Справа № 160/2568/21
Суддя: Тулянцева Інна Василівна
Дата ухвалення: 2021-07-26 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
26 липня 2021 року Справа № 160/2568/21
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі: головуючого судді Тулянцевої І.В., розглянувши у місті Дніпрі в порядку спрощеного позовного провадження (у письмовому провадженні) адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області про визнання протиправними та скасування наказів, -
22 лютого 2021 року ОСОБА_1 звернувся до Дніпропетровського окружного адміністративного суду із позовною заявою до Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області, в якій з урахуванням уточненого позову від 03.05.2021 просить:
- визнати протиправним та скасувати наказ (по особовому складу з адміністративно-кадрових питань) про результати службового розслідування № 13 від 19 січня 2021 року Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області про накладення на підполковника служби цивільного захисту ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення у виді звільнення з посади;
- визнати протиправним та скасувати наказ (з кадрових питань (особового складу)) № 23 від 19 січня 2021 року Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області про призначення підполковника служби цивільного захисту ОСОБА_1 на посаду начальника 12 державної пожежно-рятувальної частини 3 державного пожежно-рятувального загону Головного управління ДСНС України у Дніпропетровській області з посадовим окладом 5220,00 грн. у місяць, звільнення з посади заступника начальника 4 державного пожежно-рятувального загону Головного управління ДСНС України у Дніпропетровській області з охорони об`єктів, з 20 січня 2021 року.
В обґрунтування позовних вимог позивачем зазначено, що 19 січня 2021 року Головним управлінням Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області прийнято два накази щодо притягнення ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності, а саме: № 13 від 19.01.2021 (по особовому складу з адміністративно-кадрових питань) про результати службового розслідування, яким за невиконання пункту 125 Положення № 593 та пунктів 2, 3 розділу IV Порядку № 929 при організації та здійсненні розгляду питання продовження строку служби за новим контрактом пожежному рятувальнику 30 ДПРЧ 4 ДПРЗ молодшому сержанту служби цивільного захисту ОСОБА_2 , накладено на підполковника служби ЦЗ ОСОБА_1 заступника начальника ДПРЗ дисциплінарне стягнення у виді звільнення з посади; та № 23 від 19.01.2021 (з кадрових питань (особового складу)), яким підполковника служби цивільного захисту ОСОБА_1 призначено на посаду начальника 12 державної пожежно-рятувальної частини 3 державного пожежно-рятувального загону Головного управління ДСНС України у Дніпропетровській області з посадовим окладом 5220,00 грн. у місяць, звільнивши з Державного пожежно-рятувального загону Головного управління ДСНС України у Дніпропетровській області з охорони об`єктів, з 20 січня 2021 року. Вважає, що вказані накази № 13 та № 23 від 19.01.2021 року не відповідають вимогам закону, винесені з порушенням Дисциплінарного статуту служби цивільного захисту, Кодексу цивільного захисту України та Положення про порядок проходження служби цивільного захисту, оскільки має місце порушення строків притягнення до дисциплінарної відповідальності та подвійне притягнення до дисциплінарної відповідальності за один й той самий проступок, а саме: наказом № 13 від 19.01.2021 позивач притягується до дисциплінарної відповідальності у вигляді звільнення з посади, а наказом №23 від 19.01.2021 позивач призначається на нижчу посаду в порядку дисциплінарного стягнення. Таким чином, вважає, що спірні накази є незаконними та підлягають скасуванню.
Ухвалою суду від 01.03.2021 року позовну заяву було залишено без руху та надано позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви протягом п`яти днів з дня отримання ухвали шляхом подання до суду уточненої позовної заяви (відповідно до кількості учасників справи), в якій необхідно зазначити місце проживання чи перебування позивача.
На виконання вимог зазначеної ухвали 23.03.2021 року на адресу суду надійшла уточнена позовна заява.
Ухвалою суду від 25.03.2021 позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження в адміністративній справі за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) учасників справи у судове засідання на 26.04.2021 року о 10:00 год.
20 квітня 2021 року від Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області надійшов відзив на позовну заяву, в якому відповідач заперечує проти задоволення позовних вимог, посилаючись на те, що підставою проведення службового розслідування відносно ОСОБА_1 став наказ від 18.11.2020 №419 «Про призначення службового розслідування», який прийнятий у зв`язку з надходженням доповідної записки начальника управління персоналу Головного управління Кухарєва О.С. від 17.11.2020 №4902-6436/4911 про невиконання позивачем вимог Порядку №929 та підробки документів. Враховуючи доведеність висновком службового розслідування невиконання позивачем пункту 125 Положення № 593 та пунктів 2, 3, 7, 8, 14 розділу IV Порядку № 929 при організації та здійсненні розгляду питання продовження строку служби за новим контрактом щодо пожежного-рятувальника 30 ДПРЧ 4 ДПРЗ молодшого сержанта служби цивільного захисту ОСОБА_2 , наказом Головного управління від 19.01.2021 №13 на підполковника служби цивільного захисту ОСОБА_1 , заступника начальника 4 ДПРЗ, накладено дисциплінарне стягнення у виді звільнення з посади. Вказаний наказ став підставою для видання наказу (з кадрових питань (по особовому складу)) № 23 від 19.01.2021. На думку відповідача, Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області при призначенні ОСОБА_1 на посаду начальника 12 ДПРЧ 3 ДПРЗ діяло в межах повноважень та з дотриманням порядку, визначеного спеціальним законодавством
У судовому засіданні, призначеному на 26.04.2021, було оголошено перерву до 17.05.2021 до 14:00 год.
03 травня 2021 року представником позивача до суду подано уточнену позовну заяву в порядку статті 47 Кодексу адміністративного судочинства України разом із заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду.
06 травня 2021 року від представника позивача надійшла відповідь на відзив в якій зазначається, що відповідачем було порушено пункт 87 Дисциплінарного статуту служби цивільного захисту в частині строків притягнення до дисциплінарної відповідальності, оскільки з дня вчинення порушення минуло більше року. Також вказано, що рішення про звільнення з посади можливе лише після допущення дисциплінарного проступку за наявності не знятого дисциплінарного стягнення у вигляді попередження про неповну службову відповідність, однак наказ від 18.11.2020 №352 про попередження про неповну службову відповідність зі зменшенням розміру премії на 25% та зменшення розміру надбавки за особливості проходження служби на 5% був оскаржений до суду (адміністративна справа №160/379/21). Після 18 листопада 2020 року відсутні порушення службової дисципліни позивачем, а тому підстав для накладення дисциплінарного стягнення не було. Вказав, що наказом № 23 від 19.01.2021 позивача призначено на нижчу посаду в порядку дисциплінарного стягнення. Однак, пунктами 68-69 Дисциплінарного статуту не передбачено дисциплінарне стягнення у вигляді призначення на нижчу посаду. При цьому, позивач згоди на призначення на нижчу посаду не надавав.
У судовому засіданні 17.05.2021 була оголошена перерва до 24.05.2021 на 13:00 год.
