Справа № 826/6164/18
Суддя: Чудак О.М.
Дата ухвалення: 2021-07-22 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

22 липня 2021 року м. Київ № 826/6164/18

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі головуючого судді Чудак О.М., за участю секретаря судового засідання Лисун А.А., представника відповідача Лопатнікової А.В., представника третьої особи Кузьменка В.С., у відсутність представників позивача та іншої третьої особи, розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження адміністративну справу за позовом Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області до Публічного акціонерного товариства Комерційний банк "Приватбанк", треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача Товариство з обмеженою відповідальністю "Алонза", Товариство з обмеженою відповідальністю "Науково-виробниче підприємство "СПОРТ ОРЕНДА-7", про застосування заходів реагування,

установив:

До Окружного адміністративного суду міста Києва звернулося Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області (ГУ ДСНС у Дніпропетровській області) з позовною заявою до Публічного акціонерного товариства Комерційний банк "Приватбанк" (АТ КБ "Приватбанк") про застосування заходів реагування у вигляді повного зупинення експлуатації (роботи) об`єкта, а саме: будівлі торгового центу "Приозерний" АТ КБ"Приватбанк", що розташована за адресою: м. Дніпро, вул. Боброва, 1, до повного усунення порушень, шляхом заборони експлуатації та зобов`язання зупинити експлуатацію зазначеного об`єкта.

Позов обґрунтовано тим, що характер порушень, виявлених під час проведення перевірки будівлі відповідача, пов`язаний з ризиком настання реальної загрози життю та здоров`ю людей від пожежі.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 26.06.2018 позовну заяву ГУ ДСНС у Дніпропетровській області прийнято до розгляду та відкрито провадження в адміністративній справі. Ухвалено здійснювати розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення та виклику учасників справи.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 27.08.2018 задоволено заяву представників відповідача та вирішено здійснювати розгляд справи з призначенням підготовчого засідання.

Представником відповідача до суду подано відзив на позовну заяву, в якому представник просить відмовити у задоволені позовних вимог ГУ ДСНС у Дніпропетровській області, оскільки АТ КБ "ПриватБанк" вчиняють дії по усуненню виявлених порушень. Окрім того, виявлені порушення не несуть реальної загрози життю та здоров`ю людей, а тому застосування такого заходу реагування як повне зупинення експлуатації (роботи) об`єкта не є пропорційним.

В засіданні 05.11.2018 ухвалою суду, постановленою без виходу до нарадчої кімнати до участі у справі залучено третю особу, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача - Товариство з обмеженою відповідальністю "Алонза" (ТОВ "Алонза"). Окрім того, ухвалою суду від 05.11.2018 розгляд справи зупинено до набрання законної сили рішенням у справі №826/16689/18.

Так, у справі №826/16689/18 АТ КБ "Приватбанк" звернулося до суду з позовом до ГУ ДСНС у Дніпропетровській області про визнання протиправними та скасування положень акту ГУ ДСНС у Дніпропетровській області №7, що був складений за результатами проведення перевірки в період з 31.03.2018 по 11.04.2018 щодо додержання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки у будівлі торгового центру "Приозерний" АТ КБ "Приватбанк" за адресою: м. Дніпро, вул. Боброва, 1, щодо виявлених порушень №з/п 33, 34, 41, 45, 57, 58, 65, 70, 71, 76, 78, та визнання протиправним і скасування положень акту ГУ ДСНС у Дніпропетровській області №539, складеного за результатами проведення перевірки в період з 23.05.2018 по 24.05.2018 щодо додержання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки у будівлі торгового центру "Приозерний" АТ КБ "Приватбанк" за адресою: м. Дніпро, вул. Боброва, 1, щодо виявлених порушень №з/п 9, 10, 15, 19, 29, 30, 36, 40, 41, 46.

Рішенням Окружного адміністративного суду м. Києва від 14.03.2019 у справі №826/16689/18, що набрало законної сили, у задоволені позовних вимог АТ КБ "Приватбанк" відмовлено у повному обсязі. Приймаючі рішення у справі суд першої інстанції зазначив, що предметом розгляду по суті в порядку адміністративного судочинства є не будь-які рішення, дії або бездіяльність суб`єкта владних повноважень, а лише ті, що породжують права та обов`язки учасників спірних відносин, тому, самі ж по собі положення актів відповідача не можуть бути визнані протиправними, оскільки не є рішеннями суб`єкта владних повноважень в розумінні норм Кодексу адміністративного судочинства України. Відтак, наявність відповідних порушень правил пожежної безпеки суб`єктом господарювання, має встановлюватись судом під час розгляду адміністративної справи №826/6164/18 про застосування заходів реагування.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 15.01.2021 провадження у справі №826/6164/18 поновлено.

Представником третьої особи до суду подано письмові пояснення, в яких представник просить відмовити у задоволенні позовних вимог, зазначаючи, що позивачем не надано жодного доказу на підтвердження обґрунтувань щодо наявності загрози життю та/або здоров`ю людей при експлуатації будівлі торгового центу "Приозерний".

В подальшому, ухвалою суду від 15.04.2021 до участі у справі залучено третю особу, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача - Товариство з обмеженою відповідальністю "Науково-виробниче підприємство "СПОРТ ОРЕНДА-7", яке є орендарем приміщень у торговому центрі "Приозерний".

Представник позивача в судове засідання не прибув, подав клопотання про розгляд справи без участі ГУ ДСНС у Дніпропетровській області та просив задовольнити позовні вимоги з підстав, викладених в позовній заяві.

