Справа № 826/16623/18
Суддя: Донець В.А.
Дата ухвалення: 2021-07-30 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30 липня 2021 року м. Київ № 826/16623/18

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі судді Донця В.А. розглянув у спрощеному позовному провадженні без повідомлення (виклику) сторін адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Плавмет" до Державної податкової служби України, Головного управління ДПС у м. Києві про визнання протиправними дій, визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити дії.

Товариство з обмеженою відповідальністю "Плавмет" звернулось до суду з позовом про:

- визнання протиправними дії (бездіяльність) ДФС України щодо не реєстрації податкової накладної №3 від 17.06.2018 в Єдиному реєстрі податкових накладних, поданої Товариством з обмеженою відповідальністю "Плавмет";

- визнання протиправним та скасування рішення Комісії ДФС України за №831601/40617052 від 06.07.2018 про відмову в реєстрації податкової накладної №3 від 17.06.2018 в Єдиному реєстрі податкових накладних;

- визнання протиправним та скасування рішення Комісії ДФС України №19102/40617052/2 від 16.07.2018 про відмову у задоволенні скарги на рішення комісії Державної фіскальної служби України за №831601/40617052 від 06.07.2018;

- зобов`язання ДФС України зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних податкову накладу ТОВ "Плавмет" №3 від 17.06.2018;

- зобов`язання ДФС України подати суду звіт про виконання судового рішення протягом одного тижня з дня набрання законної сили судовим рішенням.

Ухвалами суду від: 12.11.2018 - відкрито провадження в справі, постановлено здійснювати розгляд справи в спрощеному позовному провадженні без повідомлення (виклику) сторін, надано строк для подання заяв по суті; 13.09.2019 - залучено до участі в адміністративній справі в якості другого відповідача Головне управління ДФС у м. Києві; від 30.07.2021 замінено відповідачів на Державну податкову службу України та Головне управління ДПС у м. Києві.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що контролюючим органом порушено норми підпункту 201.16.1 пункту 201.16 статті 201 Податкового кодексу України, оскільки ним не зазначено в квитанції чіткого критерію оцінки ступеня ризиків, достатнього для зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в єдиному реєстрі податкових накладних на підставі яких було здійснено зупинення реєстрації податкової накладної, водночас позивачем надано всі необхідні документи на підтвердження реальності операцій.

Представником Головного управління ДФС у м. Києві до суду подано відзиві, відповідно до якого представник просить відмовити у задоволенні позовних вимог з посиланням на Порядок з питання зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Аналогічний відзив подано представником Державної фіскальної служби України.

Дослідивши матеріали справи, судом встановлено.

Позивачем сформовано податкову накладну від 17.06.2018 №3 на загальну суму 1.216.363,20 грн. та подано її для реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних 04.07.2018.

Квитанцією від 04.07.2018 № реєстрацію податкової накладної від 17.06.2018 №3 зупинено відповідно до пункту 201.16 статті 201 Податкового кодексу України. Підставами зупинення реєстрації зазначеної податкової накладної визначено те, що податкова накладна відповідає відповідає вимогам підпункту 1.6 пункту 1 Критеріїв ризиковості платника податку".

Позивачем направлено повідомлення від 04.07.2018 №1 про подання пояснень та копій документів щодо податкових накладних/розрахунків коригування, реєстрацію яких зупинено.

Рішенням комісії ГУ ДФС у м. Києві від 06.07.2018 №831601/40617052 пвідмовлено у реєстрації податкової накладної від 17.06.2018 №3 в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Підставою зазначено ненадання платником податку розрахункових документів, банківських виписок з особових рахунків, документів щодо підтвердження відповідності продукції (декларації про відповідність, паспорти якості, сертифікати відповідності), наявність яких передбачена договором та/або законодавством.

Не погоджуючись з прийнятими рішенням, позивач звернувся зі скаргою від 06.07.2018 до Державної фіскальної служби України.

Рішеннями комісії з питань розгляду скарг від 16.07.2018 №19102/40617052/2 скаргу залишено без задоволення, а рішення комісії Головного управління ДФС у м. Києві без змін.

