Справа № 640/12743/20
Суддя: Мєзєнцев Євген Ігорович
Дата ухвалення: 2021-08-02 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02 серпня 2021 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд в складі: головуючого - судді Мєзєнцева Є.І., суддів - Земляної Г.В., Файдюка В.В., при секретарі Войтковській Ю.В., розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу заступника голови Виконавчого органу Київської міської ради (КМДА) Непоп Вячеслава Івановича на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 29 квітня 2021 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до заступника голови Виконавчого органу Київської міської ради (КМДА) Непоп Вячеслава Івановича про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити дії,

ВСТАНОВИВ :

ОСОБА_1 звернувся до Окружного адміністративного суду міста Києва з адміністративним позовом до Заступника голови Виконавчого органу Київської міської ради (КМДА) Непопа В`ячеслава Івановича в якому просив:

- визнати дії заступника голови Виконавчого органу Київської міської ради (КМДА) Непопа В`ячеслава Івановича щодо розгляду скарги позивача від 17.12.2019 № 17/12-11 без присутності скаржника - протиправними;

- зобов`язати заступника голови Виконавчого органу Київської міської ради (КМДА) Непопа В`ячеслава Івановича здійснити розгляд скарги від 17.12.2019 № 17/12-11 у присутності позивача.

Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 29 квітня 2021 року адміністративний позов задоволено повністю.

В апеляційній скарзі відповідач, посилаючись на неповне з`ясування обставин, що мають значення для справи, неправильне застосування норм матеріального права та порушення норм процесуального права, що призвело до неправильного вирішення справи, просить скасувати оскаржуване рішення та прийняти нове, яким відмовити у задоволенні позовних вимог в повному обсязі.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 311 Кодексу адміністративного судочинства України, суд апеляційної інстанції може розглянути справу без повідомлення учасників справи (в порядку письмового провадження) за наявними у справі матеріалами, якщо справу може бути вирішено на підставі наявних у ній доказів, у разі подання апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції, які ухвалені в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (у порядку письмового провадження).

За наведеного, колегія суддів дійшла висновку щодо наявності підстав для розгляду справи в порядку письмового провадження без повідомлення (виклику) сторін за наявними у справі матеріалами.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши повноту встановлення окружним адміністративним судом фактичних обставин справи та правильність застосування ним норм матеріального і процесуального права, колегія суддів дійшла наступного висновку.

Судом першої інстанції встановлено, що 11.11.2019 ОСОБА_1 звернувся до Департаменту земельних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради (КМДА) із запитом № 11/11-2 на отримання публічної інформації.

Відповідачем на запит ОСОБА_1 від 11.11.2019 надано відповідь листом від 15.11.2019 № 05703-21339 про відмову у доступі до публічної інформації за підписом першого заступника директора департаменту ОСОБА_2 .

17.12.2019 ОСОБА_1 звернувся до Заступника голови виконавчого органу Київської міської ради (КМДА) Непопа В.І. зі скаргою № 17/12-11, в якій просив провести службову перевірку на предмет притягнення першого заступника директора департаменту земельних ресурсів ОСОБА_2 до дисциплінарної відповідальності за фактом вчинення дисциплінарного проступку, передбаченого п. 5 ч. 2 ст. 65 ЗУ "Про державну службу", при цьому просив розглянути скаргу в присутності скаржника.

За результатами розгляду скарги від 17.12.2019 № 7/12-11 позивач отримав відповідь за підписом заступника голови виконавчого органу КМДА Непопа В.І. від 15.01.2020 № 004-145 про відсутність підстав для притягнення першого заступника директора департаменту.

Не погоджуючись з діями відповідача, позивач звернувся з даним позовом до суду.

Спірні правовідносини врегульовано Законом України "Про звернення громадян" від 02.10.1996 №396/96-ВР (далі - Закон №396/96-ВР).

Так, частиною 1 ст. 1 Закону №396/96-ВР визначено, що громадяни України мають право звернутися до органів державної влади, місцевого самоврядування, об`єднань громадян, підприємств, установ, організацій незалежно від форм власності, засобів масової інформації, посадових осіб відповідно до їх функціональних обов`язків із зауваженнями, скаргами та пропозиціями, що стосуються їх статутної діяльності, заявою або клопотанням щодо реалізації своїх соціально-економічних, політичних та особистих прав і законних інтересів та скаргою про їх порушення.

Законодавство України про звернення громадян включає цей Закон та інші акти законодавства, що видаються відповідно до Конституції України та цього Закону (ч. 1 ст. 2 Закону №396/96-ВР).

Приписами ст. 3 Закону №396/96-ВР встановлено, зокрема, що скарга - це звернення з вимогою про поновлення прав і захист законних інтересів громадян, порушених діями (бездіяльністю), рішеннями державних органів, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ, організацій, об`єднань громадян, посадових осіб.

При цьому, забороняється направляти скарги громадян для розгляду тим органам або посадовим особам, дії чи рішення яких оскаржуються (ч. 4 ст. 7 Закону №396/96-ВР).

