Справа № 723/3829/20
Суддя: Капустинський М.М.
Дата ухвалення: 2021-07-28 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 723/3829/20

Головуючий суддя 1-ої інстанції - Дячук О.О.

Суддя-доповідач - Капустинський М.М.

28 липня 2021 року

м. Вінниця

Сьомий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

головуючого судді: Капустинського М.М.

суддів: Смілянця Е. С. Сапальової Т.В. ,

за участю:

секретаря судового засідання: Шпикуляк Ю.В.,

позивача: ОСОБА_1

представника позивача: Пустовіта Ю.О.,

представника відповідача: Решетник В.Ф.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Головного управління Держгеокадастру у Чернівецькій області на рішення Сторожинецького районного суду Чернівецької області від 23 лютого 2021 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Старшого державного інспектора з контролю за використанням та охороною земель і дотримання вимог земельного законодавства України про охорону земель Головного Управління Держгеокадастру у Чернівецькій області Кибича Віталія Миколайовича, Головного управління Держгеокадастру у Чернівецькій області про скасування постанови,

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1 (далі -позивач) звернувся в Сторожинецький районний суд Чернівецької області з адміністративним позовом до старшого державного інспектора з контролю за використанням та охороною земель і дотримання вимог земельного законодавства України про охорону земель Головного Управління Держгеокадастру у Чернівецькій області Кибича Віталія Миколайовича (далі - відповідач-1), Головного Управління Держгеокадастру у Чернівецькій області (далі - відповідач-2) про скасування постанови, зазначивши, що АП «Кам`яна» орендує земельну ділянку на підставі Договору оренди земельної ділянки водного фонду від 16.06.2004 року загальною площею 20,5402 га, з яких 8,131га сінокіс, 12,1653 водне дзеркало, 0,2439 дамба, дорога для рибогосподарських потреб.

В обґрунтування позовних вимог зазначав, що 10.06.2020 року на виконання розпорядження №91 від 17.03.2020 року Сторожинецької РДА робочою комісією було здійснено обстеження водного об`єкта (у тому числі гідротехнічної споруди), який знаходиться у адміністративних межах Кам`янської та Михальчанської сільських рад (за межами населених пунктів), який перебуває в довгостроковій оренді у АП ТОВ «Кам`яна» за договором оренди земельної ділянки від 16.06.2004 року. Результати обстеження оформлені актом від 10.06.2020 року та було виявлено покриття прибережної смуги рослинністю, про що повідомлено позивача листом №1028/01-24 від 16.06.2020 року та запропоновано очистити вказану водоохоронну зону у термін до 10.09.2020 року.

29.07.2020 року відповідачем-1 складено «Акт перевірки дотримання вимог земельного законодавства за об`єктом - земельної ділянки» №448ДК/356/АП/09/01-20 від 29.07.2020року. Також відповідачем складений Акт обстеження земельної ділянки №448ДК076/А0/10/01-20 від 29.07.2020 року. Вказаними актами підтверджено наявність рослинності, а саме вирощування сільськогосподарської культури - сої у межах прибережної захисної смуги. За результатами вказаного акта обстеження відповідачем у відношенні позивача був складений протокол про адміністративне правопорушення №448-ДК/0164 П/07/01-20 від 29.07.2020року.

Вважаючи, що протокол складений безпідставно позивач направив відповідачу заперечення на протокол, проте відповідач до уваги заперечення не взяв направив позивачу повідомлення про розгляд справи про адміністративне правопорушення, на вказане повідомлення позивач направив заперечення, проте 26.08.2020р. відповідачем прийнято постанову про накладення адміністративного стягнення №448-ДК/0192По/08/01-20 від 26.08.2020р., якою ОСОБА_1 визнано винним у вчиненні правопорушення передбаченого ст.53 КУпАП та зазначено, що вказаним правопорушенням спричинено шкоду на суму 40125.03 грн.

Позивач вважає вказану постанову незаконною та такою, що підлягає скасуванню, посилаючись на незаконність перевірки, оскільки в акті підставою для перевірки зазначено «Обстеження земельної ділянки проведено у зв`язку з необхідністю: плановий захід на 3 квартал 2020 року».

Позивач вказував, що внаслідок запровадження на території України карантину, 30 березня 2020р. прийнято Закон України №540 відповідно до якого проведення планових заходів органами державного нагляду (контролю) тимчасово заборонено на період карантину. Позивач вважає, що оскільки перевірка проводилася у період мараторію, тому вона є незаконно.

Також, постанова прийнята з порушенням строків, оскільки порушення було виявлене 10.06.2020р. тому адміністративне стягнення мало бути накладено не пізніше 09.08.2020 року.

