин, у спірному випадку мало місце поверхневе вивчення митним органом усіх документів, наданих позивачем до митного оформлення (зокрема, технологічної схеми виробництва товару) та прийняття оскаржуваного рішення з елементами надмірного формалізму. Більше того, безпосередньо в оскаржуваному рішенні відсутнє будь-яке обґрунтування зміни коду товару. Водночас, адміністративний суд під час перевірки правомірності рішення суб`єкта владних повноважень, повинен надати правову оцінку тим обставинам, які стали підставою для його прийняття та наведені безпосередньо у цьому рішенні, а не тим, які в подальшому були виявлені суб`єктом владних повноважень для доведення правомірності ("виправдання") свого рішення.

4.33. З огляду на вище викладене та з врахуванням встановлених обставин справи суд вважає, що рішення про визначення коду товару згідно якого, змінено опис та код товару згідно з УКТЗЕД з на є необґрунтованим, не підтверджуються належними, допустимими доказами, а відтак підлягає скасуванню.

V. ВИСНОВКИ СУДУ

5.1. Статтею 19 Конституції України визначено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України. На розвиток зазначених положень Конституції України частиною 2 статті 2 КАС України визначені критерії законності рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень, яким є відповідач.

5.2. Дослідженням матеріалів справи встановлено, що відповідач, приймаючи оскаржуване рішення, діяв не на підставі Конституції та законів України.

При цьому суд вважає за необхідним зазначити, що принцип верховенства права підпорядковує державу інтересам людини, а не навпаки. Коли учасником правовідносин виступає держава, остання у суперечці щодо права з будь-якою особою, має поступитися на користь опонента, оскільки вона сама створила ситуацію правової невизначеності і порушила в такий спосіб принцип верховенства права.

5.3. Відтак, відповідачем не доведено правомірність прийнятого рішення, натомість з матеріалів справи вбачається порушення прав позивача.

5.4. При цьому, суд зазначає, що інші доводи сторін, наведені у заявах по суті справи, вищезазначених висновків суду не спростовують.

5.5. Відповідно до частин 1, 2 статті 6 КАС України, суд при вирішенні справи керується принципом верховенства права, відповідно до якого, зокрема, людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини.

5.6. Відповідно до статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують як джерело права при розгляді справ положення Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та протоколів до неї, а також практику Європейського суду з прав людини та Європейської комісії з прав людини.

5.7. У пункті 50 рішення Європейського суду з прав людини «Щокін проти України» (№ 23759/03 та № 37943/06) зазначено про те, що перша та найважливіша вимога статті 1 Першого Протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року полягає в тому, що будь-яке втручання публічних органів у мирне володіння майном повинно бути законним. Говорячи про «закон», стаття 1 Першого Протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року посилається на ту саму концепцію, що міститься в інших положеннях цієї Конвенції (див. рішення у справі «Шпачек s.r.о.» проти Чеської Республіки» (SPACEK, s.r.o. v. THE CZECH REPUBLIC № 26449/95). Ця концепція вимагає, перш за все, щоб такі заходи мали підстави в національному законодавстві. Вона також відсилає до якості такого закону, вимагаючи, щоб він був доступним для зацікавлених осіб, чітким та передбачуваним у своєму застосуванні (див. рішення у справі «Бейелер проти Італії» (Beyeler v. Italy № 33202/96).

5.8. Суд враховує положення Висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів щодо якості судових рішень (пункти 32-41), в якому, серед іншого, звертається увага на те, що усі судові рішення повинні бути обґрунтованими, зрозумілими, викладеними чіткою і простою мовою і це є необхідною передумовою розуміння рішення сторонами та громадськістю; у викладі підстав для прийняття рішення необхідно дати відповідь на доречні аргументи та доводи сторін, здатні вплинути на вирішення спору; виклад підстав для прийняття рішення не повинен неодмінно бути довгим, оскільки необхідно знайти належний баланс між стислістю та правильним розумінням ухваленого рішення; обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент заявника на підтримку кожної підстави захисту; обсяг цього обов`язку суду може змінюватися залежно від характеру рішення.

5.9. При цьому, зазначений Висновок також акцентує увагу на тому, що згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах.

5.10. Суд також враховує позицію Європейського суду з прав людини (в аспекті оцінки аргументів учасників справи у касаційному провадженні), сформовану, зокрема у справах «Салов проти України» (заява № 65518/01; від 6 вересня 2005 року; пункт 89), «Проніна проти України» (Заява № 63566/00; 18 липня 2006 року; пункт 23) та «Серявін та інші проти України» (заява № 4909/04; від 10 лютого 2010 року; пункт 58): принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, передбачає, що у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (див. рішення у справі «Руїс Торіха проти Іспанії» (Ruiz Torija v. Spain) серія A. 303-A; 09 грудня 1994 року, пункт 29).

5.11. Оцінивши надані сторонами у справі докази, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні, належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, та надавши відповідь на кожен із специфічних, доречних та важливих доводів заявника в світлі висновку, викладеного в пункті 25 Рішення Європейського Суду з прав людини «Проніна проти України» (заява №63566/00, Страсбург 18 липня 2006 року), суд приходить до висновку про можливість винесення законного і об`єктивного рішення у справі з урахуванням всіх обставин, наведених вище.

5.12. За таких обставин суд прийшов до висновку, що зазначений позов підлягає задоволенню з підстав, викладених у його мотивувальній частині.

VІ. РОЗПОДІЛ СУДОВИХ ВИТРАТ

6.1. Відповідно до частини 1 статті 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

6.2. З матеріалів справи встановлено, що при зверненні до суду з даним позовом позивачем сплачено судовий збір у розмірі 2270,00 грн., що підтверджується квитанцією № КЕ6В-РМ07-4993-К73Х від 17.03.2021 року (а.с. 9).

6.3. Оскільки, позов задоволено повністю, суд стягує на користь позивача судові витрати (судовий збір) у сумі 2270,00 грн. за рахунок бюджетних асигнувань відповідача.

На підставі викладеного, керуючись статтями 73-77, 90, 241-246, 250 КАС України, суд -

В И Р І Ш И В:

1. Позов фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 до Буковинської митниці Держмитслужби про визнання протиправним та скасування рішення - задовольнити повністю.

2. Визнати протиправним та скасувати рішення Буковинської митниці Держмитслужби від 08.02.2021 року про визначення коду товарів №КТ-UA-2021.

3. Стягнути на користь фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 за рахунок бюджетних асигнувань Буковинської митниці Держмитслужби судові витрати у вигляді сплаченого згідно № КЕ6В-РМ07-4993-К73Х від 17.03.2021 року судового збору у розмірі 2270 (дві тисячі двісті сімдесят) грн. 00 коп.

Згідно статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У відповідності до статей 293, 295 Кодексу адміністративного судочинства України рішення суду першої інстанції можуть бути оскаржені в апеляційному порядку повністю або частково. Апеляційна скарга на рішення до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи подається до Сьомого апеляційного адміністративного суду через Чернівецький окружний адміністративний суд протягом тридцяти днів з дня його проголошення (складання).

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення (ухвали) суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повне найменування учасників процесу:

Позивач - фізична особа-підприємець ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ).

Відповідач - Буковинська митниця Держмитслужби (58023, Чернівецька обл., м. Чернівці, вул. Руська, буд. 248 М, ).

Суддя О.В. Анісімов