24 травня 2021 року представником відповідача подано до суду заперечення, зі змісту яких вбачається, що наказ (з кадрових питань (особового складу)) №23 від 19 січня 2021 року про призначення підполковника служби цивільного захисту ОСОБА_1 на посаду начальника 12 державної пожежно-рятувальної частини 3 державного пожежно-рятувального загону Головного управління ДСНС України у Дніпропетровській області з 20 січня 2021 року, є формою реалізації наказу (по особовому складу з адміністративно-кадрових питань) №13 від 19 січня 2021 року про накладення на підполковника служби цивільного захисту ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення з посади. Тобто, у спірних правовідносинах позивач не переводився на нижчу посаду, а був призначений на посаду начальника 12 ДПРЧ 3 ДПРЗ відповідно до абз.5 підп.3 п.63 Положення №593 у порядку накладення дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення з посади. Відповідач вказав, що право вибору виду дисциплінарного стягнення, у відповідності до норм Дисциплінарного статуту та Інструкції №515, належить начальнику, який призначив службове розслідування.
24 травня 2021 року у судовому засіданні суд на місці ухвалив прийняти до розгляду уточнену позовну заяву та поновити позивачу строки звернення до суду, а також оголосив перерву у розгляді справи до 23.06.2021 об 11:00 год.
У судовому засіданні 23.06.2021 оголошена перерва до 02.07.2021 на 11:00 год.
02 липня 2021 від представників позивача та відповідача надійшла заява про розгляд справи в порядку письмового провадження.
Неявка у судове засідання будь-якого учасника справи, за умови що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею (частина 1 статті 205 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України).
Згідно з пунктом 1 частини 3 статті 205 КАС України, якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі неявки в судове засідання учасника справи (його представника) без поважних причин або без повідомлення причин неявки.
Відповідно до частини 9 статті 205 КАС України, якщо немає перешкод для розгляду справи у судовому засіданні, визначених цією статтею, але всі учасники справи не з`явилися у судове засідання, хоча і були належним чином повідомлені про дату, час і місце розгляду, суд має право розглянути справу у письмовому провадженні у разі відсутності потреби заслухати свідка чи експерта.
Враховуючи відсутність перешкод для розгляду справи у судовому засіданні, визначених статтею 205 КАС України, суд ухвалив розглянути справу в порядку письмового провадження за наявними матеріалами.
Згідно зі статтею 258 КАС України, суд розглядає за правилами спрощеного позовного провадження протягом розумного строку, але не більше шістдесяти днів із дня відкриття провадження у справі.
Датою ухвалення судового рішення є дата його проголошення (незалежно від того, яке рішення проголошено - повне чи скорочене). Датою ухвалення судового рішення в порядку письмового провадження є дата складення повного судового рішення (ч. 5 ст. 250 КАС України).
Дослідивши матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, на яких ґрунтуються вимоги позову, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив наступні обставини справи та надав їм правову оцінку.
Згідно із наказом Головного управління ДСНС України у Дніпропетровській області від 01.06.2013 №59 (а.с.6, т.1) підполковника служби цивільного захисту ОСОБА_1 з 02.06.2013 року призначено на посаду заступника начальника 4 Державного пожежно-рятувального загону Головного управління ДСНС України у Дніпропетровській області з охорони об`єктів (далі - 4 ДПРЗ).
Також, між ДСНС, в особі начальника Головного управління ДСНС України у Дніпропетровській області Кульбача Андрія Анатолійовича та ОСОБА_1 , підполковником служби цивільного захисту, заступником начальника 4 Державного пожежно-рятувального загону Головного управління ДСНС України у Дніпропетровській області з охорони об`єктів, був укладений Контракт №756/20 про проходження служби цивільного захисту строком на 3 роки, який набрав чинності 01.07.2020 року (а.с.7-8, т.1).
На підставі наказу Головного управління ДСНС України у Дніпропетровській області від 18.11.2020 №419 «Про призначення службового розслідування» (а.с.44, 135-136, т.1) проведено службове розслідування за інформацією, що викладена у доповідній записці начальника управління персоналу Головного управління Кухарєва О.С. від 17.11.2020 року №4902-6436/4911.
Результати службового розслідування зафіксовані у висновку службового розслідування, який затверджений начальником Головного управління ДСНС України у Дніпропетровській області генерал-майором служби цивільного захисту ОСОБА_3 08.12.2020 (а.с.45-50, 169-174, т.1).
Так, комісією з проведення службового розслідування встановлено, що у період з 08.01.2019 по 09.01.2020 в 4 ДПРЗ була утворена та діяла атестаційна комісія відповідно до наказу 4 ДПРЗ від 08.01.2019 №11 «Про затвердження персонального складу атестаційної комісії 4 ДПРЗ» (а.с.156-158, 204-205 т.1), в якому затверджено склад атестаційної комісії. Головою комісії визначено заступника начальника 4 ДПРЗ, підполковника служби ЦЗ ОСОБА_1 .
Згідно з планом атестування рядового та молодшого начальницького складу 4 ДПРЗ ГУ ДСНС України у Дніпропетровській області з охорони об`єктів на 2019 рік, в грудні 2019 року повинно було відбутися засідання атестаційної комісії 4 ДПРЗ, на якому необхідно розглянути питання продовження строку служби за новим контрактом щодо пожежного-рятувальника 30 ДПРЧ 4 ДПРЗ молодшого сержанта служби цивільного захисту ОСОБА_2 .
Капітаном служби цивільного захисту ОСОБА_4 , як безпосереднім начальником ОСОБА_2 , 02.12.2019 підготовлено атестаційний лист на молодшого сержанта служби цивільного захисту ОСОБА_2 . Начальник 30 ДПРЧ 4 ДПРЗ, майор служби цивільного захисту ОСОБА_5 , як старший начальник, 05.12.2019 заповнив другий розділ атестаційного листа, після чого атестаційний лист 10.12.2019 ОСОБА_5 надав на розгляд атестаційної комісії 4 ДПРЗ.