Постанова прийнята без доказів вчинення позивачем порушення передбаченого ст.53 КУпАП, оскільки у протоколі зазначено, що виявлені порушення полягають у нецільовому використанні та порушенні природоохоронного режиму водоохоронної зони, яке виявилося у обробітку полів та вирощуванні с/г продукції у прибережній смузі, проте крайні паростки сої ростуть поза межами водоохоронної зони, тому відсутня подія правопорушення, за яке на позивача накладено адміністративне стягнення. Відповідачем не доведено, що у позивача був умисел на вчинення порушення, не доведено, що позивач навмисно засіяв сою, тобто у діях позивача відсутній склад правопорушення.

Враховуючи зазначене, позивач просив суд ухвалити рішення, яким поновити строк звернення з адміністративним позовом так як постанову №448 отримав 02.09.2020 р., просив визнати протиправною та скасувати постанову №448-ДК/0192По/08/01-20 від 26.08.2020 р., якою його притягнуто до адміністративної відповідальності, у зв`язку з відсутністю події та складу адміністративного правопорушення. Стягнути з відповідача на його користь судовий збір у сумі 840.80 грн.

Рішенням Сторожинецького районного суду Чернівецької області від 23 лютого 2021 року позов задоволено частково.

Скасовано постанову №448-ДК/0192По/08/01-20 від 26.08.2020 року, якою ОСОБА_1 притягнуто до адміністративної відповідальності за статтею 53 КУпАП.

Провадження по справі про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ст.53 КУпАП закрито.

В іншій частині позову відмовлено.

Не погоджуючись з прийнятим судовим рішенням, відповідач подав апеляційну скаргу, в якій просить рішення суду першої інстанції скасувати та ухвалити нове рішення, яким у позові відмовити. В апеляційній скарзі зазначає, що державні інспектори у сфері державного контролю за використанням та охороною земель і дотриманням вимог законодавства України про охорону земель мають право складати акти перевірок чи протоколи про адміністративні правопорушення у сфері використання та охорони земель і дотримання вимог законодавства про охорону земель та розглядати відповідно до законодавства справи про адміністративні правопорушення, а також подавати в установленому законодавством України порядку до відповідних органів матеріали перевірок щодо притягнення винних осіб до відповідальності.

Апелянт зазначає, що у відповідності до наданих йому повноважень та на виконання покладених обов`язків, з метою належного реагування державними інспекторами Управління з контролю за використанням і охороною земель Головного управління Держгеокадастру у Чернівецькій області проведено перевірку додержання вимог земельного законодавства, а саме, законності використання земельної ділянки яка знаходиться під об`єктом водного фонду загальною площею 20,5402 га, що знаходяться в адміністративних межах Кам`янської та Михальчанської сільських рад (за межами населених пунктів) державної форми власності, яка є предметом договору оренди водного фонду від 16.06.2004 реєстраційний №232.

За результатами перевірки, державними інспекторами складено Акт перевірки дотримання вимог земельного законодавства №448ДК/356/АП/09/01-20 від 29.07.2020 та акт обстеження №448ДК076/АО/10/01-20 від 29.07.2020 року, якими встановлено, що керівник АТ TОB "Кам`яна" ОСОБА_1 використовує частину земельної ділянки, із земельного масиву 20,5402 га, площею 7,7 га з порушенням положень статей 60, 61 Земельного кодексу України, та не за цільовим призначенням, що суперечить ст.79-1, 123. 124, 126, 134 Земельного кодексу України та ст.15 Закону України «Про оренду землі» та положень статті 288 Податкового кодексу України, та порушено вимоги статті 111 Земельного кодексу, якою закріплені обтяження прав на земельну ділянку, обмеження у використанні земель.

Зазначає, що за наслідками виявленого порушення земельного законодавства України внесено припис №448-ДК/0164Пр/03/01-20 від 29.07.2020, про усунення встановленого порушення земельного законодавства.

26.08.2020 року державними інспекторами у сфері державного контролю за використанням та охороною земель і дотриманням вимог законодавства України на керівника АПТ ТОВ "Кам`яна" Шевчука Д.М., (як керівника юридичної особи) складено постанову про накладення адміністративного стягнення за №448-ДК/0192По/08/01-20 від 26.08.2020, а також розрахований розмір шкоди, заподіяної внаслідок використання земельних ділянок не за цільовим призначенням який оформлений повідомленням №448-ДК/0097ШК/11/01-20 від 26.08.2020, розмір якої становить 40125, 03грн..

Землекористувачем приписи не виконано та продовжилося використання прибережної захисної смуги всупереч встановлених обмежень.

