Справа № 200/6648/21
Суддя: Чекменьов Г.А.
Дата ухвалення: 2021-08-02 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Донецький окружний адміністративний суд
У Х В А Л А

про залишення позову без розгляду

02 серпня 2021 р. Справа №200/6648/21

приміщення суду за адресою: 84122, м.Слов`янськ, вул. Добровольського, 1

Донецький окружний адміністративний суд у складі судді Чекменьова Г.А., розглянувши в порядку спрощеного (письмового) провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Донецькій області про визнання протиправною та скасування вимоги про сплату боргу (недоїмки) №Ф-412166-46У від 20.11.2019 року,

В С Т А Н О В И В:

01 червня 2021 року ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом до Головного управління ДПС у Донецькій області про визнання протиправною та скасування вимоги про сплату боргу (недоїмки) №Ф-412166-46У від 20.11.2019 року.

Разом з позовною заявою позивачем подана заява про поновлення пропущеного строку звернення до суду, з посиланням на іншу адміністративну справу № 200/2655/21-а. В тексті позовної заяви зазначено, що позивач дізнався про спірну вимогу після арешту банківських рахунків 18.05.2020 року та розмови з оператором банку та звернення до державного виконавця 05.03.2021 року.

Ухвалою від 07 червня 2021 року відкрито спрощене позовне провадження у справі з повідомленням (викликом) сторін, явку позивача до судового засідання визнано обов`язковою та зобов`язано надати до суду завірену належним чином копію оскарженої вимоги про сплату боргу (недоїмки) №Ф-412166-46У від 20.11.2019 року.

До призначеного судового засідання 05 липня 2021 року позивач не з`явилася, була повідомлена про час та місце судового розгляду, через що у судовому засіданні було оголошену перерву до 27 липня 2021 року.

27 липня 2021 року позивач повторно до суду не з`явилася, направила заяву про розгляд справи за її відсутності, вимоги ухвали суду від 07 червня 2021 року не виконала.

Відповідач надав відзив на позовну заяву, де заперечив проти позову. В судових засіданнях представник відповідача заперечував проти позову, посилаючись на дотримання вимог закону при формуванні та направленні спірної вимоги про сплату боргу (недоїмки).

З боку відповідача на адресу суду, зокрема, надіслані копії корінця спірної вимоги про сплату боргу (недоїмки) №Ф-412166-46У від 20.11.2019 року та поштове повідомлення про її вручення (а.с.67).

Заслухавши представника відповідача та дослідивши наявні у справі докази, судом встановлені такі обставини.

Позивач ОСОБА_1 у березні 2021 року зверталася до Донецького окружного адміністративного суду з позовною заявою до Головного управління ДПС у Донецькій області про визнання протиправною та скасування вимоги про сплату боргу (недоїмки) зі сплати єдиного внеску №Ф-412166-46У від 20.11.2019 року про стягнення заборгованості з ЄСВ у загальному розмірі 26539,26 грн. Одночасно із позовом позивачем було подано заяву про поновлення пропущеного строку звернення до суду, яка вмотивована тим, що позивач дізналась про існування спірної вимоги 14.08.2020 року від державного виконавця Центрального відділу державної виконавчої служби у місті Маріуполі Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків).

Ухвалою Донецького окружного адміністративного суду від 17 березня 2021 року у справі №200/2655/21-а позовна заява ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Донецькій області про визнання протиправною та скасування вимоги про сплату боргу (недоїмки) №Ф-412166-46У від 20.11.2019 року залишена без руху з наданням строку для усунення недоліків, шляхом надання обґрунтованого клопотання про поновлення строку звернення до адміністративного суду, копії позовної заяви з додатками для відповідача, належним чином засвідченої копії вимоги про сплату боргу (недоїмки) зі сплати єдиного внеску №Ф-412166-46У від 20.11.2019 року для суду та відповідача..

Ухвалою Донецького окружного адміністративного суду від 21 квітня 2021 року у справі №200/2655/21-а встановлено, що 16 квітня 2021 року на адресу суду надійшла заява про поновлення пропущеного строку звернення до суду від позивача, проте судом встановлено, що зазначена заява не підписана заявником. Крім того, позивачем не надано копії позовної заяви з додатками для відповідача, належним чином засвідченої копії вимоги про сплату боргу (недоїмки) зі сплати єдиного внеску №Ф-412166-46У від 20.11.2019 року для суду та відповідача. Тому вказаною ухвалою був продовжений строк для усунення недоліків адміністративного позову.

Ухвалою Донецького окружного адміністративного суду від 12 травня 2021 року у справі №200/2655/21-а встановлено, що 07 травня 2021 року на адресу суду надійшла заява про поновлення пропущеного строку звернення до суду від позивача. Водночас, позивачем не усунуто інші недоліки, визначені ухвалою Донецького окружного адміністративного суду від 17 березня 2021 року та від 21 квітня 2021 року. З наведених підстав зазначеною ухвалою суду позовну заяву ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Донецькій області про визнання протиправною та скасування вимоги про сплату боргу (недоїмки) №Ф-412166-46У від 20.11.2019 року було повернуто позивачеві.