Представники відповідача та ТОВ "Алонза" просили відмовити у задоволенні позовних вимог в повному обсязі, вважаючи їх необґрунтованими.

Представник Товариства з обмеженою відповідальністю "Науково-виробниче підприємство "СПОРТ ОРЕНДА-7" в судове засідання не прибув, про дату час та місце розгляду справи товариство повідомлено належним чином. Своїм правом на подання письмових пояснень щодо позовних вимог третя особа не скористалася.

Отже, оцінивши належність, допустимість і достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок наявних у матеріалах справи доказів у їх сукупності, суд встановив наступне.

30.03.2018 ГУ ДСНС України у Дніпропетровській області прийнято наказ №137 "Про проведення перевірки", відповідно до пункту 2 додатку до якого інспекторам служби цивільного захисту доручено в період з 31.03.2018 по 13.04.2018 провести позапланову перевірку будівлі АТ КБ "Приватбанк" щодо додержання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сферах цивільного захисту, пожежної і техногенної безпеки.

На підставі зазначеного наказу ГУ ДСНС України у Дніпропетровській області видано посвідчення від 31.03.2018 №7 на проведення позапланової перевірки торгового центру "Приозерний", що належить АТ КБ "Приватбанк" та розташованого за адресою: м. Дніпро, вул. Боброва, 1.

За результатами позапланової перевірки щодо додержання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки, що проводилася у період з 31.03.2018 по 11.04.2018, позивачем складено Акт №7, в якому зафіксовано 90 порушень вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки.

Вважаючи, що виявлені порушення правил та норм пожежної і техногенної безпеки створюють реальну загрозу життю і здоров`ю людей, позивач звернувся до суду з цим адміністративним позовом.

В подальшому, ГУ ДСНС у Дніпропетровській області проведено позапланову перевірку відповідача у період з 23.05.2018 по 24.05.2018, за результатами якої встановлено, що АТ КБ "Приватбанк" в Акті №539, вказано 55 порушень вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки, виявлених у торговому центрі "Приозерний", розташованому за адресою: м. Дніпро, вул. Боброва, 1.

Також ГУ ДСНС у Дніпропетровській області 21.01.2020 складено Акт №94 за результатами проведення планового (позапланового) заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, згідно з яким встановлено наявність порушень вимог у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки, виявлених у торговому центрі "Приозерний", розташованому за адресою: м. Дніпро, вул. Боброва, 1 (вказано 51 порушення).

Окрім того, за результатами планового заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки складено Акт від 15.03.2021 №237, в якому позивачем зафіксовано 42 не усунутих порушення у торговому центрі "Приозерний", розташованому за адресою: м. Дніпро, вул. Боброва, 1, а саме:

1. відсутній кабель з межею вогнестійкості до пристроїв керування СПЗ та насосів в насосній станції - розділ V п. 1.4 Правил пожежної безпеки в Україні (ППБУ);

2. захист будівлі від прямих попадань блискавки і вторинних її проявів, а також їх перевірку не виконується відповідно до вимог ДСТУ Б В.2.5-38:2008 «Інженерне обладнання будинків і споруд. Улаштування блискавкозахисту будівель і споруд», а саме: не надано комплект експлуатаційно-технічної документації на систему блискавкозахисту будівлі. Комплект експлуатаційно-технічної документації блискавкозахисту повинен містити: пояснювальну записку, схеми зон захисту блискавковідводів, робочі креслення конструкцій блискавковідводів (будівельна частина), конструктивних елементів захисту від вторинних проявів блискавки, від занесень високих потенціалів через наземні і підземні металеві комунікації, приймальну документацію (акти прийняття в експлуатацію пристроїв блискавкозахисту разом з додатками: актами на приховані роботи і актами випробувань пристроїв блискавкозахисту і захисту від вторинних проявів блискавки і занесення високих потенціалів розділ IV, 1.21, розділ V, п.1.4 ППБУ, п 6.1, дод. Ж, п, Ж.2.4 ДБН В.2.5.-56:2014, п. 9.1.1, 9.1.2, ДСТУ Б В.2.5.-38:2008;

3. захист будівлі від прямих попадань блискавки і вторинних її проявів, а також їх перевірку не виконується відповідно до вимог ДСТУ Б В.2.5-38:2008 «Інженерне обладнання будинків і споруд. Улаштування блискавкозахисту будівель і споруд», а саме: не надано паспорти блискавкозахисних пристроїв і паспорти заземлюючих пристроїв блискавкозахисту на будівлі та споруди - розділ IV, п.1.21, розділ V, п.1.4 ППБУ, п.п. 9.1.2, 9.2.7, 9.3.5 ДСТУ Б В.2.5- 38:2008;

4. керівником підприємства не визначено обов`язки посадових осіб щодо забезпечення пожежної безпеки, та не призначено відповідальних за пожежну безпеку окремих будівель, споруд, приміщень, дільниць, технологічного та інженерного устаткування, а також за утримання й експлуатацію засобів протипожежного захисту. Обов`язки щодо забезпечення пожежної безпеки, утримання та експлуатації засобів протипожежного захисту передбачаються у посадових інструкціях, обов`язках, положеннях про підрозділ - розділ II, п. 2 ППБУ;

