Справа № 380/8130/21
Суддя: Гулкевич Ірена Зіновіївна
Дата ухвалення: 2021-07-29 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЛЬВІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
справа№380/8130/21
У Х В А Л А

з питань залишення позовної заяви без розгляду

29 липня 2021 року

Львівський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Гулкевич І.З., розглянувши клопотання представник відповідача про залишення позовної заяви без розгляду в адміністративній справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю Ортотехно до Київської митниці Держмитслужби про визнання протиправним та скасування рішень,-

встановив:

Товариство з обмеженою відповідальністю Ортотехно звернулося в суд з позовом , в якому просить :

1)визнати протиправним та скасувати рішення Київської митниці Держмитслужби про визначення коду №КТ- UA -2020 від 05.06.2020 та картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформлені випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA100300/2020/00136, якою відмовлено в митному оформленні (випуску) товарів за митною декларацією №UA100300/2020/410481.

Ухвалою суду від 26.05.2021 відкрито спрощене позовне провадження. Розгляд справи здійснюється в порядку спрощеного провадження без повідомлення (виклику) сторін за наявними у справі матеріалами.

Представник відповідача подав до суду клопотання про залишення позовної заяви без розгляду у зв`язку із пропуском позивачем строку звернення до суду, який становить шість місяців. Клопотання мотивоване тим, що, звернувшись з цим позовом до суду 13 травня 2021 року з вимогами про визнання протиправними та скасування рішень про визначення коду №КТ- UA -2020 від 05.06.2020 та картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформлені випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA100300/2020/00136, якою відмовлено в митному оформленні (випуску) товарів за митною декларацією №UA100300/2020/410481, позивач пропустив встановлений частиною другою статті 122 КАС України шестимісячний строк звернення до суду.

Відповідач стверджує, що порядок та строки оскарження рішень про коригування митної вартості товарів регламентуються Податковим кодексом України, зауважуючи, що порядок оскарження рішень, дій або бездіяльності органів доходів і зборів, їх посадових осіб та інших працівників і відповідальність за них врегульований Митним кодексом України, частиною першою статті 29 якого передбачено, що рішення, дії або бездіяльність митних органів або їх посадових осіб можуть бути оскаржені безпосередньо до суду в порядку, визначеному законом. Відповідач наголошує, що саме таким законом є Кодекс адміністративного судочинства України, який і визначає порядок судового оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень та статтею 122 якого встановлено шестимісячний строк звернення до суду.

Також відповідач з приводу викладених ним у клопотанні про залишення позовної заяви без розгляду доводів посилається на правову позицію Верховного Суду, яка висловлена у постановах від 07 червня 2018 року у справі № 813/1276/16, від 12 червня 2018 року у справі № 813/1467/17, від 18 червня 2020 року у справі № 805/1536/17-а, від 18 лютого 2021 року у справі № 826/14826/16.

Враховуючи викладене, просить суд залишити позовну Товариства з обмеженою відповідальністю Ортотехно до Київської митниці Держмитслужби про визнання протиправним та скасування рішень без розгляду.

Позивач в позовній заяві просить поновити строк звернення до суду та посилається на те, що основною складовою права на суд є право доступу, в тому розумінні, що особі має бути забезпечена можливість звернутись до суду для вирішення певного питання та з боку держави не повинні чинитись правові чи практичні перешкоди для здійснення цього права.

При вирішенні клопотання представника відповідача про залишення позовної заяви без розгляду суд виходить з наступного.

За приписами ч.2 ст.122 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

У відповідності до ч.1 ст.29 Митного кодексу України рішення, дії або бездіяльність органів доходів і зборів або їх посадових осіб можуть бути оскаржені безпосередньо до суду в порядку, визначеному законом.

Пунктом 8 ч.1 ст.240 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду з підстав, визначених частинами третьою та четвертою статті 123 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 3 ст. 123 Кодексу адміністративного судочинства України якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

За викладених обставин та враховуючи, що наведені представником позивача причини пропуску позивачем строку до адміністративного суду є поважними, суд зробив висновок, що клопотання представника відповідача про залишення позовної заяви без розгляду не підлягає задоволенню.

Кодекс адміністративного судочинства України передбачає можливість встановлення іншими законами спеціальних строків звернення до адміністративного суду, а також спеціального порядку обчислення таких строків.

Згідно з ч. 1, 2 ст. 121 КАС України, суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними.

Частиною другою статті 6 КАС України передбачено, що суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини.

Закону України Про судоустрій і статус суддів встановлює, що правосуддя в Україні здійснюється на засадах верховенства права відповідно до європейських стандартів та спрямоване на забезпечення права кожного на справедливий суд.

Відповідно до статті 17 Закону України Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини суди застосовують як джерело права при розгляді справ положення Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та протоколів до неї, а також практику Європейського суду з прав людини та Європейської комісії з прав людини.

Так, рішенням Європейського Суду з прав людини по справі Іліан проти Туреччини слідує, що правило встановлення обмежень до суду у зв`язку з пропуском строку звернення до суду, повинно застосовуватися з певною гнучкістю і без надзвичайного формалізму, воно не застосовується автоматично і не має абсолютного характеру; перевіряючи його виконання, слід звертати увагу на обставини справи.

У справі Delcourt v. Belgium Європейський Суд з прав людини зазначив, що у демократичному суспільстві у світлі розуміння Конвенції, право на справедливий суд посідає настільки значне місце, що обмежувальне тлумачення статті 6 не відповідало б меті та призначенню цього положення.

Тобто, правило про пропуск строку звернення до суду не має абсолютного характеру і не повинно застосовуватися автоматично, навіть у разі пропуску строку звернення до суду без відповідних додаткових обґрунтувань суд не може його застосувати.

На підставі вищевикладеного, суд зробив висновок про задоволення заяви позивача заявленої в позовній заяві про визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними та поновити строк для звернення до суду із даним позовом.

Керуючись ст. ст. 122, 123, 240, 248, 256 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ухвалив:

У задоволенні клопотання представника відповідача про залишення позовної заяви без розгляду - відмовити.

Ухвала суду набирає законної сили негайно після її підписання та окремо не оскаржується. Заперечення на ухвалу суду можуть бути включені до апеляційної чи касаційної скарги на рішення суду прийняте за результатами розгляду справи.

Суддя Гулкевич І.З.