Справа № 440/4995/20
Суддя: Л.М. Петрова
Дата ухвалення: 2021-07-29 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПОЛТАВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без розгляду

29 липня 2021 рокум. ПолтаваСправа № 440/4995/20

Полтавський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Петрової Л.М., розглянувши матеріали адміністративної справи за позовом Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Полтавській області до Державного професійно-технічного навчального закладу "Професійний аграрний ліцей" с. Веприк Гадяцького району, третя особа Департамент освіти і науки Полтавської обласної державної адміністрації про застосування заходів реагування у сфері державного нагляду (контролю), -

В С Т А Н О В И В:

10 вересня 2020 року Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Полтавській області звернулось до Полтавського окружного адміністративного суду з позовною заявою до Державного професійно-технічного навчального закладу "Професійний аграрний ліцей" с. Веприк Гадяцького району про застосування до Державного професійно-технічного навчального закладу "Професійний аграрний ліцей" с. Веприк (ідентифікаційний код 02546849) заходів реагування у вигляді повного зупинення експлуатації будівель навчальних корпусів №1, №2 та гуртожитку за адресою: 37362, Полтавська область, Гадяцький район, с. Веприк, вул. Васюти, буд. 15, до повного усунення порушень вимог пожежної безпеки, зафіксованих у пунктах №№1, 2, 3, 4, 6, 7, 9, 11, 12, 13, 14, 15, 16, 17, 18, 19, 20, 21, 22, 23 опису виявлених порушень вимог законодавства акту, складеного за результатами проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері пожежної та техногенної безпеки, від 18.06.2020 №90; встановлення Державному професійно-технічному навчальному закладу "Професійний аграрний ліцей" с. Веприк (ідентифікаційний код 02546849) наступного порядку і способу виконання судового рішення - заборонити використання будівель навчальних корпусів №1, №2 та гуртожитку за адресою: 37362, Полтавська область, Гадяцький район, с. Веприк, вул. Васюти, буд. 15, не допускати у будівлі людей, крім тих, що вживають заходи щодо усунення порушень вимог пожежної безпеки, та відключити будівлі навчальних закладів №1, №2 та гуртожиток від електропостачання.

Ухвалою Полтавського окружного адміністративного суду від 15.09.2020 позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження в адміністративній справі №440/4995/20 (суддя Гіглава О.В.).

Ухвалою Полтавського окружного адміністративного суду від 24.11.2020 провадження у справі зупинено до 10.02.2021.

Ухвалою Полтавського окружного адміністративного суду від 11.02.2021 провадження у справі поновлено, призначено справу до судового розгляду у відкритому судовому засіданні.

Ухвалою Полтавського окружного адміністративного суду від 18.02.2021 позовну заяву Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Полтавській області до Державного професійно-технічного навчального закладу "Професійний аграрний ліцей" с. Веприк Гадяцького району, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача - Департамент освіти і науки Полтавської обласної державної адміністрації, про застосування заходів реагування у сфері державного нагляду (контролю) залишено без розгляду.

Постановою Другого апеляційного адміністративного суду від 13.05.2021 ухвалу Полтавського окружного адміністративного суду від 18.02.2021 у справі №440/4995/20 скасовано; справу №440/4995/20 за позовом направлено для продовження розгляду до Полтавського окружного адміністративного суду.

30.06.2021 дана справа надійшла до Полтавського окружного адміністративного суду, що підтверджується даними реєстрації на вхідному штампі.

Згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями справу №440/4995/20 передано до провадження судді Петрової Л.М.

Ухвалою Полтавського окружного адміністративного суду від 05.07.2021 адміністративну справу за позовом Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Полтавській області до Державного професійно-технічного навчального закладу "Професійний аграрний ліцей" с. Веприк Гадяцького району, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача - Департамент освіти і науки Полтавської обласної державної адміністрації, про застосування заходів реагування у сфері державного нагляду (контролю) прийнято до провадження.

Крім того, зазначеною ухвалою суду позовну заяву Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Полтавській області до Державного професійно-технічного навчального закладу "Професійний аграрний ліцей" с. Веприк Гадяцького району, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача - Департамент освіти і науки Полтавської обласної державної адміністрації, про застосування заходів реагування у сфері державного нагляду (контролю) залишено без руху. Зазначено ухвалою суду встановлено позивачеві строк для усунення недоліків позовної заяви шляхом надання до Полтавського окружного адміністративного суду клопотання про поновлення строку звернення до суду з позовом з доказами поважності причин пропуску строку звернення до суду з позовом.

21.07.2021 позивачем надано до суду заяву про поновлення строку звернення до суду з позовом. В обгрунтування заяви позивач стверджує про дотримання ним строків звернення до суду із цим позовом, оскільки у даному випадку порушення відповідачем вимог пожежної безпеки є триваючим.

