Справа № 160/12587/21
Суддя: Юхно Ірина Валеріївна
Дата ухвалення: 2021-08-02 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

02 серпня 2021 року Справа 160/12587/21

Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Юхно І.В., перевіривши матеріали адміністративного позову ОСОБА_1 до відповідача 1 Військової частини НОМЕР_1 , відповідача 2 Міністерства оборони України, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету позовних вимог Софіївський територіальний центр комплектування та соціальної підтримки Міністерства оборони України про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії, -

ВСТАНОВИВ:

27.07.2021 до Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшов адміністративний позов ОСОБА_1 до відповідача 1 Військової частини НОМЕР_1 , відповідача 2 Міністерства оборони України, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету позовних вимог Софіївський територіальний центр комплектування та соціальної підтримки Міністерства оборони України, у якому позивач просить суд:

- визнати протиправним та скасувати наказ командира Військової частини НОМЕР_1 №1617 від 15.06.2020 "Про результати службового розслідування" та "Акт службового розслідування" від 29.06.2020;

- зобов`язати Міністерства оборони України призначити та виплатити ОСОБА_1 , 08.09.1976, одноразову грошову допомогу у зв`язку із настанням інвалідності ІІ групи, внаслідок поранення (контузії) та зарахування, пов`язаних з виконанням обов`язків військової служби, відповідно до Закону України "Про соціальний та правовий захист військовослужбовців та члені їх сімей" та постанови Кабінету Міністрів України від 25.12.2013 №975.

Відповідно до пунктів 3 та 6 частини 1 статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України) суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 КАС України та чи немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Згідно з приписами частини 3 статті 161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Як вбачається із матеріалах позовної заяви, позивачем надано копію посвідчення учасника бойових дій серії НОМЕР_2 .

На підставі пункту 13 частини 1 статті 5 Закону України «Про судовий збір» від 08.07.2011 №3674-VI від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються позивачі - учасники бойових дій, постраждалі учасники Революції Гідності, Герої України - у справах, пов`язаних з порушенням їхніх прав.

Таким чином, суд вказує, що позивач звільнений від сплати судового збору, як учасник бойових дій.

За приписами пункту 2 частини 5 статті 160 КАС України в позовній заяві зазначається повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб); поштовий індекс; ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України); реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб громадян України (якщо такі відомості відомі позивачу), відомі номери засобів зв`язку, офіційна електронна адреса або адреса електронної пошти.

Якщо позовна заява подається представником, то у ній додатково зазначаються відомості, визначені у пункті 2 частини п`ятої цієї статті стосовно представника.

Адміністративний позов подано до суду представником позивача - адвокатом Бурлаченко С.Ю.

В порушення вищенаведених норм в адміністративному позові не було зазначено реєстраційний номер облікової картки платника податків представника позивача.

Таким чином, суд приходить до висновку, про необхідність надання до суду уточненого адміністративного позову, який містить реєстраційний номер облікової картки платника податків представника позивача.

Поряд із цим, пунктом 5 частини 1 статті 171 КАС України встановлено, що суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними).

Відповідно до частини 5 статті 122 КАС України для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.

Частиною 6 статті 161 КАС України встановлено, що у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Як вбачається із позову, позивачем заявлено вимоги про визнання протиправним та скасування наказу командира Військової частини НОМЕР_1 №1617 від 15.06.2020 "Про результати службового розслідування" та "Акт службового розслідування" від 29.06.2020.

При цьому, ОСОБА_1 звернувся до суду лише 27.07.2021.

В адміністративному позові позивачем в порушення наведених норм не було зазначено дати, коли позивач дізнався про порушення своїх прав, свобод чи інтересів. Проте, позивач в адміністративному позові вказує, що звертався до відповідача із зверненнями щодо призначення і виплати одноразової грошової допомоги у внаслідок поранення (контузії) та зарахування, пов`язаних з виконанням обов`язків військової служби, відповідно до Закону України "Про соціальний та правовий захист військовослужбовців та члені їх сімей" та постанови Кабінету Міністрів України від 25.12.2013 №975, без зазначення дати звернення.