За наслідками невиконання умов припису, винесених державним інспектором Управління з контролю за використанням і охороною земель Головного управління Держгеокадастру у Чернівецькій області, проведено повторну перевірку дотримання вимог земельного законодавства керівником АПТ ТОВ "Кам`яна" Шевчук Д.М. щодо використання частину земельної ділянки, із земельного масиву 20,5402 га, площею 7,7 га прибережної захисної смуги про, що складено Акт перевірки дотримання вимог земельного законодавства №600-ДК/473/АП/09/01-20 від 02.09.2020, яким встановлено невиконання постанови №448-ДК/0192По/08/01-20 від 26.08.2020 та припису №448-ДК/0164Пр/03/01-20 від 29.07.2020, щодо усунення встановлених порушень земельного законодавства України, за невиконання законних вимог державних інспекторів Управління з контролю використанням і охороною земель Головного управління Держгеокадастру Чернівецькій області. За наслідками повторної перевірки, керівника АПТ ТОВ "Кам`яна" Шевчука Д.М., притягнено до відповідальності, за невиконання приписів посадових осіб, за яке передбачено адміністративну відповідальність відповідно до положень статті 188-5 КУпАП, а також повторно винесено припис №600-ДК/0208Пр/03/01-20 від 02.09.2020, про повторне усунення встановленого порушення, відповідно до приписів статті 188-5 КУпАП.

02.09.2020 року складено протокол про адміністративне правопорушення №600- ДК/0201П/07/01-20, а 10.09.2020 складено постанову про накладення адміністративного стягнення за №600-ДК/0218По/08/01-20.

Крім того, апелянт зазначив, що умовами договору оренди водного фонду від 16.06.2004 реєстраційний № 232, укладеного між Сторожинецькою районною державною адміністрацією та АПТ ТОВ "Кам`яна" в особі Шевчука Д.М., чітко встановлені обмеження використання прибережної захисної смуги, які передбачені розділом 4 Цільове призначення, а умови використання і збереження якості землі у розділі 6 Права і обов`язки сторін, а особливу увагу звертає на розділ 7 в якому чітко визначені положення якими Орендарю забороняється вчиняти конкретні дії при використанні орендованої земельної ділянки.

Орендар в особі керівника АПТ ТОВ "Кам`яна" Шевчука Дмитра Миколайовича» відомості про земельну ділянку, яка є предметом договору оренди водного Фонду від 16.06.2004 реєстраційний №232, до Державного земельного кадастру не вносив, тобто АПТ ТОВ "Кам`яна" в особі Шевчука Д.М. як недобросовісний землекористувач тривалий час, починаючи з 2004 року недотримуючись встановлених норм законодавства України та умов договору оренди, ухиляється від виконання приписів Закону, та не вносить відомості до Державного земельного кадастру про орендовану земельну ділянку, та не встановлює фактичні розміри використовуваної земельної ділянки, тому доводи викладені в адміністративному позові не відповідають фактичним обставинам справи є надуманими та такими, що базуються на припущеннях.

Вважає, що ОСОБА_1 допущено порушення щодо розорювання прибережної захисної смуги площею 7.7 га та використано її для вирощування сої.

Зазначає, що сукупність наведених вище фактів щодо незаконного використання частини вказаної земельної ділянки, Аграрно-промисловим товариством з обмежено відповідальністю «Кам`яна» в особі директора Шевчука Д.М., порушує встановлений законодавством України правовий режим використання земель, повністю доводить адміністративний проступок ОСОБА_1 , як керівника Аграрно-промисловим товариством з обмежено відповідальністю «Кам`яна», яким за наслідками виявленого притягнено до адміністративної відповідальності за приписами статей 53, 188-5 КУпАП та повністю спростовує твердження викладені в адміністративному позові від 09.09.2020 року.

Представником позивача на адресу суду надіслано відзив у якому він просить залишити апеляційну скаргу без задоволення, а рішення суду першої інстанції - без змін, з огляду на доводи зазначені у відзиві.

В судовому засіданні апелянт підтримав доводи апеляційної скарги та просив її задовольнити, а рішення суду першої інстанції скасувати.

Позивач та його представник в судовому засіданні заперечили проти задоволення апеляційної скарги відповідача та просили рішення суду першої інстанції залишити без змін.

Заслухавши позивача та представників сторін, обговоривши доводи апеляційної скарги, перевіривши законність та обґрунтованість судового рішення, судова колегія вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з огляду на таке.

Як встановлено судом першої інстанції та підтверджується наявними в справі матеріалами, АП «Кам`яна» орендує земельну ділянку на підставі Договору оренди земельної ділянки водного фонду від 16.06.2004року загальною площею 20,5402га, з яких 8,131га сінокіс, 12,1653 водне дзеркало, 0,2439 дамба, дорога для рибогосподарських потреб.

10.06.2020 року на виконання розпорядження №91 від 17.03.2020 року Сторожинецької РДА робочою комісією здійснено обстеження водного об`єкта (у тому числі гідротехнічної споруди), який знаходиться у адміністративних межах Кам`янської та Михальчанської сільських рад (за межами населених пунктів), який перебуває в довгостроковій оренді у АП ТОВ «Кам`яна» за договором оренди земельної ділянки від 16.06.2004р.. Результати обстеження оформлені актом від 10.06.2020р в якому зазначено про покриття прибережної смуги рослинністю, про що повідомлено позивача листом №1028/01-24 від 16.06.2020 року та запропоновано очистити вказану водоохоронну зону у термін до 10.09.2020року.