З вказаного слідує, що Законом №396/96-ВР чітко встановлено імперативну норму щодо заборони направлення скарги громадян тим органам або посадовим особам, дії чи рішення яких оскаржуються.

У відповідності до Розділу 7 Тимчасового розподілу обов`язків між Київським міським головою, першим заступником голови Київської міської державної адміністрації, заступниками голови Київської міської державної адміністрації, затвердженого розпорядженням виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) від 03 вересня 2014 року N 979 (у редакції розпорядження виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) від 26 грудня 2018 року N 2349) (заступник голови Київської міської державної адміністрації Непоп В.І.), забезпечує здійснення повноважень виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), зокрема, у сфері використання та охорони земель, а також у сфері регулювання земельних відносин.

Відповідно до п. 12 Розділу 7 в межах своїх повноважень заступник голови в межах своїх повноважень спрямовує, координує та контролює діяльність структурних підрозділів безпосереднього підпорядкування - Департаменту земельних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації).

З матеріалів справи вбачається, що скаргу позивача на дії першого заступника директора Департаменту Дворнікова В.М. розглянуто заступником голови Виконавчого органу Київської місткої ради (КМДА) Непопом В.І. як вищестоящою посадовою особою, що забезпечує здійснення повноважень виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) з контролю діяльності Департаменту земельних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації).

Таким чином, твердження відповідача щодо неналежної особи щодо розгляду скарги позивача не підтверджуються обставинами справи та є необґрунтованими.

Разом з тим, ст. 18 Закону № 396/96-ВР передбачено, що громадянин, який звернувся із заявою чи скаргою до органів державної влади, місцевого самоврядування, підприємств, установ, організацій незалежно від форм власності, об`єднань громадян, засобів масової інформації, посадових осіб, має право:

особисто викласти аргументи особі, що перевіряла заяву чи скаргу, та брати участь у перевірці поданої скарги чи заяви;

знайомитися з матеріалами перевірки;

подавати додаткові матеріали або наполягати на їх запиті органом, який розглядає заяву чи скаргу;

бути присутнім при розгляді заяви чи скарги;

користуватися послугами адвоката або представника трудового колективу, організації, яка здійснює правозахисну функцію, оформивши це уповноваження у встановленому законом порядку;

одержати письмову відповідь про результати розгляду заяви чи скарги;

висловлювати усно або письмово вимогу щодо дотримання таємниці розгляду заяви чи скарги;

вимагати відшкодування збитків, якщо вони стали результатом порушень встановленого порядку розгляду звернень.

З тексту скарги № 17/12-11 вбачається, що ОСОБА_1 звернувся з проханням здійснити розгляд скарги у присутності заявника, про що повідомити останнього належним чином засобами поштового зв`язку: АДРЕСА_1 та на електронну адресу: ІНФОРМАЦІЯ_1

Суд відмічає, що статтею 19 Закону № 396/96-ВР передбачено, що органи державної влади і місцевого самоврядування, підприємства, установи, організації незалежно від форм власності, об`єднання громадян, засоби масової інформації, їх керівники та інші посадові особи в межах своїх повноважень зобов`язані:

об`єктивно, всебічно і вчасно перевіряти заяви чи скарги;

у разі прийняття рішення про обмеження доступу громадянина до відповідної інформації при розгляді заяви чи скарги скласти про це мотивовану постанову;

на прохання громадянина запрошувати його на засідання відповідного органу, що розглядає його заяву чи скаргу;

скасовувати або змінювати оскаржувані рішення у випадках, передбачених законодавством України, якщо вони не відповідають закону або іншим нормативним актам, невідкладно вживати заходів до припинення неправомірних дій, виявляти, усувати причини та умови, які сприяли порушенням;

забезпечувати поновлення порушених прав, реальне виконання прийнятих у зв`язку з заявою чи скаргою рішень;

письмово повідомляти громадянина про результати перевірки заяви чи скарги і суть прийнятого рішення;

вживати заходів щодо відшкодування у встановленому законом порядку матеріальних збитків, якщо їх було завдано громадянину в результаті ущемлення його прав чи законних інтересів, вирішувати питання про відповідальність осіб, з вини яких було допущено порушення, а також на прохання громадянина не пізніш як у місячний термін довести прийняте рішення до відома органу місцевого самоврядування, трудового колективу чи об`єднання громадян за місцем проживання громадянина;

у разі визнання заяви чи скарги необґрунтованою роз`яснити порядок оскарження прийнятого за нею рішення;

не допускати безпідставної передачі розгляду заяв чи скарг іншим органам;

особисто організовувати та перевіряти стан розгляду заяв чи скарг громадян, вживати заходів до усунення причин, що їх породжують, систематично аналізувати та інформувати населення про хід цієї роботи.

У разі необхідності та за наявності можливостей розгляд звернень громадян покладається на посадову особу чи підрозділ службового апарату, спеціально уповноважені здійснювати цю роботу, в межах бюджетних асигнувань. Це положення не скасовує вимоги абзацу дев`ятого частини першої цієї статті.