Таким чином, Комісією з проведення службового розслідування встановлено, що:
1) засідання атестаційної комісії 4 ДПРЗ 10.12.2019 не проводилося, питання продовження контракту пожежного-рятувальника 30 ДПРЧ молодшого сержанта служби цивільного захисту ОСОБА_2 розглядалося на оперативній нараді без присутності ОСОБА_2 та більшості членів атестаційної комісії 4 ДПРЗ;
2) атестаційна комісія 4 ДПРЗ не прийняла шляхом відкритого голосування висновок щодо відповідності на посаді молодшого сержанта служби цивільного захисту ОСОБА_2 та рекомендацію, яка приймається щодо доцільності укладення нового контракту про проходження служби. Протокол засідання атестаційної комісії, який підписують голова комісії, секретар комісії та усі присутні члени атестаційної комісії, взагалі відсутній;
3) в письмових поясненнях підполковник служби ЦЗ ОСОБА_1 стверджує, що ознайомив з прийнятим рішення атестаційної комісії 4 ДПРЗ ОСОБА_2 протягом 5 днів після винесення рішення. Комісія з проведення службового розслідування встановила, що це не відповідає ясності, так як підпис та дата в атестаційному листі вказані 10.12.2019, але 10.12.2019 (на момент атестаційної комісії 4 ДПРЗ) ОСОБА_2 перебував на лікарняному, що підтверджено наказами 4 ДПРЗ (по особовому складу з адміністративно-кадрових питань) «Про особовий склад» від 04.12.2019 №183 та наказом 4 ДПРЗ по особовому складу з адміністративно-кадрових питань) «Про особовий склад» від 13.12.2019 №188. Підпис в атестаційному листі ОСОБА_2 візуально дуже відрізняється від підпису в рапорті про продовження служби цивільного захситу за новим контрактом від 08.11.2019 молодшого сержанта служби ЦЗ ОСОБА_2 . В поясненнях підполковник служби ЦЗ ОСОБА_1 стверджує, що не знав про те, що ОСОБА_2 перебуває на лікарняному, але в листі погодження наказу 4 ДПРЗ (по особовому складу з адміністративних питань) «Про особовий склад» від 04.12.2019 № 183 стоїть його ( ОСОБА_1 ) підпис;
4) заступником начальника 4 ДПРЗ ОСОБА_1 у грудні 2019 року (приблизно у період часу з 10.12.2019 по 17.12.2019) як головою атестаційної комісії 4ДПРЗ порушено вимоги пункту 125 Положення № 593 та вимоги пунктів 2, 3, 7, 8, 14 розділу IV Порядку № 929 при організації та здійсненні розгляду питання продовження строку служби за новим контрактом щодо пожежного-рятувальника 30 ДПРЧ 4 ДПРЗ молодшого сержанта служби цивільного захисту ОСОБА_2 .
На підставі вищевикладеного Комісією запропоновано накласти на підполковника служби ЦЗ ОСОБА_1 дисциплінарне стягнення у виді звільнення з посади.
За невиконання пункту 125 Положення № 593 та пунктів 2, 3, 7, 8, 14 розділу IV Порядку № 929 при організації та здійсненні розгляду питання продовження строку служби за новим контрактом щодо пожежного рятувальника 30 ДПРЧ 4 ДПРЗ молодшого сержанта служби цивільного захисту ОСОБА_2 наказом Головного управління від 19.01.2021 №13 (а.с.54, 175-176, т.1) накладено на підполковника служби цивільного захисту ОСОБА_1 заступника начальника 4 ДПРЗ дисциплінарне стягнення у виді звільнення з посади.
Із вказаним наказом від 19.01.2021 №13 «Про результати службового розслідування» позивач ознайомлений 19.01.2021, що підтверджується його підписом.
23 січня 2021 року відповідачем прийнято наказ №23 (а.с.4, 58, 180, т.1) про призначення ОСОБА_1 на посаду начальника 12 ДПРЧ 3 ДПРЗ, відповідно до пунктів 57, 60, 61, 63 Положення № 593.
Позивач відмовився підписувати вказаний наказ від 19.01.2021 №23, про що складено акт про ознайомлення підполковника служби цивільного захисту ОСОБА_1 заступника начальника 4 ДПРЗ ГУ ДСНС України у Дніпропетровській області з охорони об`єктів з наказом від 19.01.2021 №23 (а.с.181, т.1).
Позивач не погодився із застосуванням до нього дисциплінарного стягнення, у зв`язку з чим звернувся до суду з даним позовом.
Порядок проходження служби цивільного захисту особами рядового і начальницького складу та питання, пов`язані з перебуванням громадян України у добровільному порядку в резерві служби цивільного захисту, визначається Кодексом цивільного захисту України (далі КЦЗ України) та Положенням про порядок проходження служби цивільного захисту особами рядового і начальницького складу, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 11.07.2013 №593 (далі - Положення №593).
На рядовий і начальницький склад служби цивільного захисту поширюється дія Дисциплінарного статуту служби цивільного захисту , затвердженого Законом України «Про Дисциплінарний статут» від 05.03.2009 №1068-VI (далі - Дисциплінарний статут).
Відповідно до частин 1 та 2 статті 101 КЦЗ України, служба цивільного захисту - це державна служба особливого характеру, покликана забезпечувати пожежну охорону, захист населення і територій від негативного впливу надзвичайних ситуацій, запобігання і реагування на надзвичайні ситуації, ліквідацію їх наслідків у мирний час та в особливий період. Порядок проходження громадянами України служби цивільного захисту визначається цим Кодексом та положенням про порядок проходження служби цивільного захисту особами рядового і начальницького складу, що затверджується Кабінетом Міністрів України.
Частиною 1 статті 102 КЦЗ України встановлено, що на службу цивільного захисту приймаються на конкурсній та контрактній основі громадяни України з повною загальною середньою освітою, які відповідають кваліфікаційним вимогам і здатні за своїми особистими, діловими та моральними якостями, освітнім і професійним рівнем, станом здоров`я виконувати свій службовий обов`язок.
Згідно з пунктом 1 частини 1 статті 103 КЦЗ України, щодо проходження служби цивільного захисту може бути укладено контракт про проходження служби цивільного захисту - з особою, яка призначається на посаду рядового або начальницького складу служби цивільного захисту.
У відповідності до положень частини четвертої статті 103 КЦЗ України, форма, порядок і правила укладення контракту, припинення (розірвання) контракту та наслідки припинення (розірвання) контракту визначаються положенням про порядок проходження служби цивільного захисту особами рядового і начальницького складу.
Відповідно до пункту 2 Положення № 593, служба цивільного захисту є державною службою особливого характеру, яка забезпечує пожежну охорону, захист населення і територій від негативного впливу надзвичайних ситуацій, вживає заходів до запобігання і реагування на надзвичайні ситуації, ліквідації їх наслідків у мирний час та в особливий період.
Пунктом 3 Положення № 593 визначено, що особами рядового і начальницького складу служби цивільного захисту (далі особи рядового і начальницького складу) є громадяни, які у добровільному порядку прийняті на службу цивільного захисту за контрактом і яким присвоєно відповідно до цього Положення спеціальні звання.
Згідно з пунктом 45 Положення № 593, контракт про проходження служби цивільного захисту - це письмова угода, що укладається на добровільній основі між громадянином та державою, від імені якої виступає ДСНС, для встановлення правових відносин між сторонами під час проходження такої служби.
Як вбачається з матеріалів справи, згідно з пунктом 1 контракту № 756/20 про проходження служби цивільного захисту ОСОБА_1 ознайомився із законами та іншими нормативно-правовими актами, які регулюють порядок проходження служби цивільного захисту особами рядового і начальницького складу, і добровільно взяв на себе зобов`язання додержуватися Конституції та законів України, сумлінно виконувати вимоги Присяги служби цивільного захисту, статутів, наказів чи розпорядження керівників (начальників), своїх службових обов`язків, підвищувати свою професійну майстерність, досягати позитивних результатів з фізичної підготовки.
Особи рядового і начальницького складу можуть бути заохочені або притягнуті до дисциплінарної відповідальності у порядку, передбаченому Дисциплінарним статутом служби цивільного захисту (пункт 29 Положення № 593).