29.07.2020 року Головним Управлінням Держгеокадастру у Чернівецькій області проведена планова перевірка дотримання вимог земельного законодавства за об`єктом - земельної ділянки, яка знаходиться у адміністративних межах Кам`янської та Михальчанської сільських рад (за межами населених пунктів) та перебуває в довгостроковій оренді у АП ТОВ «Кам`яна». В результаті перевірки було складено «Акт перевірки дотримання вимог земельного законодавства за об`єктом - земельної ділянки» №448ДК/356/АП/09/01-20 від 29.07.2020 року. Також відповідачем був складений Акт обстеження земельної ділянки №448ДК076/А0/10/01-20 від 29.07.2020 року. Вказаними актами було підтверджено наявність рослинності, а саме вирощування сільськогосподарської культури - сої. У межах прибережної захисної смуги. За результатами вказаного акта обстеження відповідачем у відношенні позивача складений протокол про адміністративне правопорушення №448-ДК/0164 П/07/01-20 від 29.07.2020 року.

Вважаючи, що протокол складений безпідставно позивач направив відповідачу заперечення на протокол, проте відповідач до уваги заперечення не взяв направив позивачу повідомлення про розгляд справи про адміністративне правопорушення, на вказане повідомлення позивач направив заперечення, проте 26.08.2020р. відповідачем прийнято постанову про накладення адміністративного стягнення №№448-ДК/0192По/08/01-20 від 26.08.2020 року, якою ОСОБА_1 визнано винним у вчиненні правопорушення передбаченого ст.53 КУпАП та зазначено, що вказаним правопорушенням спричинено шкоду на суму 40125.03грн..

Задовольняючи частково позовні вимоги суд першої інстанції дійшов висновку щодо відмови в задоволенні позовної вимоги про визнання протиправною постанови №448-ДК/0192По/08/01-20 від 26.08.2020р., оскільки старший державний інспектор з контролю за використанням та охороною земель і дотримання вимог земельного законодавства України про охорону земель Головного Управління Держгеокадастру у Чернівецькій області Кибич Віталій Миколайовича при розгляді протоколу про адміністративне правопорушення відповідно до наданих йому повноважень мав право виносити оскаржувану постанову.

Щодо решти позовних вимог суд першої інстанції дійшов висновку про їх обґрунтованість.

Розглядаючи питання про законність та обґрунтованість судового рішення, яким позов задоволено, суд апеляційної інстанції враховує наступне.

Відповідно до ч.2 ст.19 Конституції органи державної влади їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та спосіб, що передбачені Конституцією та законами.

Земельні відносини в Україні регулюються Конституцією України, Земельним кодексом України (далі - ЗК України), а також прийнятими відповідно до них нормативно - правовими актами.

Згідно з положеннями статей 125, 126 ЗК України право власності на земельну ділянку, а також право постійного користування та право оренди земельної ділянки виникають з моменту державної реєстрації цих прав.

Право власності, користування земельною ділянкою оформлюється відповідно до Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» від 1.07.2004 №1952-IV.

Громадяни та юридичні особи несуть цивільну, адміністративну або кримінальну відповідальність відповідно до законодавства за таке порушення як самовільне зайняття земельних ділянок ( п. «б» ч.1 ст.125 ЗК України).

Законом 963-IV визначено правові, економічні та соціальні основи організації здійснення державного контролю за використанням та охороною земель і спрямований на забезпечення раціонального використання і відтворення природних ресурсів та охорону довкілля.

Надаючи правову оцінку проведенню контролюючим органом перевірки законності використання земельної ділянки, суд першої інстанції виходив з наступного.

Згідно з положеннями ч.4 ст.9 Закону №963-IV держконтроль за використанням та охороною земель, дотриманням вимог законодавства про охорону земель і моніторинг ґрунтів здійснюються, зокрема, шляхом проведення перевірок.

Порядок та підстави проведення таких перевірок Законом №963-IV не визначено.

Водночас, відповідно до пп.25-1 п.4 Положення про Державну службу з питань геодезії, картографії та кадастру, затвердженого постановою Кабінету Міністрів від 14.01.2015 року №15, Держгеокадастр відповідно до покладених на нього завдань організовує та здійснює державний нагляд (контроль) за дотриманням земельного законодавства, використанням та охороною земель усіх категорій і форм власності, у тому числі за: веденням держобліку і реєстрацією земель, достовірністю інформації про наявність та використання земель; дотриманням вимог земельного законодавства в процесі укладання цивільно-правових договорів, передачі у власність, надання у користування, в тому числі в оренду, вилучення (викупу) земельних ділянок; дотриманням органами державної влади, органами місцевого самоврядування, юридичними та фізичними особами вимог земельного законодавства та встановленого порядку набуття і реалізації права на землю; використанням земельних ділянок відповідно до цільового призначення; дотриманням органами виконавчої влади та органами місцевого самоврядування вимог земельного законодавства з питань передачі земель у власність та надання у користування, зокрема в оренду, зміни цільового призначення, вилучення, викупу, продажу земельних ділянок або прав на них на конкурентних засадах.

