Справа № 260/3214/20
Суддя: Скраль Т.В.
Дата ухвалення: 2021-07-20 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЗАКАРПАТСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

і м е н е м У к р а ї н и

20 липня 2021 року м. Ужгород№ 260/3214/20
Закарпатський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого - судді Скраль Т.В.,

з участю секретаря судового засідання Шестак Н.В.,

учасники справи:

позивач: Державне підприємство «Служба місцевих автомобільних доріг у Закарпатській області» - представник Косаковський Валентин Олександрович,

відповідач: Західний офіс Держаудитслужби в особі структурного підрозділу: Управління Західного офісу Держаудитслужби в Закарпатській області представник Гулявський Роман Ігорович,

третя особа без самостійних вимог: Товариство з обмеженою відповідальністю "Люнет"- представник не з`явився,

розглянувши у відкритому судовому засіданні справу за позовом Державного підприємства «Служба місцевих автомобільних доріг у Закарпатській області» (88000, Закарпатська область, м. Ужгород, пл. Народна, 4, ) до Західного офісу Держаудитслужби (79000, м. Львів, вул. Костюшка, 8, ), в особі структурного підрозділу: Управління Західного офісу Держаудитслужби в Закарпатській області (88000, Закарпатська область, м. Ужгород, пл. Народна, 4, код ЄДРПОУ ВП 4092249), третя особа без самостійних вимог на предмет спору Товариство з обмеженою відповідальністю "Люнет" (п.і. 04116, м. Київ, провулок Тбіліський, буд. 1, ) про визнання протиправним висновку, -

ВСТАНОВИВ:

У відповідності до статті 243 частини 3 КАС України 20 липня 2021 року проголошено вступну та резолютивну частини рішення. Рішення у повному обсязі складено 29 липня 2021 року.

05 жовтня 2020 року Державне підприємство «Служба місцевих автомобільних доріг у Закарпатській області» звернулося до Закарпатського окружного адміністративного суду з позовною заявою до Західного офісу Держаудитслужби, в особі структурного підрозділу: Управління Західного офісу Держаудитслужби в Закарпатській області, якою просить визнати протиправним та скасувати висновок Управління Західного офісу Держаудитслужби в Закарпатській області про результати моніторингу закупівлі № UA-2020-05-18-002110-c, оприлюднений 17 вересня 2020 року на сайті електронної системи закупівель за адресою: https//prozorro.gov.ua/tender/UА-2020-05-18-002110-c.

08 жовтня 2020 року ухвалою Закарпатського окружного адміністративного суду відкрито провадження в даній адміністративній справі.

14 січня 2021 року ухвалою суду залучено до участі в справі - Товариство з обмеженою відповідальністю "Люнет" як третю особу, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору.

17 червня 2021 року ухвалою суду закрито підготовче провадження та призначено розгляд справи по суті.

1. Позиції сторін.

Позивач за позовом спростовуючи порушення пункту 3 чистини третьої та частини шостої статті 25 Закону України «Про публічні закупівлі» зазначає, що учасником ТОВ «ЛЮНЕТ», якого було визнано переможцем, надано всі необхідні документи, які підтверджують відсутність підстав для відмови такому учаснику в участі у процедурі закупівлі, в т.ч. документи, що підтверджують вчинення учасником заходів щодо розстрочення податкової заборгованості. Щодо порушення абз. 3 п. 3 ч. 1 ст. 34 ЗУ «Про публічні закупівлі» зазначає, що учасник ТОВ «Люнет» в складі своєї тендерної пропозиції надав копію діючої ліцензії на провадження господарської діяльності з будівництва об`єктів, що за класом наслідків належать до об`єктів із середніми (СС2) та значними (ССЗ) наслідками. Щодо порушення ч. 7 cт. 33 Закону України «Про публічні закупівлі», зазначає, що позивач не погоджується з вищезазначеним порушенням, оскільки переможцем було надано всі відповідні документи на підтвердження відсутності підстав для відмови в участі в закупівлі, які передбачені ст. 17 Закону України «Про публічні закупівлі» та умовами тендерної документації. Також, позивач не в змозі виконати вимогу відповідача про припинення зобов`язань за договором. Після укладення договору з переможцем тендеру внесення змін до договору, його розірвання або визнання недійсним проводиться на підставах та в порядку, визначених чинним законодавством України, зокрема цивільним та господарським, з урахуванням положень Закону України «Про публічні закупівлі». Так, підстави розірвання господарського договору, пов`язаного з виконанням державного замовлення, встановлені ст. 651 ЦК України. Прийняття оскаржуваного висновку відповідачем, складеним через значний проміжок часу після визначення переможця торгів та укладення відповідного договору, сплати коштів на виконання умов такого договору і початку фактичного виконання робіт не відповідає законодавчо визначені меті процедурі моніторингу закупівлі.