Ухвала Донецького окружного адміністративного суду від 12 травня 2021 року у справі №200/2655/21-а позивачем оскаржена не була.

У цій адміністративній справі № 200/6648/21 позивачем подана заява про поновлення пропущеного строку звернення до суду, із зазначенням, що заява подана на виконання ухвали № 200/2655/21-а від 17 березня 2021 року.

Заява обґрунтована тим, що позивач не була обізнана про прийняття спірної вимоги та відкриття виконавчого провадження, а також запровадженням карантину, пов`язаного з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19). З наведених підстав позивач вважає, що пропустила строк звернення до суду з поважних причин, і його може бути поновлено.

Вирішуючи питання дотримання позивачем строку звернення до суду з цим позовом, суд дійшов таких висновків.

Відповідно до норм статті 122 КАС України, позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

З матеріалів справи випливає, що позивач просить визнати протиправною та скасувати вимогу про сплату боргу (недоїмки) зі сплати єдиного внеску №Ф-412166-46У від 20.11.2019 року.

За приписами частини 4 статті 25 Закону України «Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування» платник єдиного внеску зобов`язаний протягом десяти календарних днів з дня надходження вимоги про сплату недоїмки сплатити суми недоїмки та штрафів разом з нарахованою пенею.

У разі незгоди з розрахунком суми недоїмки платник єдиного внеску узгоджує її з органом доходів і зборів шляхом оскарження вимоги про сплату єдиного внеску в адміністративному або судовому порядку.

[…]

У разі якщо платник єдиного внеску протягом десяти календарних днів з дня надходження вимоги не сплатив зазначені у вимозі суми недоїмки та штрафів разом з нарахованою пенею, не узгодив вимогу з органом доходів і зборів, не оскаржив вимогу в судовому порядку або не сплатив узгоджену суму недоїмки протягом десяти календарних днів з дня надходження узгодженої вимоги, орган доходів і зборів надсилає в порядку, встановленому законом, до підрозділу державної виконавчої служби вимогу про сплату недоїмки.

Отже, позивачем значно пропущений встановлений спеціальним законом строк звернення до суду з цим позовом.

Щодо обставин запровадження карантину, на які позивач посилається у своїй заяві, як на поважні причини пропуску строку звернення до суду, суд зазначає, що Законом України від 30.03.2020 року № 540-IX «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)» доповнено Прикінцеві положення Кодексу адміністративного судочинства України пунктом 3, відповідно до якого під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені статтями 47, 79, 80, 114, 122, 162, 163, 164, 165, 169, 177, 193, 261, 295, 304, 309, 329, 338, 342, 363 цього Кодексу, а також інші процесуальні строки щодо зміни предмета або підстави позову, збільшення або зменшення розміру позовних вимог, подання доказів, витребування доказів, забезпечення доказів, а також строки звернення до адміністративного суду, подання відзиву та відповіді на відзив, заперечення, пояснень третьої особи щодо позову або відзиву, залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви, пред`явлення зустрічного позову, розгляду адміністративної справи, апеляційного оскарження, розгляду апеляційної скарги, касаційного оскарження, розгляду касаційної скарги, подання заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами продовжуються на строк дії такого карантину.

Таким чином, процесуальні строки, в тому числі строк на звернення до суду, були автоматично продовжені на строк дії карантину.

Надалі, 17.07.2020 року набув чинності Закон України від 18.06.2020 № 731-IX «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо перебігу процесуальних строків під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19)», яким було внесено зміни до пункту 3 Прикінцевих положень Кодексу адміністративного судочинства України та викладено його у наступній редакції.

Під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), суд за заявою учасників справи та осіб, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цим Кодексом), поновлює процесуальні строки, встановлені нормами цього Кодексу, якщо визнає причини їх пропуску поважними і такими, що зумовлені обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином. Суд може поновити відповідний строк як до, так і після його закінчення.

Суд за заявою особи продовжує процесуальний строк, встановлений судом, якщо неможливість вчинення відповідної процесуальної дії у визначений строк зумовлена обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином.

Тобто, у відповідності до зміненої норми процесуальні строки продовжуються не автоматично, а поновлюються за відповідним клопотанням учасника справи.

Відповідно до пункту 2 Прикінцевих та перехідних положень Закону № 731-IX процесуальні строки, які були продовжені відповідно до пункту 3 розділу VI «Прикінцеві положення» Кодексу адміністративного судочинства України в редакції Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)» № 540-IX від 30 березня 2020 року, закінчуються через 20 днів після набрання чинності цим Законом. Протягом цього 20-денного строку учасники справи та особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цими кодексами), мають право на продовження процесуальних строків з підстав, встановлених цим Законом.