Порядок та підстави проведення перевірок врегульовані Законом України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» №877-V (надалі - «Закон №877-V»), який визначає правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов`язки та відповідальність суб`єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю).

Відповідно до норм даного закону орган державного нагляду (контролю) здійснює контролюючі функції шляхом проведення планових та позапланових заходів, які здійснюються у формі перевірок, ревізій, оглядів, обстежень та в інших формах, визначених законом;

Згідно з положеннями ч.11 ст.4 Закону №877-V плановий чи позаплановий захід щодо суб`єкта господарювання - юридичної особи має здійснюватися у присутності керівника або особи, уповноваженої керівником.

Планові заходи здійснюються відповідно до річних планів, що затверджуються органом державного нагляду (контролю) не пізніше 1 грудня року, що передує плановому. Внесення змін до річних планів здійснення заходів державного нагляду (контролю) не допускається, крім випадків зміни найменування суб`єкта господарювання та виправлення технічних помилок.

Плановим періодом вважається рік, який обчислюється з 1 січня по 31 грудня планового року. Плани здійснення заходів державного нагляду (контролю) на наступний плановий період повинні містити дати початку кожного планового заходу державного нагляду (контролю) та строки їх здійснення. Протягом планового періоду здійснення більш як одного планового заходу державного нагляду (контролю) щодо одного суб`єкта господарювання одним і тим самим органом державного нагляду (контролю) не допускається.

Органи державного нагляду (контролю) здійснюють планові заходи з державного нагляду (контролю) за умови письмового повідомлення суб`єкта господарювання про проведення планового заходу не пізніш як за десять днів до дня здійснення цього заходу.

Повідомлення повинно містити: дату початку та дату закінчення здійснення планового заходу; найменування юридичної особи або прізвище, ім`я та по батькові фізичної особи - підприємця, щодо діяльності яких здійснюється захід; найменування органу державного нагляду (контролю).

Повідомлення надсилається рекомендованим листом та/або за допомогою електронного поштового зв`язку або вручається особисто під розписку керівнику чи уповноваженій особі суб`єкта господарювання - юридичної особи, її відокремленого підрозділу, фізичній особі - підприємцю або уповноваженій ним особі.

Суб`єкт господарювання має право не допускати посадову особу органу державного нагляду (контролю) до здійснення планового заходу в разі неодержання повідомлення про здійснення планового заходу.

Строк здійснення планового заходу не може перевищувати десяти робочих днів, а щодо суб`єктів мікро-, малого підприємництва - п`яти робочих днів. Продовження строку здійснення планового заходу не допускається.

Сумарна тривалість усіх планових заходів, що здійснюються органами державного нагляду (контролю) протягом календарного року щодо суб`єкта господарювання (комплексного планового заходу), не може перевищувати тридцяти робочих днів, а щодо суб`єктів мікро-, малого підприємництва - п`ятнадцяти робочих днів.

Законом «Про внесення змін до Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» від 3.11.2016 року №1726-VIII щодо лібералізації системи державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» було внесено зміни, зокрема, до ст.7 Закону №877-V.

Такі зміни були направлені на гарантування дотримання прав суб`єктів господарювання, звуження підстав для проведення перевірки, усунення можливості зловживання правом на перевірку.

Статтею 7 Закону №877-V визначено, що для здійснення планового або позапланового заходу орган державного нагляду (контролю) видає наказ (рішення, розпорядження), який має містити найменування суб`єкта господарювання, щодо якого буде здійснюватися захід, та предмет перевірки.

На підставі наказу (рішення, розпорядження) оформляється посвідчення (направлення) на проведення заходу державного нагляду (контролю), яке підписується керівником органу державного нагляду (контролю) (головою державного колегіального органу) або його заступником (членом державного колегіального органу) із зазначенням прізвища, ім`я та по батькові і засвідчується печаткою.

У посвідченні (направленні) на проведення заходу зазначаються: найменування органу державного нагляду (контролю), що здійснює захід; найменування суб`єкта господарювання та/або його відокремленого підрозділу або прізвище, ім`я та по батькові фізичної особи - підприємця, щодо діяльності яких здійснюється захід; місцезнаходження суб`єкта господарювання та/або його відокремленого підрозділу, щодо діяльності яких здійснюється захід; номер і дата наказу (рішення, розпорядження), на виконання якого здійснюється захід; перелік посадових осіб, які беруть участь у здійсненні заходу, із зазначенням їх посади, прізвища, ім`я та по батькові; дата початку та дата закінчення заходу; тип заходу (плановий або позаплановий); форма заходу (перевірка, ревізія, обстеження, огляд, інспектування тощо); підстави для здійснення заходу; предмет здійснення заходу; інформація про здійснення попереднього заходу (тип заходу і строк його здійснення).