5. на кожному поверсі на об`єкті з постійним або тимчасовим перебуванням на них 100 і більше осіб або таких, що мають хоча б одне окреме приміщення із одночасним перебуванням 50 і більше осіб, у будинках та спорудах, котрі мають два поверхи і більше, у разі одночасного перебування на поверсі більше 25 осіб, а для одноповерхових - більше 50 осіб, не розроблені і не вивішені на видимих місцях плани (схеми) евакуації людей на випадок пожежі, а також па доповнення до схематичного плану евакуації повинна бути розроблена та затверджена керівником інструкція, що визначає дії персоналу щодо забезпечення безпечної та швидкої евакуації людей, за якою не рідше одного разу на півроку мають проводитися практичні тренування всіх задіяних працівників. Для об`єктів, у яких передбачається перебування людей уночі, інструкції повинні передбачати також дії у нічний час - розділ II, п. 5 ППБУ;

6. не дотримано протипожежну відстань між будинками (від будівлі торгівельного центру до будівлі магазину меблів) - розділ II, п. 22 розділ III, п. 1.4 ППБУ, п. 3.13, додаток 3.1 ДБН 360-92**;

7. клас вогнестійкості проходок електричних кабелів та інженерного обладнання будинків через огороджувальні конструкції з нормованою межею вогнестійкості або через протипожежні перешкоди повинно бути не меншим, ніж нормована межа вогнестійкості цієї огороджувальної конструкції або протипожежної перешкоди за ознаками Е (показник втрати цілісності) та І (показник втрати теплоізолювальної спроможності), ця вимога не виконується. У місцях проходок трубопроводів через протипожежні перешкоди трубопроводи та їхню ізоляцію слід виконувати з негорючих матеріалів - розділ III, п. 2.4 ППБУ;

8. для всіх будівель і приміщень виробничого, складського призначення не визначено категорію щодо вибухопожежної та пожежної небезпеки відповідно до вимог ДСТУ Б В.1.1-36:2016 «Визначення категорій приміщень, будинків та зовнішніх установок за вибухопожежною та пожежною небезпекою», а також клас зони згідно з «Правилами будови електроустановок. Електрообладнання спеціальних установок» (далі - НПАОП 40.1-1.32-01), у тому числі для зовнішніх виробничих і складських дільниць, які необхідно позначати на вхідних дверях до приміщення, а також у межах зон усередині приміщень та ззовні. Категорії за вибухопожежною та пожежною небезпекою визначаються керівниками (технологами) об`єктів, або проектувальними організаціями, або спеціалізованими науково-дослідними закладами - розділ ІІІ, п. 2.9 ППБУ;

9. у приміщеннях громадського призначення, в яких можливе перебування 50 та більше осіб, опорядження (облицювання) стін та стель допущено з матеріалів з вищою пожежною небезпекою, ніж: Г2, В2, Д2, Т2 - для приміщень, у яких можливе перебування до 1500 осіб; Г1, В1, Д1, Т2 - для приміщень, у яких можливе перебування 1500 та більше осіб - розділ III, п. 2.17 ППБУ;

10. двері на шляхах евакуації не відчиняються в напрямку виходу з експлуатованої покрівлі в сходові клітки - розділ III, п. 2.27 ППБУ, п. 7.2.9 ДБН В.1.1-7:2016;

11. ширина сходових маршів сходових клітин, які ведуть на експлуатовану покрівлю (басейн, роледром) не забезпечені шириною не менше 1,20 м - розділ II, пп. 21, 22 ППБУ, п. 9.1.11 ДБН В.2.2-9- 2009;

12. допущено зменшення розміру евакуаційних виходів дверей з будівель і приміщень (будівля басейну, з приміщення коридору Спортлайф). Ширина у просвіті евакуаційних виходів дверей менша за нормовану - розділ II, пп. 21, 22 розділ ПІ, п.2.23 ППБУ, п. 7.2.7 ДБН В.1.1-7:2016;

13. допущено зменшення кількості евакуаційних виходів з 3-го поверху торгівельного центру та зменшена нормована ширина евакуаційних виходів дверей з розрахунку на 1 м ширини виходу не більше 165 осіб - розділ 11, пп. 21, 22 розділ III, п. 2.23 ППБУ, п. 9.1.10, п. 7.2.4, п. 8.7, табл. 4 ДБН В.2.2-9-2009 ДБН, В.1.1-7:2016, ДБН В.2.2-23:2009;

14. із торгівельних залів від 150 кв.м. (із розрахунку на одну людину 3 кв. м. площі торгівельної зали) торгівельного центру не передбачено двох розосереджених евакуаційних виходів безпосередньо назовні або в сходові клітки типу СК1, які мають двері з пристроями для самозачинення та утіленням в притулах - розділ II, пп. 21, 22 розділ ПІ, п.2.23 ППБУ, п. 8.3. ДБН В.2.23-2009;

15. допущено збільшення відстані від найбільш віддаленої точки торговельної зали до найближчого евакуаційного виходу назовні або у сходову клітку - розділ II, пп. 21, 22 розділ ПІ, п.2.23 ППБУ, п. 8.3., Табл. 3 ДБН В.2.23-2009;

16. допущено зменшення ширини основних евакуаційних проходів у торгівельних залах. До 100 кв.м. торгівельної зали - 1,4 м, до 150 кв.м. - 1,6м, більше 150 кв.м. - 2 м - розділ II, пп. 21, 22 розділ III, п. 2.23 ППБУ, п. 8.8 ДБН В.2.2- 23:2009;

17. торгівельний центр не забезпечено системою димовидалення - розділ V, п. 1.2 ППБУ, п. 8.14 ДБН В.2.2- 23:2009, п. 10.2.4 ДБН В.2.5- 56:2014;

18. допущено улаштовування порогу на шляху евакуації (Спортлайф вихід з коридору на сходову клітку) - розділ ПІ, п. 2.37 ППБУ, п. 7.3.8 ДБН В.1.1-7:2016;