У статті 1 Дисциплінарного статуту закріплено, що службова дисципліна - бездоганне та неухильне виконання особами рядового і начальницького складу службових обов`язків, установлених Кодексом цивільного захисту України, цим Статутом, іншими нормативно-правовими актами та контрактом про проходження служби в органах і підрозділах цивільного захисту (далі - контракт).
Відповідно до статті 6 Дисциплінарного статуту, порушення службової дисципліни є дисциплінарним правопорушенням.
В свою чергу, порушення службової дисципліни - протиправне, винне (умисне чи необережне) діяння або бездіяльність особи рядового чи начальницького складу, спрямоване на недодержання вимог Присяги, зокрема на невиконання або неналежне виконання службових обов`язків, перевищення прав, порушення обмежень і заборон, установлених законодавством з питань проходження служби в органах і підрозділах цивільного захисту, чи вчинення інших дій, що ганьблять або дискредитують особу як представника служби цивільного захисту (стаття 8 Дисциплінарного статуту).
Поряд з цим, в контексті приписів статті 58 Дисциплінарного статуту, грубим дисциплінарним проступком вважається факт грубого порушення службової дисципліни, що не містить ознак кримінального правопорушення, а саме: невихід на службу без поважних причин; порушення встановленого керівником органу чи підрозділу цивільного захисту розпорядку дня; вживання алкогольних напоїв чи наркотичних засобів у службовий час, прибуття на службу в нетверезому стані чи стані наркотичного сп`яніння; порушення статутних правил несення служби; втрата службового посвідчення, службових документів; невиконання наказів та розпоряджень начальників, що призвело до неготовності до дій за призначенням та зриву виконання покладених на орган чи підрозділ цивільного захисту завдань; порушення вимог законів та інших нормативно-правових актів, що призвело до псування або втрати закріпленого майна, обладнання та техніки, інших матеріальних збитків, а також завдало шкоди здоров`ю особовому складу органу чи підрозділу цивільного захисту або іншим особам; самовільне відлучення курсантів (слухачів) з розташування навчального закладу; невиконання індивідуальних планів роботи науковим, науково-педагогічним, педагогічним складом, ад`юнктами, докторантами.
Статтями 68, 69 Дисциплінарного статуту передбачено, що на осіб рядового і начальницького складу за порушення службової дисципліни можуть накладатися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) звільнення зі служби у зв`язку з систематичним невиконанням умов контракту чи через службову невідповідність. На осіб начальницького складу за порушення службової дисципліни, крім зазначених у пункті 68 цього Статуту, можуть накладатися дисциплінарні стягнення у вигляді: 1) звільнення з посади; 2) пониження у спеціальному званні на один ступінь.
Відповідно до статті 81 Дисциплінарного статуту, накладенню дисциплінарного стягнення передує отримання від порушника дисципліни письмового пояснення. У разі відмови порушника дати письмове пояснення безпосередній начальник такої особи складає про це акт.
Прийняттю начальником рішення про накладення на підлеглого дисциплінарного стягнення за суттєвий грубий дисциплінарний проступок може передувати службове розслідування, яке призначається виданим наказом начальника з метою з`ясування всіх обставин, а також уточнення причин і умов, що призвели до вчинення дисциплінарного правопорушення, встановлення ступеня тяжкості правопорушення та розміру заподіяної шкоди (стаття 83 Дисциплінарного статуту).
Згідно з пунктом 2 розділу І Інструкції №515, метою проведення службового розслідування є встановлення: обставин (часу, місця) і наслідків порушення службової дисципліни; осіб, винних у вчиненні порушення службової дисципліни, та осіб, дії чи бездіяльність яких сприяли негативним наслідкам або створювали передумови для їх спричинення; наявності причинного зв`язку між порушенням службової дисципліни особи (осіб), щодо якої (яких) було призначено службове розслідування, та його наслідками; причин порушення службової дисципліни та умов, що йому сприяли; вимог чинного законодавства, які було порушено; ступеня провини кожної з осіб, причетних до порушення службової дисципліни, та мотивів протиправної поведінки особи (осіб) рядового чи начальницького складу, її (їх) ставлення до скоєного.
Пунктом 1 Розділу II Інструкції №515 передбачено, що службові розслідування призначаються в разі: невиконання наказів та розпоряджень начальників, що призвело до неготовності до дій за призначенням та зриву виконання покладених на орган чи підрозділ цивільного захисту завдань (підпункт 6); невиконання або неналежного виконання своїх службових обов`язків, порушення вимог законів та інших нормативно-правових актів, що призвело до псування або втрати закріпленого майна, обладнання та техніки, інших матеріальних збитків, а також завдало шкоди здоров`ю особового складу органу чи підрозділу цивільного захисту або інших осіб (підпункт 7).
Відповідно до пункту 2 Розділу II Інструкції №515, підставами для призначення службового розслідування є інформація, викладена в рапортах, заявах, скаргах осіб рядового і начальницького складу, державних службовців та працівників ДСНС України, матеріалах перевірок (інформація, одержана за результатами заходів контролю), письмових зверненнях громадян, повідомленнях правоохоронних органів, органів державної влади і місцевого самоврядування, підприємств, установ, організацій та їхніх посадових осіб, об`єднань громадян, а також опубліковані засобами масової інформації інформативні дані про події, що потребують з`ясування обставин, за яких вони сталися.
В силу приписів пунктів 1-2 розділу ІІІ Інструкції №515, рішення про проведення службового розслідування приймається начальником, який має право видавати письмові накази та накладати на підлеглого дисциплінарні стягнення. У наказі про призначення службового розслідування зазначаються підстави для призначення службового розслідування, особа (якщо вона встановлена), стосовно якої воно має бути проведено, та особа (особи), якій(им) доручено його проведення. Проведення службового розслідування доручається посадовій особі, яка має рівне або вище спеціальне звання або займає вищу посаду, ніж особа, щодо якої призначається службове розслідування.
Як встановлено з матеріалів справи, службове розслідування, на підстави висновків якого позивач був притягнутий до дисциплінарної відповідальності, проведено відповідно до наказу Головного управління ДСНС України у Дніпропетровській області від 18.11.2020 №419 «Про призначення службового розслідування» у зв`язку із надходженням доповідної записки начальника управління персоналу Головного управління Кухарєва О.Є. від 17.11.2020 №4902-6436/4911.
Наказ від 18.11.2020 №419 «Про призначення службового розслідування» позивач не оскаржує та не спростовує його правомірність жодними доказами.
Отже, службове розслідування було проведено на підставі належним чином оформленого наказу, у межах наданих відповідачу повноважень, за наявності підстав для проведення такого службового розслідування.
Пунктами 1-3 розділу IV Інструкції №515 визначено, що службове розслідування завершується протягом одного місяця з дня його призначення начальником. У разі необхідності цей строк може бути продовжено начальником, який призначив службове розслідування, або старшим прямим начальником, але не більш як на один місяць. Початок службового розслідування визначається датою видання наказу про його призначення, якщо ним не визначено інше. Завершенням службового розслідування є дата затвердження начальником, який його призначив, висновку за результатами службового розслідування.