Позивачем направлено до Державної фіскальної служби України скаргу від 26.07.2018 №25071/1 на рішення комісії від 16.07.2018.Разом зі скаргою позивачем подано копії документів: договору поставки від 01.03.2018 №01-03-ПВ; специфікації від 01.03.2018 №1; специфікації від 01.04.2018 №2; даних з електронного кабінету; податкової накладної від 17.06.2018 №3; платіжного доручення від 25.06.2018 №904; прибуткового ордеру на поставлену продукцію від 18.06.2018 №355; товарно-транспортної накладної від 17.06.2018 №Р04; видаткової накладної від 17.06.2018 №27; рахунку на оплату від 17.06.2018 №27; акту до накладної від 17.06.2018 №27; сертифікату якості; листа про зміну реквізитів від 07.06.2018 №7; довідки про відкриття рахунку Ат КБ "Приватбанк"; квитанції №1 про зупинення реєстрації ПН; повідомлення щодо подачі документів від 04.07.2018; скарги на рішення про відмову в реєстрації податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних; рішення комісії від 06.07.2018 №831601/40617052; рішення комісії з питань розгляду скарг від 16.07.2018 №19102/40617052/2; атестата спеціалізованого металургійного переробного підприємства від 15.05.2017 №21; дозволів від 16.03.2017 №731.17.32 та ;725.17.32; статуту товариства; детальної інформації про юридичну особу; платіжного доручення від 19.07.2018 №80; податкової декларації з податку на додану вартість за червень 2018 року; квитанції від 17.07.2018 №2; копії довідок про результати проведення зустрічних звірок.

Листом від 02.08.2018 №25207/6/99-99-11-04-15 Державна фіскальна служба України повідомила позивача, що рішення від 16.07.2018 №19102/40617052/2 прийнято за результати розгляду скарги та може бути оскаржено до суду.

Позивач, вважаючи дії та рішення ДФС України щодо реєстрації податкової накладної протиправним, звернувся з позовом до суду.

Вирішуючи спір, суд виходить з такого.

Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, порядок їх адміністрування, права, обов`язки платників податків та зборів, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час адміністрування податків, а також відповідальність за порушення податкового законодавства врегульовано Податковим кодексом України (в редакції, чинній на час подання податкової накладної на реєстрацію та ухвалення оскаржуваного рішення, далі - ПК України).

Відповідно до пункту 201.1 статті 201 ПК України на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації в порядку, визначеному законодавством, електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.

Пунктом 201.10 статті 201 ПК України визначено: при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою (абзац перший); підтвердженням продавцю про прийняття його податкової накладної та/або розрахунку коригування до Єдиного реєстру податкових накладних є квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі, яка надсилається протягом операційного дня (абзац п`ятий); якщо надіслані податкові накладні / розрахунки коригування сформовано з порушенням вимог, передбачених пунктом 201.1 цієї статті та/або пунктом 192.1 статті 192 цього Кодексу, а також у разі зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування відповідно до пункту 201.16 цієї статті, протягом операційного дня продавцю/покупцю надсилається квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі про неприйняття їх в електронному вигляді або зупинення їх реєстрації із зазначенням причин (абзац десятий).

Відповідно до вимог пункту 201.16 статті 201 ПК України реєстрація податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути зупинена в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України.

На виконання зазначеної норми ПК України Кабінетом Міністрів України прийнято постанову від 21.02.2018 №117, якою затверджено "Порядок зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних"; "Порядок роботи комісій, які приймають рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації"; "Порядок розгляду скарг на рішення комісій, які приймають рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації".

Згідно з пунктом 3 "Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних" податкові накладні/розрахунки коригування, що подаються на реєстрацію в Реєстрі до проведення моніторингу, за результатами якого можливе зупинення їх реєстрації, перевіряються відповідно до таких ознак: податкова накладна, яка не підлягає наданню отримувачу (покупцю) та/або складена за операцією, що є звільненою від оподаткування (підпункт 1); обсяг постачання, зазначений платником податку в податкових накладних/розрахунках коригування, зареєстрованих у Реєстрі в поточному місяці, з урахуванням поданої на реєстрацію в Реєстрі податкової накладної/розрахунку коригування, становить менше 500 тис. гривень та керівник - посадова особа такого платника податку є особою, яка займає аналогічну посаду не більше ніж у трьох (включно) платників податку (підпункт 2); одночасно значення показників D та P, розрахованих у наведеному у цьому підпункті, мають такі розміри: D > 0,05, P < P м х 1,4, де: D - розрахункова величина, яка дорівнює S/T; S - загальна сума сплачених за останні 12 календарних місяців, що передують місяцю, в якому складено податкову накладну/розрахунок коригування, сум єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування та податків і зборів (крім суми податку на додану вартість, сплаченої під час ввезення товарів на митну територію України) платником податку та його відокремленими підрозділами; T - загальна сума постачання товарів/послуг на митній території України, що оподатковуються за ставками 0, 20 і 7 відсотків, зазначеними платником податку в податкових накладних/розрахунках коригування, зареєстрованих у Реєстрі за останні 12 календарних місяців, що передують місяцю, в якому складено податкову накладну/розрахунок коригування; P - сума податку на додану вартість, зазначена платником податку в податкових накладних/розрахунках коригування, зареєстрованих у Реєстрі у звітному (податковому) періоді, з урахуванням поданої на реєстрацію в Реєстрі податкової накладної/розрахунку коригування; P м - найбільша місячна сума податку на додану вартість, зазначена у податкових накладних/розрахунках коригування, зареєстрованих платником податку в Реєстрі за останні 12 календарних місяців, що передують місяцю, в якому складено податкову накладну/розрахунок коригування. Значення показника D за останні 12 календарних місяців обраховується ДФС станом на перше число календарного місяця та кожного 10 числа стає доступним платнику податку в електронному кабінеті (підпункт 3).