03 листопада 2020 року відповідачем подано відзив на позовну заяву, в якому просить суд відмовити у задоволенні позову. В обґрунтування зазначає, що висновок оформлений відповідно до Порядку заповнення форми висновку про результати моніторингу закупівлі затверджений Наказом Державної аудиторської служби України від 23.04.2018 № 86 зареєстрований в міністерстві юстиції України від 01.06.2018 за № 654/32106. В ході аналізу питання дотримання законодавства у сфері закупівель в частині розгляду тендерної пропозиції ТОВ «Люнет» встановлено, що тендерним комітетом Замовника за результатами розгляду документів, поданих учасником ТОВ «Люнет» визначено його переможцем процедури закупівлі (протокол засідання від 18.06.2020 №275) та прийнято рішення про намір укласти договір, яке оприлюднене в електронній системі закупівель 18 червня 2020 року. За результатами розгляду документів, наявних в електронній системі закупівель (файл «Інформація (Квитанція №2) з ДФС про відсутність заборгованості») встановлено, що у переможця ТОВ «Люнет» наявна заборгованість із сплати податків і зборів (обов`язкових платежів). Також ТОВ «Люнет», як переможцем процедури закупівлі надано довідку в довільній формі з інформацією про наявність заборгованості із сплати податків і зборів (обов`язкових платежів) (файл 8 «Довідка п 13 ч 1 ст 17.pdf»), в якій зазначено про те, що ТОВ «Люнет» здійснено заходи щодо розстрочення і відстрочення такої заборгованості у порядку та на умовах, визначених законодавством України. Проте, переможцем ТОВ «Люнет» не надано жодного документу, який би підтверджував здійснення таких заходів у порядку та на умовах, визначених законодавством країни реєстрації такого учасника, у спосіб, встановлений Замовником у додатку № 9 тендерної документації. Замовником в порушення абзацу третього пункту 3 частини першої статті 31 Закону, не відхилено переможця процедури закупівлі ТОВ «Люнет», не скасовано рішення про намір укласти договір про закупівлю у відповідності до вимог частини сьомої статті 33 Закону та укладено договір про закупівлю за кошти місцевого бюджету, та як наслідок в порушення пункту 3 частини третьої та частини шостої статті 25 Закону не вжито заходів щодо не повернення банківської гарантії учаснику - переможцю ТОВ «Люнет» (банківська гарантія №200381-ГР-1526) та перерахування коштів у відповідний бюджет у сумі 399630,00 гривень, через неподання переможцем процедури закупівлі у строк, визначений частиною шостою статті 17 Закону, документів, що підтверджують відсутність підстав, установлених статтею 17 цього Закону. Замовником в порушення абзацу третього пункту З частини першої статті 31 Закону, не відхилено переможця процедури закупівлі ТОВ «Люнет», не скасовано рішення про намір укласти договір про закупівлю у відповідності до вимог частини сьомої статті 33 Закону та укладено договір про закупівлю за кошти місцевого бюджету, та як наслідок в порушення пункту 3 частини третьої та частини шостої статті 25 Закону не вжито заходів щодо не повернення банківської гарантії учаснику - переможцю ТОВ «Люнет» (банківська гарантія №200381-ГР-1526) та перерахування коштів у відповідний бюджет у сумі 399630,00 гривень, через неподання переможцем процедури закупівлі у строк, визначений частиною шостою статті 17 Закону, документів, що підтверджують відсутність підстав, установлених статтею 17 цього Закону.