Відповідно до пунктів 1,3 розділу VII Інструкції №515, підсумковим документом службового розслідування є висновок службового розслідування, який складається зі вступної, описової та резолютивної частин.
В описовій частині висновку службового розслідування викладаються встановлені при проведенні службового розслідування відомості про: обставини, за яких особа (особи) рядового або начальницького складу скоїла (и) порушення службової дисципліни або які стали підставою для призначення службового розслідування, а також те, чи мали вони місце взагалі; час, місце, спосіб, мотив та мету вчинення порушення службової дисципліни, його наслідки (їх тяжкість), що настали у зв`язку з цим; посаду, звання, прізвище, ім`я та по батькові, інші дані (дата та місце народження, освіта, період служби в органах та підрозділах цивільного захисту і на займаній посаді - з дотриманням вимог чинного законодавства України), характеристику рядового або начальницького складу (зокрема про наявність або відсутність в особи, винної в учиненні порушення службової дисципліни, діючих дисциплінарних стягнень та про осіб, дії чи бездіяльність яких сприяли вказаним обставинам); заходи, здійснені під час службового розслідування, й одержані при цьому результати, які підтверджують чи спростовують факт порушення службової дисципліни; наявність причинного зв`язку між порушенням (и) службової дисципліни особи (осіб) рядового або начальницького складу та його (їх) наслідками; умови, що передували скоєнню порушення службової дисципліни або спонукали до цього; вимоги нормативно-правових та інших актів, які було порушено; заперечення, заяви та клопотання особи рядового або начальницького складу, стосовно якої проводилося службове розслідування, мотиви їх відхилення чи підстави для задоволення; обставини, причини, умови та наслідки вчиненого особою рядового чи начальницького складу порушення службової дисципліни, рівень заподіяної шкоди та негативного впливу, наявність вини особи (осіб) рядового або начальницького складу, обставини, що пом`якшують чи обтяжують ступінь відповідальності, а також ставлення до скоєного.
Якщо вину особи рядового або начальницького складу повністю доведено, за результатами службового розслідування начальник, який призначив службове розслідування, визначає вид дисциплінарного стягнення щодо порушника та доручає підготувати проект відповідного наказу щодо його накладення.
Досліджений в ході судового розгляду справи висновок службового розслідування, затверджений начальником Головного управління ДСНС України у Дніпропетровській області генерал-майором служби цивільного захисту Кульбачем А.А. 08.12.2020, складений у відповідності до вимог Інструкції №515, та містить повні відомості, які саме порушення службової дисципліни вчинено позивачем, а також детальний виклад дисциплінарного проступку, вчиненого позивачем, тобто, в чому полягала протиправність дій позивача.
Згідно з висновками службового розслідування, бездіяльність позивача, як голови атестаційної комісії, призвела до фальсифікації документів, що призвело до невиконання пункту 125 Положення № 593 та пунктів 2, 3, 7, 8, 14 розділу IV Порядку № 929 при організації та здійсненні розгляду питання продовження строку служби за новим контрактом особам рядового і молодшого начальницького складу 4 ДПРЗ.
Суд погоджується з наведеними висновками службового розслідування відносно позивача з огляду на наступне.
Так, основною умовою порушення службової дисципліни та невиконання наказів стало неналежне виконання своїх службових обов`язків заступником начальника 4 ДПРЗ підполковника служби цивільного захисту Євглевського І.В., на якого наказом 4 ДПРЗ від 08.01.2019 №11 «Про затвердження персонального складу атестаційної комісії 4 ДПРЗ» покладено обов`язки голови атестаційної комісії.
Для проведення атестування осіб рядового і начальницького складу утворюються атестаційні комісії. Атестаційна комісія є колегіальним органом, який здійснює всебічну оцінку ділових, морально-етичних, професійних та індивідуально-психологічних якостей осіб рядового і начальницького складу, дає відповідні рекомендації, складає висновки щодо їх подальшого службового використання, а також у разі необхідності розглядає інші питання, пов`язані зі службовою діяльністю (пункти 1-2 розділу ІІ Порядку №929).
Відповідно пункту 9 розділу II Положення № 929, до складу атестаційної комісії органу чи підрозділу цивільного захисту входять: голова атестаційної комісії - перший заступник (заступник) керівника органу чи підрозділу цивільного захисту (далі - Голова комісії); члени атестаційної комісії, керівники структурних підрозділів органу чи підрозділу цивільного захисту (далі - Члени комісії); секретар атестаційної комісії (далі - секретар комісії).
За приписами пункту 6 розділу IV Порядку № 929 залежно від оцінки рівня професійних, ділових, морально-етичних, індивідуально-психологічних якостей та дисциплінарної характеристики особи рядового чи начальницького складу робиться висновок щодо відповідності посаді, яку вона займає, а також визначення перспективи її службового використання.
На виконання вимог Порядку №929 та відповідно до наказу 4 ДПРЗ від 08.01.2019 №11 «Про затвердження персонального складу атестаційної комісії 4 ДПРЗ», діяла атестаційна комісія, завданням якої було здійснення всебічної оцінки ділових, морально-етичних, професійних та індивідуально-психологічних якостей осіб рядового і начальницького складу 4 ДПРЗ, надання відповідних рекомендацій, складання висновків щодо їх подальшого службового використання. Вказаним наказом на заступника начальника 4 ДПРЗ ОСОБА_1 покладені повноваження голови атестаційної комісії.
Розділом III Порядку №929 визначені права та обов`язки начальників при атестуванні осіб рядового і начальницького складу: атестаційний лист на підлеглих складається безпосереднім начальником; на підставі всебічного вивчення особистих, професійних та ділових якостей особи, яка атестується, заповнити атестаційний лист за формою, визначеною у додатку 3 до цього Порядку; ознайомити особу, яка атестується, зі змістом атестаційного листа; старші начальники зобов`язані всебічно розглянути зміст атестаційного листа, з`ясувати відповідність викладених у ньому даних дійсному стану справи у службовій діяльності особи, яка атестується, власноручно записати у відповідному розділі атестаційного листа свій висновок, поставити дату та підпис; атестаційний лист після розгляду старшими начальниками подається на розгляд до атестаційної комісії.
Згідно з підпунктом 2 пункту 5 розділу І Порядку №929, атестування осіб рядового і начальницького складу проводиться: у разі закінчення строку контракту про проходження служби цивільного захисту - не пізніше ніж за два тижні до закінчення строку дії чинного контракту - незалежно від строку попереднього атестування.
На виконання норм Порядку №929 атестаційний лист на підлеглого ОСОБА_2 був складений безпосереднім начальником ОСОБА_4 . Старший начальник Хоменко В.В. записав у відповідному розділі атестаційного листа свій висновок, поставив дату та підпис, після чого атестаційний лист 05.12.2019 подав на розгляд до атестаційної комісії 4 ДПРЗ.