19. в торгівельному центрі допущено захаращення шляхів евакуації (коридори, сходові клітки, сходові площадки) меблями, обладнанням та різними матеріалами - розділ III, п. 2.37 ППБУ;

20. в сходових клітках СК1 торгівельного центру вікна не обладнані пристроями для їх відчинення - розділ III, п. 2.37 ППБУ, п. 7.3.26 ДБН В.1.1-7:2016;

21. в торгівельному центрі допущено улаштування на 1-му поверсі розсувних автоматичних дверей - розділ III, п. 2.23 ППБУ, п. 7.2.2 ДБН В.1.1-7:2016;

22. виходи на покрівлю не виконані через протипожежні двері 2-го типу - розділ II, пп. 22, розділ III, п. 2.3 ППБУ, п. 8.6 ДБН В. 1.1-7:2016;

23. вхід на сходи з підвального, підземного (паркінг) поверху торгівельного центру не виконано через протипожежний тамбур-шлюз 1-го типу з підпором повітря під час пожежі - розділ II, пп. 22, розділ III, п. 2.3 ППБУ, п. 6.36 ДБН В.1.1-7:2016;

24. вхід до ліфтових шахт з підвального, підземного (паркінг) поверху торгівельного центру не виконано через протипожежний тамбур-шлюз 1-го типу 3 підпором повітря під час пожежі - розділ II, пп. 22 ППБУ, п. 6.48 ДБН В.2.3- 15:2007;

25. в торгівельному центрі не заповнено прорізи у протипожежних перешкодах не заповнено прорізи у протипожежних перешкодах протипожежними дверима (електрощитові, вентиляційні камери, машинне відділення ліфтів) - розділ II, пп. 22, розділ III, п. 2.3 ППБУ, п. 6.36 ДБН В.1.1-7:2016;

26. для об`єктів ІV-V категорій складності та класу наслідків (відповідальності) СС2- ССЗ згідно з ДСТУ-Н Б В.1.2-16:2013 «Визначення класу наслідків (відповідальності) та категорії складності об`єктів будівництва» не визначено розрахунковий час евакуації людей у разі пожежі відповідно до ГОСТ 12.1.004-91 «Пожарная безопасность. Общие требования» - розділ III, п. 2.33 ППБУ;

27. адміністрацією торгівельного центру на випадок виникнення пожежі приміщення не забезпечені пристроями фільтрувальними для саморятування під час пожежі для обслуговуючого персоналу - розділ VI, п. 4.7 ППБУ;

28. будівлю торгівельного центру не забезпечено нормованою кількістю води для зовнішнього протипожежного водопостачання - розділ V, п. 2.1 ППБУ, п. 6.2.3, табл. 4 ДБН В.2.5-74:2013;

29. над прорізами в`їзних-виїзних воріт вбудованих у громадські будинки гаражів не передбачено козирки з матеріалів з межею вогнестійкості не менше ЕІ 60 шириною не менше ніж 1 м. Відстань від краю козирка до низу віконних прорізів цих будинків повинна бути не менше ніж 4 м. За меншої відстані повинне передбачатися заповнення прорізів протипожежними вікнами 2-го типу - розділ II, пп. 21, 22 ППБУ, п. 8.6 ДБН В.2.3- 15:2007;

30. для можливості прокладання пожежних рукавів у нижній частині воріт не передбачено люк з заслінкою, що самозакривається, розміром 200x200 мм - розділ II, пп. 21, 22 ППБУ, п. 6.21 ДБН В.2.3- 15:2007;

31. приміщення для миття автомобілів не відокремлено протипожежними стінами та перекриттями 3-го типу від приміщень для зберігання автомобілів. Входи та в`їзди в ці приміщення повинні бути ізольовані від входів і в`їздів у гараж - розділ II, пп. 21, 22 ППБУ, п. 6.8 ДБН В.2.3- 15:2007;

32. приміщення 6-го поверху необладнані системою протипожежного захисту (автоматичною системою пожежогасіння, системою пожежної сигналізації та системою оповіщування про пожежу та управління евакуюванням людей) відповідно до вимог ДБН В.2.5-56:2014 «Системи протипожежного захисту» - розділ V, п.1.2 ППБУ, Додатки А, Б ДБН В.2.5- 56:2014;

33. не забезпечено нормовану межу вогнестійкості будівельних конструкцій 6-го поверху експлуатованої покрівлі - розділ II, пп. 21, 22 ППБУ, п. 5.3, табл. 1 ДБН В.1.1-7:2016, п. 9.3.1 табл. 2 ДБН В.2.2- 9-2009, п. 8.1 табл. 2 ДБН В.2.2- 23:2009;

34. не призначено відповідальну особу з питань цивільного захисту за рахунок штатної чисельності об`єкта - стаття 20 Кодексу цивільного захисту України (КЦЗ України);

35. керівник та посадові особи, діяльність яких пов`язана з організацією і здійсненням заходів з питань цивільного захисту, не пройшли навчання в установленому законодавством порядку - п. 15 постанови Кабінету Міністрів України від 26.06.2013 №444, ст. 20 КЦЗ України;

36. не здійснено навчання працівників з питань цивільного захисту, у тому числі правилам техногенної безпеки - п. 8 постанов Кабінету Міністрів України від 26.06.2013 №443 та №444, ч. 1 ст. 20 КЦЗ України;

37. не проведено об`єктові тренування навчання з питань цивільного захисту - п. 1 ч. 1 ст. 20, п. 5, 6 Порядку здійснення навчання населення діям у надзвичайних ситуаціях, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 26.06.2013 №444;