03 грудня 2020 року позивачем подано до суду відповідь на відзив, в якому зазначають, що за результатами моніторингу закупівлі №UA-2020-05-l 8-002110-е, відповідачем помилково визначено, що пропозиція ТОВ «Люнет» не відповідає кваліфікаційним критеріям, встановленим її тендерній документації, а також наявні підстави для відмови, установлені ст. 17 Закону України "Про публічні закупівлі» та підлягала відхиленню. Під час оцінки пропозицій учасників замовник (позивач) не застосовує суто формальний підхід та оцінює пропозиції в загальному щодо кожного кваліфікаційного критерію визначеного тендерною документацією. Після розгляду пропозиції ТОВ «Люнет», замовником, за допомогою сервісу перевірки контрагентів Державної податкової служби, проведено перевірку щодо наявності податкового боргу в учасника (знімок екрану додається). На момент укладення договору податковий борг у учасника відсутній. Додатково зазначають, що від моменту укладення договору про закупівлю і до отримання висновку відповідача пройшов значний проміжок часу, за який було проведено ряд робіт на об`єкті інфраструктури. У своєму висновку відповідач надає зобов`язання щодо розірвання договору з переможцем торгів, проте такі положення висновку суперечать Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» та призведе до негативних наслідків для державного бюджету.

Третя особа без самостійних вимог на предмет спору письмових пояснень щодо позову або відзиву у строк встановлений в ухвалі суду від 14 січня 2021 року не подала та не повідомила суд про причини неподання.

Представник третьої особи у судове засідання не з`явився, однак про час і дату судового засідання повідомлені належним чином, що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення, яке повернулося до суду 07 липня 2021 року з відміткою «адресат відсутній за вказаною адресою».

У відповідності до статті 205 частини 1, 3 пункту 1 КАС України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи, за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті. Якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі, зокрема, неявки в судове засідання учасника справи (його представника) без поважних причин або без повідомлення причин неявки.

Під час розгляду справи по суті уповноважений представник позивача позов підтримав повністю, просив суд його задовольнити з мотивів, що у ньому наведені.

Представник відповідача в судовому засіданні, проти задоволення позову заперечив та просив суд відмовити в задоволенні позову в повному обсязі

2. Обставини, встановлені судом

Судом встановлено, що 27 серпня 2020 року відповідно до наказу Управління Західного офісу Держмитслужби в Закарпатській області № 31 «Про початок моніторингу закупівель», відповідно до частини другої статті 8 Закону України «Про публічні закупівлі», підпункту 15 пункту 10 Положення про Управління Західного офісу Держмитслужби в Закарпатській області, затвердженого наказом Західного офісу Держмитслужби від 02.07.2018 № 185, із внесеними змінами, наказано почати моніторинг закупівель, в тому числі оголошення про проведення процедури закупівлі UA-2020-05-18-002110-с від 18 травня 2020 року, (т.1 а.с. 93-94).

16 вересня 2020 року у результаті проведеного моніторингу, підставою якого були виявлені органом державного фінансового контролю ознаки порушень законодавства у сфері публічних закупівель в інформації, оприлюдненій в електронній системі закупівель, відповідачем сформовано висновок про результати моніторингу закупівлі № 11,(а.с.88-92).

Із змісту вказаного висновку вбачається, що за результатами проведеного моніторингу відповідачем встановлено порушення пункту 3 частини третьої та частини шостої статті 25, абзацу третього пункту 3 частини першої статті 31 та частини сьомої статті 33 Закону.