"Порядком зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних" також встановлено: в разі коли за результатами перевірки податкової накладної/розрахунку коригування визначено, що податкова накладна/розрахунок коригування відповідають одній з ознак, визначених у пункті 3 цього Порядку, такі податкова накладна/розрахунок коригування не підлягають моніторингу та підлягають реєстрації в Реєстрі (пункт 4); податкова накладна/розрахунок коригування, які підлягають моніторингу, перевіряються на відповідність критеріям ризиковості платника податку, критеріям ризиковості здійснення операцій та показникам позитивної податкової історії платника податку (пункт 5); у разі коли за результатами моніторингу платник податку, яким складено податкову накладну/розрахунок коригування, відповідає критеріям ризиковості платника податку, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється (пункт 6); у разі коли за результатами моніторингу податкова накладна/розрахунок коригування відповідають критеріям ризиковості здійснення операції, крім податкової накладної/розрахунку коригування, складених платником податку, який має позитивну податкову історію платника податку, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється (пункт 7).

Отже, за змістом наведених норм підставами для зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування є наступна відповідність: платника податку - критеріям ризиковості платника податку; податкової накладної/розрахунку коригування - критеріям ризиковості здійснення операції.

Як вже зазначалось вище, реєстрацію податкової накладної від 17.06.2018 №3 зупинено відповідно до пункту 201.16 статті 201 Податкового кодексу України. Підставами зупинення реєстрації зазначеної податкової накладної визначено те, що податкова накладна відповідає вимогам підпункту 1.6 пункту 1 "Критеріїв ризиковості платника податку".

Згідно з листом Державної фіскальної служби України від 21.03.2018 №959/99-99-07-18 "Критерії ризиковості платника податку" Платник податків відповідає критеріям ризиковості, якщо: 1.6. комісії головних управлінь ДФС в областях, м. Києві та Офісу великих платників податків ДФС можуть розглядати питання щодо встановлення ризиковості платника податків, а саме: платник податку зареєстрований (перереєстрований) за адресою, що знаходиться на непідконтрольній території України (зона АТО, АР Крим); дата реєстрації платником податку на додану вартість не перевищує трьох місяців з дати такої реєстрації; платник податку - юридична особа, який не має відкритих рахунків у банківських установах, крім рахунків в органах державної казначейської служби України (крім бюджетних установ); платник податку, посадова особа та/або засновник якого був посадовою особою та/або засновником суб`єкта господарювання, якого ліквідовано за процедурою банкрутства протягом останніх трьох років; платником податку не подано контролюючому органу податкову звітність з податку на додану вартість за два останні звітні періоди всупереч нормам підпункту 16.1.3 пункту 16.1 статті 16 та абзацу першого пункту 49.2 і пункту 49.18 статті 49 Податкового кодексу України; платником податку на прибуток не подано контролюючому органу фінансову звітність за останній звітний період всупереч нормам підпункту 16.1.3 пункту 16.1 статті 16 та пункту 46.2 статті 46 Податкового кодексу України (далі - Кодекс); наявна податкова інформація, що свідчить про наявність ознак здійснення ризикових операцій платником.

Ризиковість платника податку може бути встановлено у разі виконання хоча б одного з критеріїв, визначених у пунктах 1.1- 1.5 цих Критеріїв.