Отже, процесуальні строки, які були продовжені на час дії карантину, закінчилися через 20 календарних днів з дня набрання чинності Законом № 731-IX.

Частиною першою статті 120 КАС України встановлено, що перебіг процесуального строку починається з наступного дня після відповідної календарної дати або настання події, з якою пов`язано його початок.

Так, Закон № 731-IX набрав чинності 17 липня 2020 року, у зв`язку з чим 20-денний строк, встановлений пунктом 2 Прикінцевих та перехідних положень цього Закону, розпочинається з наступного дня, а саме: з 18 липня 2020 року та, відповідно, останнім днем такого строку є 06 серпня 2020.

А отже, суд не вбачає підстав для поновлення пропущеного строку на підставі пункту 3 Перехідних положень КАС України з доповненнями Законом України від 30.03.2020 № 540-IX «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)».

Суд звертає увагу на те, що дотримання строків звернення до адміністративного суду є однією з умов дисциплінування учасників публічно-правових відносин, якщо ці відносини стали спірними.

Необхідно зауважити на тому, що інститут строків у адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах та стимулює суд і учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Строки звернення до адміністративного суду з позовом обмежують час, протягом якого такі правовідносини вважаються спірними. Після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Аналогічна правова позиція була висловлена Верховним Судом в ухвалах від 17 квітня 2018 року у справі № 9901/473/18, від 11 березня 2019 року у справі № 9901/95/19, від 08 квітня 2019 року у справі № 9901/138/19 та від 03 червня 2019 року у справі № 640/3940/19.

Відповідно до частини 5 статті 242 КАС України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Також, суд вважає за необхідне зазначити, що обмеження строку звернення до суду шляхом встановлення відповідних процесуальних строків, не впливає на зміст та обсяг конституційного права на судовий захист і доступ до правосуддя (Рішення Конституційного Суду України від 13 грудня 2011 року № 17-рп/2011). Такі обмеження направлені на досягнення юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулюють учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків та поважати права та інтереси інших учасників правовідносин.

Законодавче обмеження строку оскарження судового рішення, насамперед, обумовлено специфікою спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах.

Суд зауважує, що позивачем не надано жодного доказу на підтвердження обставин, коли саме вона дізналася про прийняття спірної вимоги.

Виклик до суду з метою заслухати особисті пояснення позивача про час, коли вона дізналася про прийняття спірною вимоги, з боку позивача був проігнорований без повідомлення поважних причин неявки до суду.

Водночас, неналежна процесуальна поведінка позивача як при розгляді справи №200/2655/21-а, так і під час розгляду цієї адміністративної справи № 200/6648/21 викликає критичне ставлення до її тверджень, що вона протягом тривалого не отримувала жодних повідомлень ані з боку податкового органу, ані з боку органів державної виконавчої служби.

Вказані твердження позивача спростовуються також наданої відповідачем копією поштового повідомлення про вручення спірної вимоги.

Також, у тексті позовної заяви позивач вказала, що на прийомі у державного виконавця вона була через арешт рахунків 18 травня 2020 року.

Крім того, при розгляді справи №200/2655/21-а було встановлено, що позивач дізналась про існування спірної вимоги 14.08.2020 року від державного виконавця Центрального відділу державної виконавчої служби у місті Маріуполі Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків).

Через вказані обставини суд дійшов висновку про значний пропуск позивачем строку звернення до суду за відсутністю поважних причин.

Відповідно до частини 1 статті 9 КАС України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості, а згідно з частиною 1 статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

З огляду на надані сторонами відомості та встановлені обставини справи суд дійшов висновку про значний пропуск позивачем строку звернення до суду з цим позовом та відсутність поважних причин для поновлення такого строку.

Частиною 3 статті 123 КАС України передбачено, якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Отже, враховуючи обставини справи, зміст заяви позивача про визнання поважними причин пропуску строку звернення до суду, суд дійшов висновку про залишення без розгляду позову ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Донецькій області про визнання протиправною та скасування вимоги про сплату боргу (недоїмки) №Ф-412166-46У від 20.11.2019 року через пропуск строку звернення до адміністративного суду.

Керуючись статтями 122, 123, 240, 248, 256, 294 КАС України суд,

У Х В А Л И В:

Позов ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) до Головного управління ДПС у Донецькій області (87515, Донецька область, м. Маріуполь, вул. Італійська, буд. 59, ) про визнання протиправною та скасування вимоги про сплату боргу (недоїмки) №Ф-412166-46У від 20.11.2019 року - залишити без розгляду.

Ухвала складена у повному обсязі 02 серпня 2021 року та набирає законної сили з моменту її підписання.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення до Першого апеляційного адміністративного суду.

Суддя Г.А. Чекменьов