З огляду на встановлені порушення законодавства у сфері закупівель, керуючись статтями 2 та 5 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» Управління Західного офісу Держаудитслужби в Закарпатській області зобов`язує здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень в установленому законодавством порядку, зокрема шляхом припинення зобов`язань за договором від 07.07.2020 року №65 з дотриманням положень Господарського кодексу України та Цивільного кодексу України та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про усунення порушення законодавства у сфері публічних закупівель, викладеного у висновку, або аргументовані заперечення до висновку/ або інформацію про причини неможливості усунення виявленого порушення.

Не погодившись з висновком, позивач у визначений законом строк звернувся до суду з даним позовом.

3. Мотиви суду та норми права, застосовані судом

Згідно із частиною другою статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування. їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та Законами України.

Правові та організаційні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні визначає Закон України "Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні" № 2939-ХІІ від 26.01.1993 року.

Відповідно до статті 2 Закону № 2939-ХІІ Головними завданнями органу державного фінансового контролю є: здійснення державного фінансового контролю за використанням і збереженням державних фінансових ресурсів, необоротних та інших активів, правильністю визначення потреби в бюджетних коштах та взяттям зобов`язань, ефективним використанням коштів і майна, станом і достовірністю бухгалтерського обліку і фінансової звітності у міністерствах та інших органах виконавчої влади, державних фондах, фондах загальнообов`язкового державного соціального страхування, бюджетних установах і суб`єктах господарювання державного сектору економіки, а також на підприємствах, в установах та організаціях, які отримують (отримували у періоді, який перевіряється) кошти з бюджетів усіх рівнів, державних фондів та фондів загальнообов`язкового державного соціального страхування або використовують (використовували у періоді, який перевіряється) державне чи комунальне майно (далі - підконтрольні установи), за дотриманням бюджетного законодавства, дотриманням законодавства про закупівлі, діяльністю суб`єктів господарської діяльності незалежно від форми власності, які не віднесені законодавством до підконтрольних установ, за судовим рішенням, ухваленим у кримінальному провадженні.

Державний фінансовий контроль забезпечується органом державного фінансового контролю через проведення державного фінансового аудиту, інспектування, перевірки закупівель та моніторингу закупівлі.

Відповідно до частини першої статті 5 Закону № 2939-ХІІ контроль за дотриманням законодавства у сфері закупівель здійснюється шляхом проведення моніторингу закупівлі у порядку, встановленому Законом України "Про публічні закупівлі", проведення перевірки закупівель, а також під час державного фінансового аудиту та інспектування.

Відповідно до частини третьої статті 5 Закону № 2939-ХІІ моніторинг закупівлі здійснюється за місцезнаходженням органу державного фінансового контролю.

Відповідно до статті 8 Закону України "Про публічні закупівлі" моніторинг процедури закупівлі здійснюють центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, та його міжрегіональні територіальні органи (далі - органи державного фінансового контролю). Моніторинг процедури закупівлі здійснюється протягом проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та його дії. Моніторинг процедури закупівлі не проводиться на відповідність тендерної документації вимогам частини четвертої статті 22 цього Закону. Моніторинг процедур закупівель здійснюється також щодо процедур закупівель, особливості яких передбачені у законах, що визначені у частинах восьмій та дев`ятій статті 3 цього Закону.

Рішення про початок моніторингу процедури закупівлі приймає керівник органу державного фінансового контролю або його заступник (або уповноважена керівником особа) за наявності однієї або декількох із таких підстав: 1) дані автоматичних індикаторів ризиків; 2) інформація, отримана від органів державної влади, народних депутатів України, органів місцевого самоврядування, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель; 3) повідомлення в засобах масової інформації, що містять відомості про наявність ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель; 4) виявлені органом державного фінансового контролю ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель в інформації, оприлюдненій в електронній системі закупівель; 5) інформація, отримана від громадських об`єднань, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявлених за результатами громадського контролю у сфері публічних закупівель відповідно до статті 7 цього Закону. Для аналізу даних, що свідчать про ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, може використовуватися: інформація, оприлюднена в електронній системі закупівель; інформація, що міститься в єдиних державних реєстрах; інформація в базах даних, відкритих для доступу центральному органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.