Якщо виявлено, що платник податків має ознаки ризиковості згідно з пунктом 1.6 цих Критеріїв, то такий платник податків виноситься на розгляд Комісії в той самий день і вноситься до переліку ризикових платників у день проведення засідання Комісії, на якому прийнято відповідне рішення.

Якщо платник податків, якого внесено до переліку ризикових суб`єктів господарювання, перестав відповідати критеріям ризиковості, що визначені у пунктах 1.1 - 1.5 цих Критеріїв, такого платника податків виключають з переліку ризикових суб`єктів господарювання в день отримання/виявлення такої інформації.

У разі якщо платник податків, внесений до переліку ризикових суб`єктів господарювання, перестав відповідати критеріям ризиковості, що визначені у пункті 1.6 цих Критеріїв, платника виключають з переліку ризикових суб`єктів господарювання за рішенням комісій головних управлінь ДФС в областях, м. Києві та Офісу великих платників податків ДФС .

Відповідачем не надано протоколу засідання Комісії, переліку платників податків, щодо яких виявлено ознаки ризиковості, згідно з підпунктом 1.6 пункту 1 Критеріїв, не надано матеріалів, на підставі яких платника податків віднесено до такого переліку, іншої інформації, доказів, що розглядається Комісією, яка, відповідно до "Порядку формування територіальними органами та структурними підрозділами ДФС переліку ризикових платників податків", обов`язково додається до протоколу засідання Комісій.

На думку суду, за наведеного правого регулювання фіскальний орган зобов`язаний у Квитанції чітко вказати не лише конкретний вид критерію, який встановлений підпунктом 1.6 пункту 1 Критеріїв, а також рішення, відповідно до якого позивача внесено до переліку ризикових платників. Водночас, у квитанції про зупинення реєстрації податкової накладної не зазначено, за якою саме підставою позивача із указаних в підпункті 1.6 пункту 1 Критеріїв віднесено до ризикових платників.

Згідно з "Порядком зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних": у квитанції про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування зазначаються: номер та дата складання податкової накладної / розрахунку коригування; порядковий номер, номенклатура товарів/послуг продавця, код товару згідно з УКТЗЕД/послуги згідно з Державним класифікатором продукції та послуг, зазначені у податковій накладній/розрахунку коригування, реєстрація яких зупинена; критерій(ї) ризиковості платника податку та/або критерій(ї) ризиковості здійснення операцій, на підставі якого(их) зупинено реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі, із розрахованим показником за кожним критерієм, якому відповідає платник податку; пропозиція щодо надання платником податку пояснень та копій документів, необхідних для прийняття контролюючим органом рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі (підпункти 1-4 пункту 13); перелік документів, необхідних для прийняття рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі, включає в себе: договори, зокрема зовнішньоекономічні контракти, з додатками до них; договори, довіреності, акти керівного органу платника податку, якими оформлені повноваження осіб, які одержують продукцію в інтересах платника податку для здійснення операції; первинні документи щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складські документи (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунки-фактури/інвойси, акти приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявності певних типових форм та галузевої специфіки, накладні; розрахункові документи та/або банківські виписки з особових рахунків; документи щодо підтвердження відповідності продукції (декларації про відповідність, паспорти якості, сертифікати відповідності), наявність яких передбачена договором та/або законодавством (пункт 14); письмові пояснення та копії документів, зазначених у пункті 14 цього Порядку, платник податку має право подати до контролюючого органу протягом 365 календарних днів, що настають за датою виникнення податкового зобов`язання, відображеного у податковій накладній / розрахунку коригування. Платник податку має право подати письмові пояснення та копії документів до декількох податкових накладних/розрахунків коригування, якщо такі податкові накладні/розрахунки коригування складені на одного отримувача - платника податку за одним і тим самим договором або якщо в таких податкових накладних/розрахунках коригування відображені однотипні операції (з однаковими кодами товарів згідно з УКТЗЕД або кодами послуг згідно з Державним класифікатором продукції та послуг) (пункт 15); підставами для прийняття комісіями контролюючих органів рішення про відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування є: ненадання платником податку письмових пояснень стосовно підтвердження інформації, зазначеної у податковій накладній/розрахунку коригування, реєстрацію яких зупинено; ненадання платником податку копій документів відповідно до підпункту 4 пункту 13 цього Порядку; надання платником податку копій документів, які складені з порушенням законодавства (пункт 21).