38. не проведено ідентифікацію об`єкта - п. 7. п. 6. п. 3.1.1. наказу МНС України від 16.08.2005 №140 «Про внесення змін до наказу МНС України від 18.12.2000 №338»; «Методики ідентифікації потенційно-небезпечних об`єктів»; «Правил техногенної безпеки у сфері цивільного захисту на підприємствах, в організаціях, установах та на небезпечних територіях»;

39. не розроблено та не узгоджено план реагування на надзвичайні ситуації - ст. 130 КЦЗ України;

40. відсутня та незареєстрована декларація відповідності матеріально-технічної бази суб`єкта господарювання вимогам законодавства з питань пожежної безпеки - ч. 2, 4, 5 ст. 57 КЦЗ України;

41. не створено об`єктові формування цивільного захисту та необхідну для їх функціонування матеріально-технічну базу, не забезпечено готовність таких формувань до дій за призначенням - п. 5 ч. 1 ст. 20 ст. 26 КЦЗ України, п. 3 постанови Кабінету Міністрів №787;

42. не організовано та не забезпечено евакуаційні заходи - п. 4 ч. 1 ст. 20, ч. 9 ст. 33 КЦЗ України.

Суд, визначаючись щодо заявлених вимог по суті, виходить з того, що спірні правовідносини врегульовані Конституцією України, Кодексом цивільного захисту України, Законом України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності".

Згідно зі статтею 1, частинами першою, другою та сьомою статті 7 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" ( в редакції, чинній станом на момент виникнення спірних правовідносин) державний нагляд (контроль) - це діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, місцевих державних адміністрацій, органів місцевого самоврядування (органи державного нагляду (контролю)) в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб`єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, допустимого рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища.

Заходи державного нагляду (контролю) - планові та позапланові заходи, які здійснюються у формі перевірок, ревізій, оглядів, обстежень та в інших формах, визначених законом.

Для здійснення планового або позапланового заходу орган державного нагляду (контролю) видає наказ (рішення, розпорядження), який має містити найменування суб`єкта господарювання, щодо якого буде здійснюватися захід, та предмет перевірки.

На підставі наказу (рішення, розпорядження) оформляється посвідчення (направлення) на проведення заходу державного нагляду (контролю), яке підписується керівником органу державного нагляду (контролю) (головою державного колегіального органу) або його заступником (членом державного колегіального органу) із зазначенням прізвища, ім`я та по батькові і засвідчується печаткою.

На підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду. У разі необхідності вжиття інших заходів реагування орган державного нагляду (контролю) протягом п`яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу.

Відносини, пов`язані із захистом населення, територій, навколишнього природного середовища та майна від надзвичайних ситуацій, реагуванням на них, функціонуванням єдиної державної системи цивільного захисту, та визначенням повноважень органів державної влади, Ради міністрів Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування, права та обов`язки громадян України, іноземців та осіб без громадянства, підприємств, установ та організацій незалежно від форми власності регулюються КЦЗ України (в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин).

Статтею 20 КЦЗ України визначено завдання і обов`язки суб`єктів господарювання у сфері цивільного захисту.

Частиною третьою статті 55 КЦЗ України передбачено, що забезпечення пожежної та техногенної безпеки суб`єкта господарювання покладається на власників та керівників таких суб`єктів господарювання.

Статтею 64 КЦЗ України встановлено, що центральний орган виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, уповноважений організовувати та здійснювати державний нагляд (контроль) щодо виконання вимог законів та інших нормативно-правових актів з питань техногенної та пожежної безпеки, цивільного захисту і діяльності аварійно-рятувальних служб.

Центральний орган виконавчої влади, який здійснює нагляд (контроль) у сфері техногенної та пожежної безпеки, реалізує повноваження безпосередньо і через свої територіальні органи в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві та Севастополі, районах, районах у містах, містах обласного, республіканського (Автономної Республіки Крим) значення.

До складу центрального органу виконавчої влади, який здійснює нагляд (контроль) у сфері техногенної та пожежної безпеки, і його територіальних органів входять: органи державного нагляду у сфері пожежного нагляду; органи державного нагляду у сфері цивільного захисту і техногенної безпеки; підрозділи забезпечення та інші структурні підрозділи.

Згідно зі статтею 66 КЦЗ України центральний орган виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, здійснює державний нагляд (контроль) шляхом проведення планових та позапланових перевірок відповідно до закону.

У пункті 12 частини першої статті 67 КЦЗ України зазначено, що до повноважень центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, належить звернення до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, експлуатації будівель, об`єктів, споруд, цехів, дільниць, а також машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, зупинення проведення робіт, у тому числі будівельно-монтажних, випуску і реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту, надання послуг, якщо ці порушення створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей.

З системного аналізу вищенаведених правових норм вбачається, що ГУ ДСНС у Дніпропетровській області, як територіальний орган Державної служби України з надзвичайних ситуацій, уповноважений здійснювати державний нагляд (контроль) у сфері техногенної та пожежної безпеки.

Відповідно до частини другої статті 68 КЦЗ України у разі встановлення порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створює загрозу життю та здоров`ю людей, посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки, звертаються до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, споруд, окремих приміщень, випуску та реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту у порядку, встановленому законом.

Водночас, у пунктах 1, 2 частини першої, частиною другої статті 70 КЦЗ України закріплено, що підставою для звернення центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів є: недотримання вимог пожежної безпеки, визначених цим Кодексом, іншими нормативно-правовими актами, стандартами, нормами і правилами; порушення вимог пожежної безпеки, передбачених стандартами, нормами і правилами, під час будівництва приміщень, будівель та споруд виробничого призначення.