Крім того, в матеріалах позовної заяви наявне звернення позивача до відповідача від 13.08.2020, відповідно до якого також, вбачається що позивач звертався до останнього 16.05.2021 з проханням надати належним чином завірену копію акту службового розслідування та наказу командира військової частини НОМЕР_1 від 24.03.2020 №1119 від 25.03.2020. Жодних звернень стосовно отримання позивачем наказу командира Військової частини НОМЕР_1 №1617 від 15.06.2020 "Про результати службового розслідування" та "Акт службового розслідування" від 29.06.2020, суду не надано.

З огляду на відсутність даних щодо дати, коли позивач дізнався про порушення своїх прав, свобод чи інтересів, суд не може визначити чи позов подано у строк, установлений законом, а в разі якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними.

Таким чином, суд приходить до висновку, що позивачу необхідно надати до суду уточнений адміністративний позов із зазначенням дати, коли позивач дізнався про порушення своїх прав, свобод чи інтересів, а також його копії для направлення учасникам у справі, а в разі подання позову після закінчення строків, установлених законом позивач має подати заяву про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду з доказами поважності причин його пропуску.

Крім того, суд вказує, що позивачу, у разі подання уточненого позову, слід врахувати наступне.

Частиною 3 статті 124 Конституції України визначено, що юрисдикція судів поширюється на будь-який юридичний спір.

Вказаний принцип також закріплений в ч. 1 ст. 5 КАС України, який визначає, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або інтереси.

Згідно з п.п.2, 3, 4 ч.1 ст.5 КАС України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом, зокрема:

1) визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень;

2) визнання дій суб`єкта владних повноважень протиправними та зобов`язання утриматися від вчинення певних дій;

3) визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії.

Так, у позовній заяві позивач просить суд визнати протиправним та скасувати акт службового розслідування від 29.06.2020 року.

Публічно-правовий спір має особливий суб`єктний склад. Участь суб`єкта владних повноважень є обов`язковою ознакою для того, щоб класифікувати спір як публічно-правовий. Однак, сама по собі участь у спорі суб`єкта владних повноважень не дає підстав ототожнювати спір з публічно-правовим та відносити його до справ адміністративної юрисдикції. Необхідно з`ясовувати, у зв`язку з чим виник спір та за захистом яких прав особа звернулася до суду.

Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 4 КАС України адміністративна справа - переданий на вирішення адміністративного суду публічно-правовий спір.

Відповідно до п. 19 ч. 1 ст. 4 КАС України індивідуальний акт - акт (рішення) суб`єкта владних повноважень, виданий (прийняте) на виконання владних управлінських функцій або в порядку надання адміністративних послуг, який стосується прав або інтересів визначеної в акті особи або осіб, та дія якого вичерпується його виконанням або має визначений строк.

За приписами п. 1 ч. 1 ст. 19 КАС України юрисдикція адміністративних судів поширюється на справи у публічно-правових спорах, зокрема, спорах фізичних чи юридичних осіб із суб`єктом владних повноважень щодо оскарження його рішень (нормативно-правових актів чи індивідуальних актів), дій чи бездіяльності, крім випадків, коли для розгляду таких спорів законом встановлено інший порядок судового провадження.

Тобто, обов`язковою ознакою правового акта індивідуальної дії суб`єкта владних повноважень є створення ним юридичних (негативних) наслідків у формі прав, обов`язків, їх зміни чи припинення.

Суд зазначає, що акт службового розслідування від 29.06.2020 року, не є нормативно-правовим актом або індивідуальним актом у розумінні КАС України, а тому не може бути оскаржений до суду.