З наведеного вбачається, що праву заявника, передбаченому у ст. 18 Закону № 396/96-ВР, щодо можливості бути присутнім при розгляді заяви чи скарги кореспондує обов`язок органів та посадових осіб на прохання громадянина запрошувати його на засідання відповідного органу, що розглядає його заяву чи скаргу.

Отже, з наведеного слідує, що відповідач зобов`язаний був запросити позивача для розгляду його скарги, оскільки, в іншому випадку, унеможливлюється практична реалізація права заявника особисто викласти аргументи особі, що перевіряла заяву чи скаргу, брати участь у перевірці поданої скарги чи заяви та бути присутнім при розгляді заяви чи скарги.

Аналогічного правового висновку дійшов Верховний Суд у постановах від 31.01.2019 року у справі № 826/12287/16, від 28.11.2018 року у справі №820/4881/17, від 31.10.2019 року у справі № 826/13435/15, від 24.10.2019 року у справі № 826/5333/17.

Судом з матеріалів справи встановлено, що скаргу ОСОБА_1 № 17/12-11 розглянуто Заступником голови Виконавчого органу Київської міської ради (КМДА) Непопом В.І., при цьому розгляд вказаної скарги відбувся без повідомлення заявника та без участі останнього у розгляді скарги.

Таким чином, відповідачем не було дотримано вимог статті 19 Закону № 393/96-ВР, зокрема, щодо забезпечення участі позивача при розгляді його звернення (скарги), а тому в цій частині допущено протиправну бездіяльність.

Що стосується позовної вимоги про зобов`язання відповідача розглянути скаргу від № 17/12-11 з дотриманням статей 18, 19 Закону № 393/96-ВР, суд зазначає наступне.

Відповідно до частини другої статті 9 КАС України, суд розглядає адміністративні справи не інакше як за позовною заявою, поданою відповідно до цього Кодексу, в межах позовних вимог. Суд може вийти за межі позовних вимог, якщо це необхідно для ефективного захисту прав, свобод, інтересів людини і громадянина, інших суб`єктів у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Відповідно до частини четвертої статті 245 КАС України у випадку, визначеному пунктом 4 частини другої цієї статті, суд може зобов`язати відповідача - суб`єкта владних повноважень прийняти рішення на користь позивача, якщо для його прийняття виконано всі умови, визначені законом, і прийняття такого рішення не передбачає права суб`єкта владних повноважень діяти на власний розсуд.

У випадку, якщо прийняття рішення на користь позивача передбачає право суб`єкта владних повноважень діяти на власний розсуд, суд зобов`язує суб`єкта владних повноважень вирішити питання, щодо якого звернувся позивач, з урахуванням його правової оцінки, наданої судом у рішенні.

З системного аналізу вказаних норм статті 245 КАС України можна дійти висновку, що суд наділений повноваженнями щодо зобов`язання відповідача прийняти рішення на користь позивача.

Тобто, такі повноваження суд реалізує у разі встановленого факту порушення прав свобод чи інтересів позивача і необхідність їх відновлення таким способом, який би гарантував повний захист прав, свобод, інтересів позивача від порушень з боку відповідача, забезпечував його виконання та унеможливлював необхідність наступних звернень до суду.

Верховний Суд України у своєму рішенні від 16 вересня 2015 року у справі №21-1465а15 вказав, що спосіб відновлення порушеного права має бути ефективним та таким, який виключає подальші протиправні рішення, дії чи бездіяльність суб`єкта владних повноважень, а у випадку невиконання або неналежного виконання рішення не виникала б необхідність повторного звернення до суду, а здійснювалося примусове виконання рішення.

Враховуючи, що відповідачем як суб`єктом владних повноважень розглянуто скаргу позивача без дотримання вимог статей 18, 19 Закону № 393/96-ВР, з метою належного захисту прав та інтересів позивача, суд вважає за необхідне зобов`язати Заступника голови Виконавчого органу Київської міської ради (КМДА) Непопа В`ячеслава Івановича здійснити повторний розгляд скарги від 17.12.2019 року № 17/12-11 у присутності позивача.

Відповідно до частини першої статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Згідно з частиною другою статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

За наведеного, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про відсутність підстав для задоволення позовних вимог.

Доводи апеляційної скарги зазначених вище висновків суду попередньої інстанції не спростовують і не дають підстав для висновку, що судом першої інстанції при розгляді справи неправильно застосовано норми матеріального права, які регулюють спірні правовідносини, чи порушено норми процесуального права.

Решта тверджень та посилань сторін судовою колегією апеляційного суду не приймається до уваги через їх неналежність до предмету позову або непідтвердженість матеріалами справи.

За правилами ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права. Керуючись статтями 308, 311, 315, 316, 321, 322, 329, 331 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ПОСТАНОВИВ :

Апеляційну скаргу заступника голови Виконавчого органу Київської міської ради (КМДА) Непоп Вячеслава Івановича залишити без задоволення, а рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 29 квітня 2021 року - без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття, є остаточною та оскарженню не підлягає.

Головуючий суддя Є.І.Мєзєнцев

cуддя Г.В.Земляна

суддя В.В.Файдюк