Повне або часткове зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, виконання робіт, надання послуг здійснюється виключно за рішенням адміністративного суду.

При цьому, з аналізу вищенаведеного вбачається, що застосування заходів реагування можливо у разі виявлення порушень, які створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей.

При обранні такого заходу реагування, позивачем як суб`єктом владних повноважень, і судом, відповідно, мають враховуватися принцип співмірності обраного заходу реагування тим порушенням, які виникли та тим, які залишилися не усунутими на час розгляду справи, а також дотримання справедливого балансу між інтересами відповідача і публічними інтересами.

Як слідує з матеріалів справи та пояснень учасників справи, щодо порушень 2 та 3 позивачу надано копію проєкту захисту будівлі від попадань блискавки та протоколи випробувань, копію яких долучено до матеріалів справи. Cуд зазначає, що позивачем не надано жодних доказів та пояснень щодо недостатності або неналежності таких документів для усунення даних порушень. Окрім того, в останніх двох актах перевірки позивач посилається на необхідність виконання вимог приписів законодавства, які втратили чинність, а саме на національний стандарт ДСТУ Б.В.2.5-38:2008 "Інженерне обладнання будинків і споруд. Улаштування блискавкозахисту будівель і споруд", що втратив чинність з 01.11.2019 згідно з наказом ДП «УкрНДНЦ» №313 від 16.10.2019.

Щодо порушень 4, 34, 37, 39, 41, то в матеріалах справи містяться:

"Эвакуационные мероприятия работников и имущества ООО "Алонза" в случае наиболее типичных для ТЦ "Приозёрный" чрезвычайных ситуаций", в яких передбачений перелік дій персоналу та відповідальних осіб у випадку виникнення надзвичайної ситуації та, зокрема, визначено таких відповідальних осіб і яких обов`язки при ліквідації аварії;

"План реагування органів управління та сил цивільного захисту ТЦ "Приозерний" ТОВ "Алонза" у разі загрози та виникнення надзвичайних ситуацій, затверджений керівником ТОВ "Алонза" 14.06.2020;

"Общие положения. Обязаности должностных лиц по обеспечению пожарной безопасности", затверджені директором ТОВ "Алонза";

"Распоряжение", затверджене директором ТОВ "Алонза", в якому визначено протипожежний режим, а саме: правила поведінки людей, порядок організації учбового процесу і порядок утримання приміщень (територій) ТОВ "Алонза", що забезпечують попередження порушень вимог пожежної безпеки і гасіння пожеж, яких необхідно дотримуватися під час перебування у ТЦ "Приозерний";

приказ ООО "Алонза» №14-ОС от 08.07.2020 «О подготовке и проведении объектовой тренировки на ТЦ "Приозёрный";

приказ ООО "Алонза" №9-ОС-Б от 02.01.2019 "О назначении ответственных лиц за пожарную безопасность помещений ТЦ, технологического и инженерного оборудования, содержания средств противопожарной защиты", яким визначено відповідальним за протипожежний стан у ТЦ головного інженера Безродних Д.М.;

приказ ООО "Алонз"» №10-ОС-А от 24.05.2019 «О проведении инструктажей по вопросам пожарной безопасности»;

приказ ООО "Алонза" №10-ОС/1 от 13.08.2019 "О создании добровольной пожарной дружины";

Отчёт о проведении объектовой тренировки по гражданской обороне в ТЦ "Приозёрный".

Cуд також зазначає, що ГУ ДСНС у Дніпропетровській області не надано жодних доказів та пояснень щодо недостатності або неналежності таких документів для усунення вказаних порушень.

Пункт 6 виявлених порушень стосується не дотримання протипожежної відстані між будинками (від будівлі торгівельного центру до будівлі магазину меблів). Вказане порушення обґрунтовується нормами ДБН 360-92, в першому абзаці яких вказано, що "Державні будівельні норми "Містобудування. Планування і забудова міських і сільських поселень" поширюються на проектування нових і реконструкцію існуючих міських і сільських поселень України". Водночас, в рішенні Господарського суду Дніпропетровської області від 14.06.2013 у справі №904/2593/13 судом встановлено, що на час розгляду справи №904/2593/13 будівництво об`єкта - ТЦ "Приозерний" було завершено.

З урахуванням наведеного, суд вважає, що вказані норми не застосовуються до вже збудованої будівлі.

Щодо порушень 11-13, 16 то згідно з пунктом 2.23 глави 2 розділу III ППБУ забороняється зменшувати кількість та розміри евакуаційних виходів з будівель і приміщень, класи вогнестійкості несучих та огороджувальних конструкцій, застосовувати будівельні матеріали з вищими показниками пожежної небезпеки, змінювати інженерні та планувальні рішення й умови освітлення згідно з нормованою вимогою.

Відповідно до пункту 22 розділу II ППБУ під час експлуатації об`єктів забороняється знижувати рівень пожежної безпеки, встановлений законодавством, яке було чинним на момент початку використання об`єкта.

Пунктом 7.2.7 ДБН В.1.1-7:2016 "Пожежна безпека об`єктів будівництва. Загальні вимоги" передбачено, що висота та ширина у просвіті евакуаційних виходів (дверей) для будинків різного призначення встановлюється відповідними НД. При цьому висота цих виходів повинна бути не менша за 2,0 м, а ширина - 0,8 м. У разі влаштування на шляхах евакуації двостулкових дверей ширина у просвіті одного з полотен повинна бути не менша ніж 0,8 м, крім випадків, обумовлених у НД. Ширина зовнішніх дверей сходових кліток і дверей, що ведуть зі сходових кліток до вестибюля, а також з вестибюля назовні, повинна бути не менша за нормовану (розрахункову) ширину сходових маршів, але не менша за ширину маршів, встановлену в 7.3.13 цих Норм.