Розділом ІIV Порядку №929 визначений порядок організації, підготовки, проведення атестування та затвердження висновку атестаційної комісії: особа, яка атестується, заздалегідь попереджається про час та місце засідання атестаційної комісії; атестаційний лист розглядається на засіданні атестаційної комісії у присутності особи, яка атестується. Атестаційна комісія має право робити запити про надання необхідних матеріалів і документів, що стосуються службової діяльності особи, яка атестується; якщо особа рядового і начальницького складу, яка атестується, не з`явилася на засідання атестаційної комісії без поважних причин, то комісія може провести атестування за її відсутності, про що робиться відповідний запис у протоколі засідання атестаційної комісії та атестаційному листі. Витяг з протоколу разом з атестаційним листом долучається до особової справи.
Висновки атестаційної комісії приймаються простою більшістю голосів за наявності на засіданні не менше двох третин від числа членів комісії і підписуються головою комісії та секретарем комісії. У разі рівного розподілу голосів голос голови атестаційної комісії є вирішальним.
Підсумки голосування заносяться до протоколу засідання атестаційної комісії, який підписують голова комісії, секретар комісії та усі присутні члени комісії.
Атестаційні висновки затверджуються керівником, який має на це право відповідно до схеми атестування осіб рядового і начальницького складу, або особою, яка тимчасово виконує його обов`язки. При згоді керівника з висновком атестаційної комісії він затверджує його або письмово складає власне рішення із зазначенням дати.
Відповідно до пункту 125 Положення №593, результати і висновки проведеного атестування вносяться головою атестаційної комісії у тижневий строк після його проведення до атестаційного листа.
За змістом пунктів 15,16 розділу IV Порядку № 929, безпосередні начальники зобов`язані у десятиденний строк з дня отримання атестаційних листів оголосити їх результати за місцем служби особам рядового і начальницького складу, які атестувалися. Особам, які були відсутні на службі з поважних причин, результати оголошуються в день їх прибуття до місця служби. Особа, яка атестувалася, ознайомившись із висновком атестаційної комісії, ставить під ним свій підпис і дату.
В письмових поясненнях (а.с.159-160, т.) підполковник служби ЦЗ ОСОБА_1 стверджує, що ознайомив з прийнятим рішення атестаційної комісії 4 ДПРЗ ОСОБА_2 протягом 5 днів після винесення рішення. В той час, як Комісія з проведення службового розслідування встановила, що це не відповідає дійсності, так як підпис та дата в атестаційному листі вказані 10.12.2019, але 10.12.2019 (на момент проведення атестаційної комісії 4 ДПРЗ) ОСОБА_2 перебував на лікуванні, що підтверджується наказами 4 ДПРЗ (по особовому складу з адміністративно-кадрових питань) «Про особовий склад» від 04.12.2019 № 183 (а.с.144, т.1), та наказом 4 ДПРЗ (по особовому складу з адміністративно-кадрових питань) «Про особовий склад» від 13.12.2019 № 188 (а.с.146, т.1).
Тобто, ОСОБА_1 не ознайомив з результатами атестування ОСОБА_2 після закінчення лікування та прибуття до місця служби.
Таким чином, позивачем внесена неправдива інформація до атестаційного листа ОСОБА_2 щодо дати ознайомлення його з висновками атестування.
Крім того, підпис в атестаційному листі ОСОБА_2 візуально дуже відрізняється від підпису в рапорті про продовження служби ЦЗ за новим контрактом від 08.11.2019 молодшого сержанта служби ЦЗ ОСОБА_2 .
Також, у поясненнях підполковник служби ЦЗ ОСОБА_1 зазначає, що не знав про те, що ОСОБА_2 перебуває на лікуванні, при цьому в листі погодження наказу 4 ДПРЗ (по особовому складу з адміністративно-кадрових питань) «Про особовий склад» від 04.12.2019 № 183 стоїть його підпис.
Позицію позивача, що його ніхто не поставив до відома про те, що пожежний рятувальник 30 ДПРЧ молодший сержант служби цивільного захисту ОСОБА_2 був відсутнім на добовому чергуванні у зв`язку із лікуванням, суд до уваги не приймає, оскільки саме ОСОБА_1 , як відповідальна особа, ознайомлюється із чисельністю особового складу та доповідає начальнику загону, у зв`язку з чим суд вбачає безвідповідальне ставлення до службових обов`язків та невиконання своїх обов`язків щодо організації та здійснення контролю за караульною службою 1 чергового караулу, зокрема, за яким закріплено ОСОБА_2 .
Крім того, засідання атестаційної комісії 10.12.2019 не проводилось, що підтверджується як матеріалами службового розслідування так і письмовими поясненнями самого позивача, як голови атестаційної комісії, та членів атестаційної комісії.
Отже, позивачем, як головою атестаційної комісії 4 ДПРЗ порушено підпункт 2 пункту 4 Розділу IV Порядку №929 щодо розгляду атестаційних листів, атестаційні листи розглянуто ні на засіданні атестаційної комісії, а на оперативній нараді, де були присутні не лише члени атестаційної комісії 4 ДПРЗ, а й інші особи з числа персоналу загону, що безпосередньо підтверджується ним у своїх поясненнях. Таким чином, ОСОБА_1 допущено витік конфіденційних відомостей за межі кола осіб, котрим ці відомості могли бути довірені.
В ході проведення службового розслідування було також підтверджено факт, що висновки атестаційної комісії щодо розгляду питання продовження строку служби за новим контрактом пожежного-рятувальника 30 ДПРЧ 4 ДПРЗ молодшого сержанта служби цивільного захисту ОСОБА_2 прийняті поза межами атестаційної комісії без проведення голосування, як того вимагає Порядок №929.
Згідно з підпунктом 3 пункту 4 Розділу IV Порядку №929, якщо особа рядового і начальницького складу, яка атестується, не з`явилася на засідання атестаційної комісії без поважних причин, то комісія може провести атестування за її відсутності, про що робиться відповідний запис у протоколі засідання атестаційної комісії та атестаційному листі. Витяг з протоколу разом з атестаційним листом долучається до особової справи.
В атестаційному листі ОСОБА_2 (а.с.262-264, т.1) не міститься запис про відсутність особи рядового і начальницького складу, яка атестується, на засіданні атестаційної комісії.
В пункті 17 подання на ОСОБА_2 (а.с.258-261, т.1) вказаний висновок атестаційної комісії: займаній посаді відповідає, доцільно укласти новий контракт про проходження служби терміном на три роки, підстава - протокол від 10.12.2019 року №19. Також, в подання на ОСОБА_2 внесений висновок щодо відповідності займаній посаді та доцільності укладання нового контракту, який не приймався атестаційною комісію 4 ДПРЗ.
При цьому, Комісією при проведенні службового розслідування встановлено про відсутність протоколу засідання атестаційної комісії від 10.12.2019 року.
Таким чином, ОСОБА_1 , як голова атестаційної комісії самоусунувся від виконання своїх обов`язків, що призвело до порушення норм встановлених Порядком № 929 та невиконання плану атестування рядового та молодшого начальницького складу 4 ДПРЗ ГУ ДСНС України у Дніпропетровській області з охорони об`єктів на 2019 рік, затверджений начальником 4 ДПРЗ полковником служби ЦЗ ОСОБА_6 03.12.2018 року.