Надаючи оцінку доводам позивача, викладеним у заяві про поновлення строку звернення до суду з позовом, суд дійшов наступного висновку.

З матеріалів справи вбачається, що з 16.01.2020 по 17.01.2020 уповноваженою на перевірку посадовою особою Гадяцького районного сектору Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Полтавській області проведено позапланову перевірку дотримання законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки Державного професійно-технічного навчального закладу "Професійний аграрний ліцей" с. Веприк Гадяцького району.

За результатами проведеної перевірки, 17.01.2020 складено акт №23 та цього ж дня вручено відповідачу припис №23 про усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, який передбачав проведення робіт по усуненню порушень до 13.03.2020 /т. 1 а.с. 27-30/.

У період з 17.06.2020 по 18.06.2020 уповноваженою на перевірку посадовою особою Гадяцького районного сектору Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Полтавській області проведено позапланову перевірку дотримання законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки Державного професійно-технічного навчального закладу "Професійний аграрний ліцей" с. Веприк Гадяцького району.

За результатами проведеної перевірки, 18.06.2020 складено акт №90 та цього ж дня вручено відповідачу припис №66 про усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, який передбачав проведення робіт по усуненню порушень до 17.08.2020 /т. 1 а.с. 34-45/.

Згідно з частинами першою та другою статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Для звернення до адміністративного суду суб`єкта владних повноважень встановлюється тримісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня виникнення підстав, що дають суб`єкту владних повноважень право на пред`явлення визначених законом вимог. Цим Кодексом та іншими законами можуть також встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду суб`єкта владних повноважень.

Щоб адміністративний позов був прийнятий до провадження судом першої інстанції, позивачу необхідно дотримуватись порядку подання позовної заяви в межах реалізації права на звернення до суду та кореспондуючого права на повноважний суд з урахуванням положень пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, статті 55 Конституції України, частини четвертої статті 5 Кодексу адміністративного судочинства України.

Крім того, приписами статті 44 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено обов`язок учасників справи добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки, зокрема виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки, а також виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом.

Наведеними положеннями Кодексу адміністративного судочинства України чітко окреслено характер процесуальної поведінки, який зобов`язує учасника справи діяти сумлінно, тобто проявляти добросовісне ставлення до наявних у нього прав і здійснювати їх реалізацію таким чином, щоб забезпечити неухильне та своєчасне (без суттєвих затримок та зайвих зволікань) виконання своїх обов`язків, встановлених законом, упродовж визначених для цього строків.

Отже, учасник справи, маючи намір добросовісної реалізації належного йому права на звернення з позовом до суду, повинен забезпечити неухильне і своєчасне виконання своїх процесуальних обов`язків, вимог закону і суду, зокрема стосовно належного оформлення позовної заяви, в тому числі щодо своєчасного пред`явлення позову для чого особа, зацікавлена у її поданні, має вчиняти усі можливі та залежні від нього дії, використовувати усі наявні засоби та можливості, передбачені законодавством.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 16.11.2020 у справі №640/14147/19.

Відповідно до статті 19 Конституції України органи державної влади та місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, у межах повноважень та способом, передбаченими Конституцією та законами України.

Правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов`язки та відповідальність суб`єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) визначені Законом України від 05.04.2007 №877-V "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" (далі - Закон №877-V).

Згідно зі статтею 1 Закону №877-V державний нагляд (контроль) - діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, місцевих державних адміністрацій, органів місцевого самоврядування (далі - органи державного нагляду (контролю)) в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб`єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, допустимого рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища.

Відповідно до частини четвертої статті 4 Закону №877-V виключно законами встановлюються:

органи, уповноважені здійснювати державний нагляд (контроль) у сфері господарської діяльності;

види господарської діяльності, які є предметом державного нагляду (контролю);

повноваження органів державного нагляду (контролю) щодо зупинення виробництва (виготовлення) або реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг;

вичерпний перелік підстав для зупинення господарської діяльності;

спосіб та форми здійснення заходів здійснення державного нагляду (контролю);

санкції за порушення вимог законодавства і перелік порушень, які є підставою для видачі органом державного нагляду (контролю) припису, розпорядження або іншого розпорядчого документа.

Орган державного нагляду (контролю) не може здійснювати державний нагляд (контроль) у сфері господарської діяльності, якщо закон прямо не уповноважує такий орган на здійснення державного нагляду (контролю) у певній сфері господарської діяльності та не визначає повноваження такого органу під час здійснення державного нагляду (контролю).