Посвідчення (направлення) є чинним лише протягом зазначеного в ньому строку здійснення заходу. Перед початком здійснення заходу посадові особи органу державного нагляду (контролю) зобов`язані пред`явити керівнику суб`єкта господарювання - юридичної особи, її відокремленого підрозділу або уповноваженій ним особі (фізичній особі - підприємцю або уповноваженій ним особі) посвідчення (направлення) та службове посвідчення, що засвідчує посадову особу органу державного нагляду (контролю), і надати суб`єкту господарювання копію посвідчення (направлення).

Посадова особа органу державного нагляду (контролю) без посвідчення (направлення) на здійснення заходу та службового посвідчення не має права здійснювати державний нагляд (контроль) суб`єкта господарювання.

Суб`єкт господарювання має право не допускати посадових осіб органу державного нагляду (контролю) до здійснення заходу, якщо вони не пред`явили документів, передбачених цією статтею.

За результатами здійснення планового або позапланового заходу посадова особа органу державного нагляду (контролю) складає акт, який повинен містити такі відомості: дату складення акта; тип заходу (плановий або позаплановий); форма заходу (перевірка, ревізія, обстеження, огляд тощо); предмет державного нагляду (контролю); найменування органу державного нагляду (контролю), а також посаду, прізвище, ім`я та по батькові посадової особи, яка здійснила захід; найменування юридичної особи або прізвище, ім`я та по батькові фізичної особи - підприємця, щодо діяльності яких здійснювався захід.

Посадова особа органу державного нагляду (контролю) зазначає в акті стан виконання вимог законодавства суб`єктом господарювання, а в разі невиконання - детальний опис виявленого порушення з посиланням на відповідну вимогу законодавства.

В останній день перевірки два примірники акту підписуються посадовими особами органу державного нагляду (контролю), які здійснювали захід, та суб`єктом господарювання або уповноваженою ним особою, якщо інше не передбачено законом.

Якщо суб`єкт господарювання не погоджується з актом, він підписує акт із зауваженнями. Зауваження суб`єкта господарювання щодо здійснення державного нагляду (контролю) є невід`ємною частиною акту органу державного нагляду (контролю). У разі відмови суб`єкта господарювання підписати акт посадова особа органу держнагляду (контролю) вносить до такого акту відповідний запис. Один примірник акту вручається керівнику чи уповноваженій особі суб`єкта господарювання - юридичної особи, її відокремленого підрозділу, фізичній особі - підприємцю або уповноваженій ним особі в останній день заходу держнагляду (контролю), а другий зберігається в органі державного нагляду (контролю).

На підставі акту, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду. У разі необхідності вжиття інших заходів реагування орган державного нагляду (контролю) протягом п`яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу.

Зокрема, припис - це обов`язкова для виконання у визначені строки письмова вимога посадової особи органу державного нагляду (контролю) суб`єкту господарювання щодо усунення порушень вимог законодавства. Припис не передбачає застосування санкцій щодо суб`єкта господарювання. Припис видається та підписується посадовою особою органу держнагляду (контролю), яка здійснювала перевірку.

Розпорядчі документи щодо усунення порушень вимог законодавства можуть бути оскаржені до відповідного центрального органу виконавчої влади або суду в установленому законом порядку.

Суд першої інстанції зауважив, що перед початком здійснення заходу посадові особи органу державного нагляду (контролю) зобов`язані пред`явити керівнику суб`єкта господарювання - юридичної особи, її відокремленого підрозділу або уповноваженій ним особі (фізичній особі - підприємцю або уповноваженій ним особі) посвідчення (направлення) та службове посвідчення, що засвідчує посадову особу органу державного нагляду (контролю), і надати суб`єкту господарювання копію посвідчення (направлення). Посадова особа органу державного нагляду (контролю) без посвідчення (направлення) на здійснення заходу та службового посвідчення не має права здійснювати державний нагляд (контроль) суб`єкта господарювання.

Як було встановлено судом першої інстанції, відповідачем не було надано доказів про направлення ОСОБА_1 повідомлення у встановлений строк про проведення перевірки. Крім того, не було надано доказів, що керівник АП ТОВ "Кам`яна" Шевчук Д.М. був присутній під час перевірки, тому суд не взяв до уваги докази, які одержані з порушенням порядку, встановленого законом.

Так, матеріалами справи не підтверджено оформлення відносно державних інспекторів Кибича В.М., Облучинського В.М., Спинула І.Г. посвідчення (направлення) для проведення планового (позапланового) державного нагляду (контролю).

Тобто, суд дійшов висновку, що вказані особи здійснювали таку перевірку в порушення вимог Закону №877-V не маючи на те законних підстав.

Не погоджуючись з зазначеними висновками суду першої інстанції, колегія суддів звертає увагу на наступне.

Як було зазначено судом першої інстанції, правові, економічні та соціальні основи організації здійснення державного контролю за використанням та охороною земель визначає Закон України «Про державний контроль за використанням та охороною земель» 19.06.2003 №963-IV (далі - Закон №963-IV), який спрямований на забезпечення раціонального використання і відтворення природних ресурсів та охорону довкілля.