Вищенаведені обставини підтверджуються доповідною запискою начальника 4 ДПРЗ ОСОБА_7 від 15.06.2021 про відсутність протоколів атестаційних комісій у 2019-2020 роках (а.с.231, т.1) разом із доповідною запискою ОСОБА_8 (а.с.232, т.1), наказом №366 від 15.10.2020 про призначення ОСОБА_8 на посаду провідного фахівця групи персоналу 4ДПРЗ (а.с.233, т.1), наказами від 13.05.2020 №146 та від 15.10.2020 №366 про призначення ОСОБА_9 (а.с.234, 235, т.1), поясненнями ОСОБА_9 (а.с.237-238, т.1) та наказом про результати службового розслідування від 08.12.2020 № 138 (а.с.239-240, т.1).
Крім того, з доповідної записки начальника 4 ДПРЗ Діброви О. від 15.06.2021 (а.с.241, т.1), рапортів ОСОБА_10 (а.с.242, т.1) та ОСОБА_11 (а.с.243, т.1) від 02.06.2021 також вбачається, що на засідання атестаційної комісії 10.12.2019 вони не запрошувались, тобто, безпосередньо засідання атестаційної комісії не відбулось.
Так, у поданнях ОСОБА_2 , ОСОБА_10 (а.с.254-257, т.1) та ОСОБА_11 (а.с.244-246, т.1) зроблено посилання на висновок атестаційної комісії, який комісія не приймала, та які зафіксовано у неіснуючому протоколі від 10.12.2019 року, а в атестаційних листах вказаних осіб зроблено посилання на засідання атестаційної комісії, яке не було організоване і проведене головою атестаційної комісії у відповідності до Положення про атестаційну комісію 4 ДПРЗ та Порядку №929.
Суд зауважує, що службовим розслідуванням встановлено саме відсутність протоколу засідання атестаційної комісії від 10.12.2019 як не складеного, а не такого, який загублено, тому посилання позивача, що він не є відповідальним за збереження протоколу, є необґрунтованим.
Інших доводів щодо встановлених висновком службового розслідування недоліків у роботі ОСОБА_1 , позивачем не наведено.
Пунктом 100 Дисциплінарного статуту про накладення дисциплінарного стягнення на порушника може видаватися наказ, зміст якого доводиться до відома особи рядового або начальницького складу, яку притягнуто до дисциплінарної відповідальності, під її підпис. У разі звільнення зі служби особі рядового або начальницького складу видається витяг з наказу. У разі відмови особи рядового чи начальницького складу від ознайомлення з наказом під її підпис безпосередній начальник складає про це акт.
Згідно з пунктом 2 Розділу VIII Інструкції №593, якщо вину особи рядового або начальницького складу повністю доведено, за результатами службового розслідування начальник, який призначив службове розслідування, визначає вид дисциплінарного стягнення щодо порушника та доручає підготувати проект відповідного наказу щодо його накладення.
За невиконання пункту 125 Положення № 593 та пунктів 2, 3, 7, 8, 14 розділу IV Порядку № 929 при організації та здійсненні розгляду питання продовження строку служби за новим контрактом щодо пожежного-рятувальника 30 ДПРЧ 4 ДПРЗ молодшого сержанта служби цивільного захисту ОСОБА_2 наказом від 19.01.2021 року №13 накладено на підполковника служби цивільного захисту ОСОБА_1 заступника начальника 4 ДПРЗ дисциплінарне стягнення у виді звільнення з посади.
Суд зазначає, що наказ (по особовому складу з адміністративно-кадрових питань) №532 від 18 листопада 2020 року, яким на ОСОБА_1 накладено дисциплінарне стягнення у виді попередження про неповну службову відповідність зі зменшенням розміру премії на 25% та зменшення розміру надбавки за особливості проходження служби на 5% було оскаржено позивачем до суду, та рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 01.04.2021 року по справі №160/379/21 у задоволенні позовних вимог - відмовлено. На даний час адміністративна справа перебуває у суді апеляційної інстанції .
Пунктом 31 Положення № 593 закріплено, що особи рядового і начальницького складу зобов`язані: чесно і сумлінно додержуватися Присяги служби цивільного захисту, виконувати закони України; добросовісно і в повному обсязі виконувати покладені на них згідно із займаною посадою службові обов`язки; додержуватися норм професійної та службової етики; дотримуватися правил внутрішнього розпорядку, сприяти підтриманню порядку і дисципліни тощо.
Відповідно до статті 25 Дисциплінарного статуту, начальник зобов`язаний бути прикладом у бездоганному виконанні вимог Присяги, наказів та розпоряджень, у дотриманні законності, службової дисципліни, професійної та службової етики, а також виховувати і підтримувати у підлеглих сумлінне ставлення до виконання службових обов`язків, виявлення честі та гідності, заохочувати ініціативність, самостійність і старанність на службі.
Саме за невиконання покладених на позивача службових обов`язків, як голови атестаційної комісії, і застосовано до нього захід дисциплінарної відповідальності - звільнення з посади.
Пунктом 103 Дисциплінарного статуту закріплено, що у разі якщо протягом року після накладення дисциплінарного стягнення у вигляді попередження про неповну службову відповідність особа рядового чи начальницького складу допустила повторне порушення службової дисципліни і зазначене дисциплінарне стягнення не було знято, відповідний начальник приймає рішення про переміщення цієї особи на нижчу посаду чи звільнення її із служби.
Відповідно до пункту 80 Дисциплінарного статуту, звільнення осіб рядового і начальницького складу зі служби у зв`язку з систематичним невиконанням умов контракту або через службову невідповідність є крайнім заходом дисциплінарного впливу і може застосовуватися у разі, якщо раніше вжиті заходи дисциплінарного впливу не дали позитивних результатів або якщо вчинене дисциплінарне правопорушення не сумісне з перебуванням на службі цивільного захисту.
При цьому, право вибору виду дисциплінарного стягнення, відповідно до норм Дисциплінарного статуту та Інструкції №515, належить начальнику, який призначив службове розслідування.
Судом відхиляються посилання позивача на пункт 80 Дисциплінарного статуту, оскільки звільнення з посади та звільнення зі служби цивільного захисту є різними поняттями, так як у першому випадку особа звільняється з посади, але продовжує проходити службу цивільного захисту, отримувати грошове забезпечення та користуватися всіма правами, гарантіями та пільгами, а в другому - звільняється зі служби, виключається із кадрів ДСНС та знімається із усіх видів грошового забезпечення, виплачується вихідна допомога.
За наведених обставин суд вважає, що наказ від 19.01.2021 року №13 про накладення на підполковника служби цивільного захисту ОСОБА_12 дисциплінарного стягнення у виді звільнення з посади, є правомірним та не вбачає підстав для його скасування.
Позивач у позові зазначає, що із наказом Головного управління від 19.01.2021 №13 його не було ознайомлено, однак, в матеріалах справи міститься копія вказаного наказу із особистим підписом ОСОБА_1 про ознайомлення із ним 19.01.2021 (т. 1 а.с. 54).