Оскаржуваний акт є службовим документом, який підтверджує факт проведення уповноваженим органом відповідного заходу і є носієм доказової інформації про виявлені порушення вимог законодавства.

Суд, також, вказує, що висновки відповідача, викладені у акті службового розслідування, мають юридичне значення лише після того, як вони будуть відображені у рішенні, прийнятому уповноваженою особою цього органу, в основу якого покладені висновки акта, та яке може бути оскаржене в порядку і строки, визначені чинним законодавством.

Таким чином, акт службового розслідування, який складений за результатами його проведення та в якому зафіксовані факти певних порушень, виявлених відповідачем, не мають обов`язкового характеру в сфері публічно-правових відносин, не є рішенням суб`єкта владних повноважень, не спричиняє виникнення будь-яких прав і обов`язків осіб чи суб`єктів владних повноважень, а заявлений предмет і підстави в цій частині позову не створюють значення «юридичного спору».

Крім того, суд зазначає, що проведене службове розслідування за фактом неякісного проведення службового розслідування призначеного наказом командира військової частини НОМЕР_1 №267 від 30.01.2020 по факту отримання травми у 2015 році солдатом ОСОБА_1 відносно начальника медичної служби частини майора медичної служби ОСОБА_2 та заступника командира частини підполковника ОСОБА_3 . За результатами якого винесено наказ командира Військової частини НОМЕР_1 від 15.06.2020 № 1617, яким притягнуто до відповідальності певне коло осіб, до яких не віднесено позивача.

Наказ командира Військової частини НОМЕР_1 від 15.06.2020 № 1617 стосовно позивача містить лише розпорядження про направлення громадянину ОСОБА_1 , копію наказу командира частини від 24.03.2020 №785.

Таким чином, наказ командира Військової частини НОМЕР_1 від 15.06.2020 № 1617 є актом індивідуальної дії, щодо осіб стосовно яких було проведено службове розслідування.

Відповідно до вимог статті 55 КАС України визначено, що сторона, третя особа в адміністративній справі, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь у судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника, крім випадку, встановленого частиною дев`ятою статті 266 цього Кодексу.

Суд вказує, що в порушення наведеної норми, позивачем також, не надано доказів на підтвердження у нього права звертатися до суду в інтересах інших осіб.

Частинами 1 та 2 статті 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

На підставі викладеного суд залишає подану заяву без руху та пропонує позивачу усунути наступні недоліки шляхом надання до суду:

- уточненого адміністративного позову із зазначенням дати, коли позивач дізнався про порушення своїх прав, свобод чи інтересів, реєстраційного номеру облікової картки платника податків представника позивача, а також його копії для направлення учасникам у справі відповідно до їх кількості;

- в разі подання позову після закінчення строків, установлених законом заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду з доказами поважності причин його пропуску;

- доказів щодо повноважень на представництво інших осіб.

Керуючись статтями 20, 21, 25, 160, 161, 169, 172, 248, 256 КАС України, суд,

УХВАЛИВ:

Адміністративний позов ОСОБА_1 до відповідача 1 Військової частини НОМЕР_1 , відповідача 2 Міністерства оборони України, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету позовних вимог Софіївський територіальний центр комплектування та соціальної підтримки Міністерства оборони України про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви протягом десяти днів з дня отримання ухвали суду.

Роз`яснити позивачу що, відповідно до абзацу 2 частини 3 Прикінцевих положень КАС України суд за заявою особи продовжує процесуальний строк, встановлений судом, якщо неможливість вчинення відповідної процесуальної дії у визначений строк зумовлена обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином.

Копію ухвали про залишення позовної заяви без руху невідкладно направити на адресу позивача.

Роз`яснити позивачу, що позовна заява повертається позивачеві, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк. Повернення позовної заяви не позбавляє права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.

Ухвала набирає законної сили відповідно до статті 256 КАС України та в самостійному порядку оскарженню не підлягає.

Суддя І.В. Юхно