Відповідно до статті 4 Закону №963-IV об`єктом державного контролю за використанням та охороною земель є всі землі в межах території України.

Згідно із статтею 6 Закону №963-IV до повноважень центрального органу виконавчої влади, який забезпечує реалізацію державної політики у сфері нагляду (контролю) в агропромисловому комплексі, належать, зокрема, здійснення державного контролю за використанням та охороною земель у частині додержання органами державної влади, органами місцевого самоврядування, юридичними та фізичними особами вимог земельного законодавства України та встановленого порядку набуття і реалізації права на землю та виконання вимог щодо використання земельних ділянок за цільовим призначенням.

Змістом статті 9 Закону №963-IV передбачено, що державний контроль за використанням та охороною земель, дотриманням вимог законодавства України про охорону земель і моніторинг ґрунтів здійснюються, зокрема, шляхом проведення перевірок.

Частиною першою статті 10 Закону №963-IV визначено, що державні інспектори у сфері державного контролю за використанням та охороною земель і дотриманням вимог законодавства України про охорону земель мають право:

- безперешкодно обстежувати в установленому законодавством порядку земельні ділянки, що перебувають у власності та користуванні юридичних і фізичних осіб, перевіряти документи щодо використання та охорони земель;

- давати обов`язкові для виконання вказівки (приписи) з питань використання та охорони земель і дотримання вимог законодавства України про охорону земель відповідно до їх повноважень, а також про зобов`язання приведення земельної ділянки у попередній стан у випадках, установлених законом, за рахунок особи, яка вчинила відповідне правопорушення, з відшкодуванням завданих власнику земельної ділянки збитків;

- складати акти перевірок чи протоколи про адміністративні правопорушення у сфері використання та охорони земель і дотримання вимог законодавства про охорону земель та розглядати відповідно до законодавства справи про адміністративні правопорушення, а також подавати в установленому законодавством України порядку до відповідних органів матеріали перевірок щодо притягнення винних осіб до відповідальності;

- у разі неможливості встановлення особи правопорушника земельного законодавства на місці вчинення правопорушення доставляти його до органів Національної поліції чи до приміщення виконавчого органу сільської, селищної, міської ради для встановлення особи порушника та складення протоколу про адміністративне правопорушення;

- викликати громадян, у тому числі посадових осіб, для одержання від них усних або письмових пояснень з питань, пов`язаних з порушенням земельного законодавства України;

- передавати до органів прокуратури, органів досудового розслідування акти перевірок та інші матеріали про діяння, в яких вбачаються ознаки кримінального правопорушення;

- проводити у випадках, встановлених законом, фотографування, звукозапис, кіно- і відеозйомку як допоміжний засіб для запобігання порушенням земельного законодавства України;

- звертатися до суду з позовом щодо відшкодування втрат сільськогосподарського і лісогосподарського виробництва, а також повернення самовільно чи тимчасово зайнятих земельних ділянок, строк користування якими закінчився.

Аналіз наведених норм права свідчить про те, що контроль за використанням та охороною земель є прямим обов`язком інспекторів; законодавством визначено перелік конкретних дій та заходів на вчинення яких уповноважено державних інспекторів.

В оскарженому рішенні судом першої інстнації наголошено, що на спірні правовідносини розповсюджується дія Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» №877-V (далі - Закон №877-V) та що відповідачем не підтверджено вчинення обов"язкових дій, передбачених зазначеним Закон №877-V при проведенні відповідної планової перевірки.

Статтею 2 Закону № 877-V визначено, що його дія поширюється на відносини, пов`язані із здійсненням державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності. Заходи контролю здійснюються органами Державної фіскальної служби (крім митного контролю на кордоні), державного нагляду за дотриманням вимог ядерної та радіаційної безпеки (крім здійснення державного нагляду за провадженням діяльності з джерелами іонізуючого випромінювання, діяльність з використання яких не підлягає ліцензуванню), державного архітектурно-будівельного контролю (нагляду), державного нагляду у сфері господарської діяльності з надання фінансових послуг (крім діяльності з переказу коштів, фінансових послуг з ринку цінних паперів, похідних цінних паперів (деривативів) та ринку банківських послуг), державного нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю та зайнятість населення у встановленому цим Законом порядку з урахуванням особливостей, визначених законами у відповідних сферах та міжнародними договорами, зокрема державного нагляду (контролю) в галузі цивільної авіації - з урахуванням особливостей, встановлених Повітряним кодексом України, нормативно - правовими актами, прийнятими на його виконання (Авіаційними правилами України), та міжнародними договорами у сфері цивільної авіації.

Вказаним Законом № 877-V визначено чіткий перелік відносин, на які поширюється його дія. До вказаного переліку не входять відносини, що виникають під час здійснення державного контролю за використанням та охороною земель.