Наказ Головного управління (по особовому складу з адміністративно-кадрових питань) від 19.01.2021 №13 «Про результати службового розслідування» став підставою для видання наказу Головного управління (з кадрових питань (по особовому складу)) від 19.01.2021 року №23 про призначення підполковника служби цивільного захисту ОСОБА_1 на посаду начальника 12 державної пожежно-рятувальної частини 3 державного пожежно-рятувального загону Головного управління ДСНС України у Дніпропетровській області з посадовим окладом 5220,00 грн. у місяць, звільнення з посади заступника начальника 4 державного пожежно-рятувального загону Головного управління ДСНС України у Дніпропетровській області з охорони об`єктів, з 20 січня 2021 року.
В силу вимог пунктів 57, 60, 61 Положення №593 посади, на які призначаються особи рядового і начальницького складу, та відповідні їм спеціальні звання служби цивільного захисту визначаються штатом (штатним розписом).
Призначення осіб рядового і начальницького складу на посади та переміщення їх по службі здійснюється на підставі клопотань прямих начальників, погоджених із старшими прямими начальниками з урахуванням кадрового резерву для призначення на вищі посади, рішень атестаційних комісій та стану здоров`я осіб рядового і начальницького складу.
Особи рядового і начальницького складу призначаються на посади, які передбачені штатами (штатними розписами) органів чи підрозділів цивільного захисту, наказами по особовому складу відповідних керівників (начальників) згідно з номенклатурою посад.
Підпунктом 3 пункту 63 Положення №593 визначено, що призначення осіб рядового і начальницького складу (переміщення по службі) здійснюється у порядку накладення дисциплінарного стягнення.
У разі призначення особи рядового і начальницького складу на нижчу посаду в порядку накладення дисциплінарного стягнення відповідний наказ доводиться до відома такої особи шляхом його оголошення.
У даному випадку призначення позивача проведено на підставі рішення атестаційної комісії (п.60 Положення №593) та не потребувало особистої згоди позивача.
Вищевказаний наказ від 19.01.2021 №23 був зачитаний ОСОБА_1 начальником Головного управління генерал-майором служби цивільного захисту Кульбачем Андрієм Анатолієвичем 19.01.2021 року у присутності першого заступника начальника Головного управління полковника служби ЦЗ Логвіненка І.В., начальника управління персоналу Кухарєва О.Є., що підтверджується актом (а.с.181, т.1).
У пункті 84 Інструкції з діловодства в Головному управлінні ДСНС України у Дніпропетровській області, затвердженої наказом Головного управління № 50 від 31.01.2019 зі змінами внесеними наказом № 270 від 26.06.2019, погодженої протоколом засідання ЕПК державного архіву від 25.06.2019 № 17 (далі - Інструкція), зазначено, що призначення на посади регламентовано наказами з кадрових питань (особового складу), а притягнення до дисциплінарної відповідальності наказами по особовому складу з адміністративно-кадрових питань.
Отже, наказ (з кадрових питань (особового складу)) №23 від 19 січня 2021 року про призначення підполковника служби цивільного захисту ОСОБА_1 на посаду начальника 12 державної пожежно-рятувальної частини 3 державного пожежно-рятувального загону Головного управління ДСНС України у Дніпропетровській області, з 20 січня 2021 року є формою реалізації наказу (по особовому складу з адміністративно-кадрових питань) №13 від 19 січня 2021 року про накладення па підполковника служби цивільного захисту ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення у виді звільнення з посади.
При цьому, суд зауважує, що такого виду стягнення як пониження на посаді не передбачено, а тому, наказ № 23 від 19.01.2021 не є наказом про притягнення до дисциплінарної відповідальності, у зв`язку з чим доводи позивача, що у даному випадку має місце подвійне притягнення до дисциплінарної відповідальності за один і той самий проступок, є безпідставними.
Також, суд вважає необґрунтованими аргументи позивача, що відповідачем порушені строки притягнення до дисциплінарної відповідальності з огляду на наступне.
Згідно зі статтею 86 Дисциплінарного статуту, дисциплінарне стягнення може бути накладено не пізніше ніж протягом 30 днів від дня, коли про правопорушення стало відомо начальнику, а у разі проведення за фактом вчинення правопорушення службового розслідування - від дня закінчення службового розслідування, не враховуючи періоду тимчасової непрацездатності або перебування у відпустці порушника дисципліни.
Дисциплінарне стягнення не може бути накладено у період тимчасової непрацездатності або перебування особи рядового чи начальницького складу у відпустці, або якщо з дня вчинення правопорушення минуло більше року (пункт 87 Дисциплінарного статуту).
Відповідно до наказу Головного управління ДСНС України у Дніпропетровській області від 18.11.2020 №419 «Про призначення службового розслідування» службове розслідування проведено за інформацією, що викладена у доповідній записці начальника управління персоналу Головного управління Кухарєва О.Є. від 17.11.2020 року №4902-6436/4911.
Комісією встановлено, що засідання атестаційної комісії 4 ДПРЗ 10.12.2019 року не проводилося, питання продовження контракту пожежного-рятувальника 30 ДПРЧ молодшого сержанта служби ЦЗ Бондарчука В.О. розглядалося на оперативній нараді без присутності ОСОБА_2 та більшості членів атестаційної комісії 4 ДПРЗ.
Тобто, відповідачу стало відомо про скоєне правопорушення до завершення річного терміну застосування дисциплінарного стягнення, а тому, посилання позивача на пункт 87 Дисциплінарного статуту є безпідставним, а дисциплінарне стягнення накладено з дотриманням пункту 86 цього Статуту.
Таким чином, відповідачем при проведенні службового розслідування вжито достатніх та необхідних заходів щодо встановлення обставин, які є необхідними для притягнення особи для дисциплінарної відповідальності, дотримано передбачених законом прав та інтересів позивача як особи, щодо якої воно проводилося, а висновок відповідає вимогам щодо повноти та об`єктивності і взагалі підтверджує факт вчинення позивачем саме дисциплінарного проступку, за який його притягнуто до дисциплінарної відповідальності, а відтак, доводи позивача є помилковими.
Згідно з частиною 2 статті 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.
Відповідно до частини 1 статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.
В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин (частина 2 статті 77 КАС України).
Позивачем не доведено ті обставини, на яких ґрунтуються його позовні вимоги, а відповідач в свою чергу належним чином довів правомірність прийняття спірних наказів, у зв`язку з чим суд дійшов висновку, що позовні вимоги є необґрунтованими та такими, що задоволенню не підлягають.
Оскільки позовні вимоги є такими, що не підлягають задоволенню, підстави для стягнення з відповідача судового збору відсутні.
Керуючись статтями 9, 73-78, 90, 139, 243, 246 Кодексу адміністративного судочинства України, -
Рішення суду набирає законної сили відповідно до статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в порядку та у строки, встановлені статтями 295 та 297 Кодексу адміністративного судочинства України.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи рішення суду оскаржується до Третього апеляційного адміністративного суду через Дніпропетровський окружний адміністративний суд відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 Розділу VII Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя І.В. Тулянцева