Постановою Кабінету Міністрів України від 16.12.2015 №1052 затверджено Положення про Державну службу України з надзвичайних ситуацій, підпунктом 48 пункту 4 якого визначено, що ДСНС відповідно до покладених на неї завдань складає акти перевірок, видає приписи, постанови, розпорядження про усунення порушень вимог законодавства у сфері цивільного захисту, пожежної та техногенної безпеки, а в разі встановлення порушень, що створюють загрозу життю та здоров`ю людей, звертається безпосередньо та через територіальні органи до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері цивільного захисту, пожежної та техногенної безпеки роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, об`єктів, споруд, цехів, дільниць, окремих приміщень, а також машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, зупинення проведення робіт, у тому числі будівельно-монтажних, випуску та реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту.

Відповідно до частини сьомої статті 7 Закону №877-V на підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду. У разі необхідності вжиття інших заходів реагування орган державного нагляду (контролю) протягом п`яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу.

Відповідно до вимог частини 8 статті 7 Закону № 877-V припис - обов`язкова для виконання у визначені строки письмова вимога посадової особи органу державного нагляду (контролю) суб`єкту господарювання щодо усунення порушень вимог законодавства. Припис не передбачає застосування санкцій щодо суб`єкта господарювання. Припис видається та підписується посадовою особою органу державного нагляду (контролю), яка здійснювала перевірку.

Частиною дев`ятою статті 4 Закону №877-V унормовано, що невиконання приписів, розпоряджень та інших розпорядчих документів органу державного нагляду (контролю) тягне за собою застосування штрафних санкцій до суб`єкта господарювання згідно із законом.

Суд наголошує, що зазначеними нормами Закону №877-V передбачений вичерпний перелік заходів реагування, які застосовуються за рішенням суду, ухваленого за результатами розгляду позову органу державного нагляду (контролю), а саме: 1) повне або часткове зупинення виробництва (виготовлення) продукції; 2) повне або часткове зупинення реалізації продукції; 3) повне або часткове зупинення виконання робіт; 4) повне або часткове зупинення надання послуг.

При цьому, наведеними нормами передбачено право органу державного нагляду (контролю), у разі необхідності вжиття інших заходів реагування, протягом п`яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) скласти припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу.

З аналізу наведених правових норм слідує, що винесення припису та звернення до суду з позовом щодо повного або часткового зупинення виробництва - це два різних засоби реагування органу державного нагляду, які застосовуються окремо.

Захід реагування у вигляді повного зупинення будівництва (робіт) є виключним заходом, обрання якого є можливим у разі, якщо виявлені порушення реально створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей. При обранні такого заходу реагування, позивачем як суб`єктом владних повноважень, і судом, відповідно, мають враховуватися принцип співмірності обраного заходу реагування тим порушенням, які виникли та тим, які залишилися не усунутими на час розгляду справи, а також дотримання справедливого балансу між інтересами відповідача і публічними інтересами.

Під час прийняття судового рішення мають бути враховані не лише обставини і підстави, які спонукали позивача як суб`єкта владних повноважень звернутися до суду з позовом про застосування заходів реагування, але і ті, які існують на час ухвалення судового рішення. В протилежному випадку застосування заходів реагування, як виключного заходу, в судовому порядку поширюватиметься на всіх суб`єктів господарювання, відносно яких проведено перевірку і встановлено порушення, які за оцінкою спеціально уповноваженого органу, створюють реальну загрозу життю та/або здоров`ю людей. Втім, за своїм змістом і суттю застосування такого заходу, він застосовується до усунення виявлених порушень та існування реальної загрози життю та/або здоров`ю людей (частина п`ята статті 4 Закону № 877-V), у зв`язку з чим його застосування після усунення виявлених порушень втрачає той сенс, який законодавством покладений як основа і правова підстава його застосування.

Такий висновок узгоджується з правовою позицією, викладеною у постановах Верховного Суду від 22.10.2019 у справі №816/1349/16 та від 28.05.2019 у справі №820/4764/16.

Як встановлено судом, з 16.01.2020 по 17.01.2020 уповноваженою на перевірку посадовою особою Гадяцького районного сектору Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Полтавській області проведено позапланову перевірку дотримання законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки Державного професійно-технічного навчального закладу "Професійний аграрний ліцей" с. Веприк Гадяцького району.

За результатами проведеної перевірки, 17.01.2020 складено акт №23 та цього ж дня вручено відповідачу припис №23 про усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, який передбачав проведення робіт по усуненню порушень до 13.03.2020 /т. 1 а.с. 27-30/.