Таким чином, особливості та обмеження перевірок визначені у вказаному Законі № 877-V не відносяться до здійснення Держгеокадастром та його територіальними органами перевірок дотримання земельного законодавства, використання та охорони земель.

Враховуючи те, що норми Закону №877-V стосуються безпосередньо сфери господарської діяльності суб`єктів господарювання та жодним чином не стосуються перевірок дотримання земельного законодавства, використання та охорони земель, на спірні правовідносини розповсюджуються норми Закону №963-IV.

Аналогічна правова позиція була висловлена Верховним Судом у постановах від 17.09.2019 року у справі № 806/1723/18, від 17.09.2019 року у справі №806/1723/18, від 28 квітня 2021 року у справі № 240/5335/18.

Таким чином, колегія суддів зазначає, що оскільки згідно складеного Акту, перевірка проводилась щодо об"єкту - земельної ділянки, а не суб"єкта господарювання, то посилання суду на вищенаведені обставини як на порушення відповідачем порядку проведення перевірки, передбаченого Законом №877-V є помилковим. Звідси, зазначені судом порушення не можуть бути підставою для скасування оскарженої постанови від 26.08.2020 року.

Водночас, з матеріалів перевірки та справи про адміністративне правопорушення вбачається, що позивач як при перевірці так і при розгляді справи присутнім не був і докази того, що він запрошувався на ці заходи у відповідача відсутні.

Апеляційний суд зазначає, що закріплюючи процесуальні гарантії прав особи, що притягається до адміністративної відповідальності, у тому числі й на участь у розгляді її справи, положення КУпАП містять певні застереження, націлені на забезпечення належної реалізації компетентними органами (особами) наданих їм повноважень.

Так, розгляд справи про адміністративне правопорушення за відсутності особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, допускається лише у випадку наявності даних, що підтверджують належне повідомлення такої особи про місце і час розгляду справи.

Зі складеного відповідачем протоколу про адміністративне правопорушення від 29.07.2020 року, неможливо встановити чи був присутній позивач ОСОБА_1 при його складені. Як зазначено у самому протоколі, ОСОБА_1 від підпису відмовився, однак, відмова позивача від підпису не була зафіксована належним чином, зокрема не було залучено свідків відмови від підпису та отримання ним копії протоколу. Як зазначає ОСОБА_1 копію протоколу ним отримано по почті, як і постанову про притягнення до відповідальності за ст.53 КУпАП.

Про розгляд справи 26.08.2020 про адміністративне правопорушення відповідачем позивач не повідомлявся.

В суді, Відповідачем зазначені обставини не спростовані.

Наведене порушення прав позивача, як особи яка притягується до адміністративної відповідальності, є беззаперечною підставою для скасування оскарженої постанови.

Крім того, як слідує з відзиву відповідача на позовну заяву, визначений в оскарженій постанові №448 розмір земельної ділянки 7,7 га., який використано позивачем в порушення земельного законодавства (не за цільовим призначенням), є орієнтовним розміром (а.с.59), а звідси є орієнтовним і обрахування заподіяної шкоди в сумі 40120,03 грн. (а.с.69-70), які (розмір та шкода) зазначеній в постанові.

Таким чином, колегія суддів констатує, що лише винесення рішення у такій категорії справ у повній послідовності визначених правил свідчитиме про повноту, об`єктивність та обґрунтованість адміністративного провадження.

В іншому випадку, рішення компетентного органу (посадової особи) за наслідком справи, проведеної з порушеннями, не може відповідати критерію обґрунтованості і правомірності та бути наслідком притягнення винної особи до відповідальності.

При цьому, апеляційний суд зазначає, що за правилами ч.ч.1, 2 ст.77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

На підставі вищевикладеного, колегія суддів апеляційної інстанції вважає, що судове рішення суду першої інстанції ґрунтується на всебічному, повному та об`єктивному розгляді всіх обставин справи, які мають значення для вирішення спору, відповідає нормам матеріального та процесуального права. Доводи апеляційної скарги не знайшли свого підтвердження під час перегляду справи судом апеляційної інстанції, а отже, рішення суду першої інстанції підлягає залишенню без змін.

Відповідно до п.1 ч.1 ст.315, 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

З аналізу матеріалів справи та норм права, колегія суддів доходить висновку, що доводи апеляційної скарги не знайшли свого підтвердження під час перегляду справи судом апеляційної інстанції, а отже, рішення суду першої інстанції підлягає залишенню без змін.

Керуючись ст.ст. 243, 250, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 329 КАС України, суд

П О С Т А Н О В И В :

апеляційну скаргу Головного управління Держгеокадастру у Чернівецькій області залишити без задоволення, а рішення Сторожинецького районного суду Чернівецької області від 23 лютого 2021 року - без змін.

Постанова суду набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку згідно зі ст.ст.328, 329 КАС України.

Постанова суду складена в повному обсязі 29 липня 2021 року.

Головуючий Капустинський М.М.

Судді Смілянець Е. С. Сапальова Т.В.