Водночас, згідно з пунктом 1.2 ДБН В.1.1-7:2016 "Пожежна безпека об`єктів будівництва. Загальні вимоги" ці норми застосовують під час проектування і будівництва будинків, також їх реконструкції, капітального ремонту, технічного переоснащення, реставрації.

Як вбачається з рішення Господарського суду Дніпропетровської області від 14.06.2013 у справі №904/2593/13, що набрало законної сили, в матеріалах вказаної справи наявний висновок Державного вищого навчального закладу "Придніпровська Державна академія будівництва та архітектури" про обстеження правильності будівництва будівлі торгівельного центру "Приозерний", що знаходиться на вул. Боброва, 1, в місті Дніпропетровську, згідно з яким будівля торгівельного центру "Приозерний" збудована технічно правильно, відповідає екологічним, санітарно-гігієнічним, протипожежним вимогам та іншим діючим нормам та правилам, придатна до експлуатації та є безпечною для життя та здоров`я людей. Даний висновок досліджений Господарським судом Дніпропетровської області і йому надана оцінка судом при розгляді справи №904/2593/13, а сторони у даній справи не заперечують наявності таких обставин, встановлених судовим рішенням, щодо торгівельного центру "Приозерний".

З урахуванням викладеного, станом на дату завершення будівництва ТЦ "Приозерний" будівля відповідала, зокрема, протипожежним вимогам. Водночас, ДБН В.1.1-7:2016 підлягає застосуванню під час проектування і будівництва будинків, також їх реконструкції, капітального ремонту, технічного переоснащення, реставрації, в той час як позивачем не надано суду будь-яких доказів на підтвердження того, що відповідачем проведено реконструкцію, капітальний ремонт чи технічне переоснащення приміщення під час проектування і будівництва будинку та у момент дії вказаних ДБН. Таким чином, суд вважає помилковим твердження позивача про порушення відповідачем вказаних ДБН.

Окрім того, щодо допущення зменшення кількості евакуаційних виходів з 3-го поверху торгівельного центру та зменшення нормованої ширини евакуаційних виходів дверей з розрахунку на 1 м ширини виходу не більше 165 осіб, суд зазначає, що в матеріалах справи наявна робоча документація "Розрахунок часу евакуації людей та часу досягнення небезпечними чинниками пожежі критичних значень для життя людини під час пожежі на об`єкті "Проект адаптації приміщень Ігроленда «FLY КIDS" за адресою: м. Дніпро, вул. Боброва, 1, ТЦ "Приозерний". Згідно з даним розрахунком існуючі об`ємно-планувальні, конструктивні та інженерні рішення об`єкту забезпечують безпечну евакуацію людей у разі пожежі.

Щодо 14 порушення, то третьою особою надано до суду фотокопії евакуаційних виходів із торгівельних зал на другому та четвертому поверхах будівлі.

Щодо 17 порушення (торгівельний центр не забезпечено системою димовидалення), то суд зазначає, що будівлю ТЦ "Приозерний" забезпечено системою димовидалення, про що ТОВ "Алонза" надано суду фотокопії відповідних вентиляторів, встановлених на даху торгового центру.

Жодних доказів або заперечень на спростування доводів третьої особи про усунення порушень 14 та 17 позивачем до суду не надано.

Щодо порушень 24, 27, 28, 32, 42, то третьою особою також надано до суду письмові пояснення з відповідними доказами (фотокопіями усунення порушень та копіями актів випробування резервуарів на міцність) щодо відсутності на даний час порушень.

Щодо порушення 38, то в матеріалах справи міститься "Повідомлення про результати ідентифікації об`єкту підвищеної небезпеки ТОВ "Алонза", затверджене директором товариства 30.06.2020, згідно з яким ТЦ "Приозерний" визнано потенційно небезпечним об`єктом; максимальний рівень можливої надзвичайної ситуації - об`єктовий.

Жодних доказів або заперечень на спростування доводів третьої особи про усунення порушень 24, 27, 28, 32,38 позивачем до суду не подано.

Так, представники відповідача та ТОВ "Алонза" стверджують про відсутність підстав для застосування такого заходу реагування як повне зупинення роботи ТЦ "Приозерний", оскільки майже всі порушення, виявлені при перевірці торгового центру позивачем, на даний час усунуто, а ті, що залишилися не створюють реальної загрози для життя та/або здоров`я людей.

Окрім того, відповідач наголошує, що згідно зі звітом ТОВ "Агенція Незалежного Інспектування "Експерт" від 02.07.2021 №331, складеним за результатами первинного інспектування (перевірки) на відповідність встановленим вимогам законодавства у сфері пожежної безпеки, форма і зміст акту перевірки від 15.03.2021 №237 не відповідають вимогам законодавства, оскільки в акті не повністю відображено фіксацію (опис) фактичних обставин та доказів, що підтверджують наявність порушення вимог законодавства.

На ці доводи представника відповідача суд зазначає, що відповідно до частини другої статті 72 Кодексу адміністративного судочинства України засобом доказування у справі, зокрема, є висновок експерта, а не звіт.