Враховуючи наведене, суд дійшов висновку, що саме з дати складання акту перевірки суб`єкта господарювання - 17.01.2020 у позивача виникли підстави для звернення до суду, та цей строк сплинув 17.04.2020. Однак до суду з цим позовом Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Полтавській області звернулось 10.09.2020.

За приписами частин першої, другої та третьої статті 123 Кодексу адміністративного судочинства України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Відповідно до підпункту 8 частини першої статті 240 Кодексу адміністративного судочинства України суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду з підстав, визначених частинами третьою та четвертою статті 123 цього Кодексу.

Суд звертає увагу на те, що причина пропуску строку звернення до суду із адміністративним позовом може вважатися поважною, якщо вона відповідає одночасно усім таким умовам: 1) це обставина або кілька обставин, яка безпосередньо унеможливлює або ускладнює можливість вчинення процесуальних дій у визначений законом строк; 2) це обставина, яка виникла об`єктивно, незалежно від волі особи, яка пропустила строк; 3) ця причина виникла протягом строку, який пропущено; 4) ця обставина підтверджується належними і допустимими засобами доказування.

Тобто, поважними причинами можуть визнаватися лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що звернулась з адміністративним позовом, пов`язані з дійсно істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій та підтверджені належним чином.

Отже, поновленню підлягають лише пропущені з поважних причин процесуальні строки, встановлені законом.

За доцільне відмітити, що дотримання строків звернення до адміністративного суду є однією з умов дисциплінування учасників публічно-правових відносин, якщо ці відносини стали спірними.

Інститут строків у адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах та стимулює суд і учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Строки звернення до адміністративного суду з позовом обмежують час, протягом якого такі правовідносини вважаються спірними. Після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Крім того, суд звертає увагу на те, що проведення другої (позапланової) перевірки з 17.06.2020 по 18.06.2020, якою встановлено, що припис від 17.01.2020 №23 відповідачем не виконано, судом оцінюються критично, оскільки право на звернення до суду з позовом про застосування заходів реагування у сфері державного нагляду (контролю) згідно частини сьомої статті 7 Закону №877-V виникло у позивача з дати складання акту за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, тобто з 17.01.2020.

Пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04.11.1950 передбачає, що кожен має право на справедливий розгляд його справи судом. ЄСПЛ зауважує, що позовна давність - це законне право правопорушника уникнути переслідування або притягнення до відповідальності у суді після закінчення певного періоду часу після вчинення правопорушення. Періоди позовної давності, які є звичним явищем у національних правових системах Договірних держав, переслідують декілька цілей, що включають гарантування правової визначеності й остаточності та запобігання порушенню прав відповідачів, які могли б бути ущемлені у разі, якщо було б передбачено, що суди ухвалюють рішення на підставі доказів, які могли стати неповними внаслідок спливу часу" (див. mutatis mutandis рішення у справах "ВАТ Нафтова компанія "Юкос" проти Росії" від 20.09.2011 ("OAO Neftyanaya Kompaniya Yukos v. Russia", заява №14902/04, пункт 570), "Стаббінгс та інші проти Сполученого Королівства" від 22.10.1996 ("Stubbings and Others v. the United Kingdom", заяви №22083/93 і №22095/93, пункт 51).

За наведеного правового регулювання та встановлених у справі обставин, суд вбачає підстави для залишення позовної заяви Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Полтавській області до Державного професійно-технічного навчального закладу "Професійний аграрний ліцей" с. Веприк Гадяцького району, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача - Департамент освіти і науки Полтавської обласної державної адміністрації, про застосування заходів реагування у сфері державного нагляду (контролю) без розгляду.

Суд зауважує, що аналогічні правові висновки про пропуск контролюючим органом строку звернення до суду з позовом про застосування заходів реагування у сфері державного (нагляду (контролю) висловлено Верховним Судом в постанові від 07.12.2020 у справі №340/1451/20 (адміністративне провадження №К/9901/22653/20).

Правові висновки Верховного Суду, викладені у постанові від 19.06.2018 №464/2638/17, на які посилається представник позивача у заяві про поновлення строку звернення до суду, суд не застосовує до цієї справи, оскільки висловлені у справах з іншими правовідносинами.

Керуючись статтею 123, 240 Кодексу адміністративного судочинства України,

У Х В А Л И В:

Позовну заяву Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Полтавській області до Державного професійно-технічного навчального закладу "Професійний аграрний ліцей" с. Веприк Гадяцького району, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача - Департамент освіти і науки Полтавської обласної державної адміністрації, про застосування заходів реагування у сфері державного нагляду (контролю) залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Другого апеляційного адміністративного суду.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини ухвали суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються у відповідності до пункту 15.5 Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України (в редакції Закону України №2147-VIII від 03.10.2017).

Суддя Л.М. Петрова