Відповідачі не надали пояснень з приводу обставин, на підставі яких сформовано висновок про відповідність зазначеної податкової накладної критеріям ризиковості здійснення операцій і не доведено, що обсяг постачання товару/послуги перевищує величину залишку обсягу придбання такого товару/послуги та обсягу його постачання, тобто не доведено правомірність зупинення реєстрації спірної податкової накладної.

У свою чергу позивач на підтвердження правомірності виписування податкових накладних надав копії документів щодо здійснення господарських операцій: договору поставки від 01.03.2018 №01-03-ПВ; специфікації від 01.03.2018 №1; специфікації від 01.04.2018 №2; даних з електронного кабінету; податкової накладної від 17.06.2018 №3; платіжного доручення від 25.06.2018 №904; прибуткового ордеру на поставлену продукцію від 18.06.2018 №355; товарно-транспортної накладної від 17.06.2018 №Р04; видаткової накладної від 17.06.2018 №27; рахунку на оплату від 17.06.2018 №27; акту до накладної від 17.06.2018 №27; сертифікату якості; листа про зміну реквізитів від 07.06.2018 №7; довідки про відкриття рахунку Ат КБ "Приватбанк"; квитанції №1 про зупинення реєстрації ПН; повідомлення щодо подачі документів від 04.07.2018; скарги на рішення про відмову в реєстрації податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних; рішення комісії від 06.07.2018 №831601/40617052; рішення комісії з питань розгляду скарг від 16.07.2018 №19102/40617052/2; атестата спеціалізованого металургійного переробного підприємства від 15.05.2017 №21; дозволів від 16.03.2017 №731.17.32 та ;725.17.32; статуту товариства; детальної інформації про юридичну особу; платіжного доручення від 19.07.2018 №80; податкової декларації з податку на додану вартість за червень 2018 року; квитанції від 17.07.2018 №2; копії довідок про результати проведення зустрічних звірок.

Враховуючи те, що оскаржуваним рішенням не визначено які саме розрахункові документи, банківські виписки з особових рахунків, документи щодо підтвердження відповідності продукції (декларації про відповідність, паспорти якості, сертифікати відповідності), наявність яких передбачена договором та/або законодавством не були подані позивачем для підтвердження правомірності формування податкової накладної, суд доходить висновку про необґрунтованість оскаржуваного рішення.

Крім того, під час розгляду справи відповідачами, як суб`єктами владних повноважень, не надано суду доказів, які спростовували б твердження позивача, не наведено мотивів прийняття рішення №831601/40617052 від 06.07.2018, не зазначено, яких документів не достатньо або які документи складені з порушеннями та не можуть бути взяті до уваги. Відтак, підлягає задоволенню вимога про визнання протиправним та скасування рішень Головного управління ДФС в м. Києві про реєстрацію або відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкової накладної від 06.07.2018 №831601/40617052.

Позивачем заявлено вимогу про зобов`язання ДФС України зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних податкову накладну від 17.06.2018 №3.

Відповідно до підпункту 201.1, пункту 201.10 статті 201 ПК України реєстрацію податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних віднесено до обов`язків платника податків.

Пунктом 28 "Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних", визначено, що податкова накладна / розрахунок коригування, реєстрацію яких зупинено, реєструється у день настання однієї з таких подій: прийнято та набрало чинності рішення про реєстрацію податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі; набрання рішенням суду законної сили про реєстрацію податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі.

Механізм внесення відомостей, що містяться у податковій накладній та/або розрахунку коригування кількісних і вартісних показників до неї, до Єдиного реєстру податкових накладних визначено "Порядком ведення Єдиного реєстру податкових накладних, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 29.12.2010 №1246.

При цьому, згідно з пунктом 19, пунктом 20 "Порядку ведення Єдиного реєстру податкових накладних", затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 29.12.2010 №1246 податкова накладна та/або розрахунок коригування, реєстрацію яких зупинено, реєструється у день настання однієї з таких подій: прийняття в установленому порядку та набрання чинності рішенням про реєстрацію податкової накладної та/або розрахунку коригування; набрання рішенням суду законної сили про реєстрацію податкової накладної та/або розрахунку коригування (у разі надходження до ДФС відповідного рішення); неприйняття та/або відсутність реєстрації в установленому порядку рішення про реєстрацію або відмову в реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування.

У разі надходження до ДФС рішення суду про реєстрацію або скасування реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування, яке набрало законної сили, такі податкові накладні та/або розрахунки коригування реєструються після проведення перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку (крім абзацу десятого), або їх реєстрація скасовується. При цьому датою реєстрації або скасування реєстрації вважається день, зазначений в такому рішенні, або день набрання законної сили рішенням суду.