Разом з тим, суд погоджується з доводами відповідача, що позивачем до актів перевірки не надано жодних доказів наявності, викладених в актах перевірки порушень. В той же час, відповідач заперечує наявність порушень, викладених в акті перевірки від 15.03.2021 №237, та листом від 20.07.2021 №Е.16.0.0.0/4-210720/5589 ініціює проведення позапланової перевірки ТЦ "Приозерний" з метою встановлення наявності або відсутності порушень, викладених у вказаному акті.

Чинне законодавство не містить визначення поняття "порушення, яке створює загрозу життю та/або здоров`ю людей", вказане поняття є оціночним.

При цьому, вирішуючи спір, суд враховує принцип пропорційності, який є складовою принципу верховенства права. Сам же принцип пропорційності має також три підпринципи: - адекватність (міра адекватна для досягнення завчасно встановленої цілі, якщо бажаний результат може бути досягнуто тільки за умови звертання до цієї міри); - необхідність (міра є законною з найменш можливими обмеженнями при умові досягнення легітимної цілі); - пропорційність як сувора вимога (серйозність втручання та серйозність причин, які виправдовують це втручання, повинні бути пропорційними одна до іншої).

Європейський суд з прав людини неодноразово нагадував у своїх рішеннях, що встановлюючи пропорційність втручання, слід також брати до уваги характер і суворість накладеного на заявника покарання (див. рішення у справі "Сейлан проти Туреччини", [GC], N 23556/94, п. 49, ECHR 1999-IV). Має існувати обґрунтоване пропорційне співвідношення між засобами, які застосовуються, та метою, яку прагнуть досягти (див., наприклад, рішення від 21.02.1986 у справі "Джеймс та інші проти Сполученого Королівства", n. 50, Series A N 98).

Таким чином, суд зазначає, що застосовані заходи мають корелюватися із характером та локалізацією порушень, зазначених в Акті перевірки від 11.04.2018 №7, та не створювати умов для непропорційного втручання у роботу суб`єкта господарювання за рішенням суду.

Суд враховує, що позивачем не надано суду ні пояснень щодо врахування документів, що містяться в матеріалах справи та наданих відповідачем і третьою особою, щодо усунення виявлених порушень при проведенні перевірок ТЦ "Приозерний". Окрім того, позивачем не надано суду жодних доказів на спростування доводів відповідача та третьої особи про усунення порушень 2-4, 6, 11-14, 16-7, 24, 27-28, 32, 32, 37-39, 41-42, вказаних в Акті перевірки від 15.03.2021 №237.

В свою чергу, відповідач і третя особа заперечують наявність як вищевказаних порушень, так і інших порушень, зафіксованих в Акті перевірки від 15.03.2021 №237, з огляду на що АТ КБ "Приватбанк" звернулося з листом від 20.07.2021 №Е.16.0.0.0/4-210720/5589 до позивача з проханням провести позапланову перевірку додержання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки у будівлі ТЦ "Приозерний".

Відповідно до частини першої статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України (КАС України) кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Отже, виходячи з меж заявлених позовних вимог, системного аналізу положень чинного законодавства України, оцінки поданих сторонами доказів за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді всіх обставин справи в їх сукупності, зважаючи на принцип пропорційності, суд дійшов висновку про те, що вимоги позивача є такими, що не підлягають задоволенню, оскільки з матеріалів справи вбачається, що відповідачем та третьою особою вчиняться дії щодо усунення всіх виявлених порушень, а застосування такого заходу реагування як повне зупинення експлуатації будівлі є крайнім заходом, яке не відповідає принципу пропорційності.

Вирішуючи питання щодо розподілу судових витрат, відповідно до положень статті 139 КАС України, суд зазначає, що відповідно до частини другої цієї статті при задоволенні позову суб`єкта владних повноважень з відповідача стягуються виключно судові витрати суб`єкта владних повноважень, пов`язані із залученням свідків та проведенням експертиз.

Оскільки такі заходи в ході розгляду даної справи не вживалися та ГУ ДСНС у Дніпропетровській області в задоволенні позову відмовлено, то судовий збір на їх користь стягненню з відповідача не підлягає.

На підставі викладеного, керуючись статтями 2, 77, 139, 242-246, 255 КАС України, суд

вирішив:

В задоволенні адміністративного позову Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області до Публічного акціонерного товариства Комерційний банк "Приватбанк", треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача Товариство з обмеженою відповідальністю "Алонза", Товариство з обмеженою відповідальністю "Науково-виробниче підприємство "СПОРТ ОРЕНДА-7", про застосування заходів реагування, - відмовити.

Рішення набирає законної сили відповідно до статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене до суду апеляційної інстанції за правилами, встановленими статтями 293, 295-297 Кодексу адміністративного судочинства України.

Відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 розділу VII "Перехідні положення" Кодексу адміністративного судочинства України до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Позивач - Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області (місцезнаходження юридичної особи: вулиця Короленка, будинок 4, місто Дніпро, 49001; ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань: 38598371).

Відповідач - Акціонерне товариство Комерційний банк "Приватбанк" (місцезнаходження юридичної особи: вулиця Грушевського, будинок 1-Д, місто Київ, 01001; ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань: 14360570).

Третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача - Товариство з обмеженою відповідальністю "Алонза" (місцезнаходження юридичної особи: проспект Праці, будинок 2-Т, місто Дніпро, 49126; ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань: 39054671).

Третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача - Товариство з обмеженою відповідальністю "Науково-виробниче підприємство "СПОРТ ОРЕНДА-7" (місцезнаходження юридичної особи: вулиця Катерини Білокур, будинок 1, офіс 23, місто Київ, 01014; ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань: 43407436).

Повний тест рішення складено 30.07.2021.

Суддя О.М. Чудак