З огляду на зазначені норми та висновок суду про протиправність рішення щодо відмови в реєстрації податкової накладної, та враховуючи що ДПС України є правонаступником ДФС України і розпочала роботу, підлягає задоволенню вимога про зобов`язання Державної податкової служби України зареєструвати податкову накладну від 17.06.2018 №3 у Єдиному реєстрі податкових накладних датою направлення її на реєстрацію позивачем (04.07.2018).

На думку суду, не підлягають задоволенню вимоги про визнання протиправними дій ДФС України щодо не реєстрації податкової накладної №3 від 17.06.2018 та про визнання протиправними та скасування рішень комісії з питань розгляду скарг ДФС України від 16.07.2018 №19102/40617052/2. Позовна заява не містить обґрунтування протиправності вказаних дій та рішень. Також суд враховує, що оскарження рішення комісії про відмову в реєстрації податкової накладної до комісії вищого рівня є досудовим вирішенням спору, скасування цього рішень не призводить до вирішення спору та захисту інтересів позивача. В свою чергу, визнання протиправним та скасування рішення комісії та зобов`язання зареєструвати податкову накладну є належним способом захисту інтересів позивача.

Позивач просить зобов`язати ДФС України подати суду звіт про виконання судового рішення протягом одного тижня з дня набрання законної сили судовим рішенням.

Відповідно до частини першої статті 382 КАС України суд, який ухвалив судове рішення в адміністративній справі, може зобов`язати суб`єкта владних повноважень, не на користь якого ухвалене судове рішення, подати у встановлений судом строк звіт про виконання судового рішення.

У даній категорії спорів суд не вбачає підстав для встановлення судового контролю на стадії розгляду справи по суті та ухвалення рішення.

Згідно з частиною третьою статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України при частковому задоволенні позову судові витрати покладаються на обидві сторони пропорційно до розміру задоволених позовних вимог. При цьому суд не включає до складу судових витрат, які підлягають розподілу між сторонами, витрати суб`єкта владних повноважень на правничу допомогу адвоката та сплату судового збору.

Позивачем сплачено судовий збір за три вимоги немайнового характеру у розмірі 5286,00 грн. (платіжні доручення від 19.10.2018 №113 та від 08.10.2018 №111).

Оскільки позов задоволено частково, вимоги про визнання протиправним та скасування рішення від 06.07.2018 №831601/40617052 та зобов`язання ДПС України зареєструвати податку накладну від 17.06.2018 №3 є пов`язаними, то на користь позивача слід присудити понесені ним судові витрати в розмірі 1762,00 грн. за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у м. Києві.

Керуючись статтею 246 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ВИРІШИВ:

Позов задовольнити частково.

Визнати протиправним та скасувати рішення комісії Головного управління ДФС у м. Києві, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмові в такій реєстрації від 06 липня 2018 року №831601/40617052 про відмову в реєстрації податкової накладної від 17 червня 2018 року №3 в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Зобов`язати Державну податкову службу України зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних податкову накладну Товариства з обмеженою відповідальністю "Плавмет" від 17 червня 2018 року №3.

У задоволенні решти позову відмовити.

Стягнути на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "Плавмет" судові витрати зі сплати судового збору в розмірі 1762,00 грн. (одна тисяча сімсот шістдесят дві гривні 00 копійок) за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у м. Києві.

Позивач - Товариство з обмеженою відповідальністю "Плавмет" (ідентифікаційний код 40617052, місцезнаходження: 13562, Чернігівська область, село Ягідне, вулиця Космонавтів, будинок 24).

Відповідач - Державна податкова служба України (ідентифікаційний код 43005393, місцезнаходження: 04053, місто Київ, Львівська Площа, будинок 8).

Відповідач - Головне управління ДПС у м. Києві (ідентифікаційний код відокремленого підрозділу 44116011, місцезнаходження: 04116, місто Київ, вулиця Шолуденка, будинок 33/19).

Відповідно до статті 295 Кодексу адміністративного судочинства України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено в день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Згідно зі статтею 255 Кодексу адміністративного судочинства України рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Підпунктом 15.5 пункту 15 Розділу VII "Перехідні положення" Кодексу адміністративного судочинства України (в редакції Закону України від 03.10.2017 №2147-VIII) передбачено, що до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу. У разі порушення порядку подання апеляційної чи касаційної скарги відповідний суд повертає таку скаргу без розгляду.

Суддя В.А. Донець