Повідомлення про прийняття рішення про початок моніторингу процедури закупівлі орган державного фінансового контролю оприлюднює в електронній системі закупівель протягом двох робочих днів з дня прийняття такого рішення із зазначенням унікального номера оголошення про проведення конкурентної процедури закупівлі, присвоєного електронною системою закупівель, та/або унікального номера повідомлення про намір укласти договір про закупівлю у разі застосування переговорної процедури закупівлі, а також опису підстав для здійснення моніторингу процедури закупівлі. Повідомлення про початок моніторингу процедури закупівлі не зупиняє проведення процедур закупівель, визначених цим Законом.

Строк здійснення моніторингу процедури закупівлі не може перевищувати 15 робочих днів з наступного робочого дня від дати оприлюднення повідомлення про початок моніторингу процедури закупівлі в електронній системі закупівель.

Протягом строку проведення моніторингу процедури закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю, відповідальна за проведення моніторингу процедури закупівель, має право через електронну систему закупівель запитувати у замовника пояснення (інформацію, документи) щодо прийнятих рішень та/або вчинених дій чи бездіяльності, які є предметом дослідження в рамках моніторингу процедури закупівлі. Усі такі запити про надання пояснень автоматично оприлюднюються електронною системою закупівель. Замовник протягом трьох робочих днів з дня оприлюднення запиту про надання пояснень щодо прийнятих рішень та/або вчинених дій чи бездіяльності, які є предметом дослідження в рамках моніторингу процедури закупівлі, повинен надати відповідні пояснення (інформацію, документи) через електронну систему закупівель. Замовник у межах строку здійснення моніторингу процедури закупівлі має право з власної ініціативи надавати пояснення щодо прийнятих рішень та/або вчинених дій чи бездіяльності, які є предметом дослідження в рамках моніторингу процедури закупівлі.

За результатами моніторингу процедури закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю складає та підписує висновок про результати моніторингу процедури закупівлі (далі - висновок), що затверджується керівником органу державного фінансового контролю або його заступником. Такий висновок підлягає оприлюдненню в електронній системі закупівель протягом трьох робочих днів з дня його складання.

У висновку обов`язково зазначаються: 1) найменування, місцезнаходження та ідентифікаційний код замовника в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, щодо якого здійснювався моніторинг процедури закупівлі; 2) назва предмета закупівлі із зазначенням коду за Єдиним закупівельним словником (у разі поділу на лоти такі відомості повинні зазначатися щодо кожного лота) та назви відповідних класифікаторів предмета закупівлі і частин предмета закупівлі (лотів) (за наявності) та його очікувана вартість; 3) унікальний номер оголошення про проведення конкурентної процедури закупівлі, присвоєний електронною системою закупівель, та/або унікальний номер повідомлення про намір укласти договір про закупівлю у разі застосування переговорної процедури закупівлі; 4) опис порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявленого за результатами моніторингу процедури закупівлі; 5) зобов`язання щодо усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель. У висновку може зазначатися додаткова інформація, визначена органом державного фінансового контролю. Якщо за результатами моніторингу процедури закупівлі не виявлено порушень законодавства у сфері публічних закупівель, у висновку зазначається інформація про відсутність порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель. Якщо під час моніторингу, за результатами якого виявлено ознаки порушення законодавства у сфері публічних закупівель, було відмінено тендер чи визнано його таким, що не відбувся, орган державного фінансового контролю зазначає опис порушення без зобов`язання щодо усунення такого порушення. Якщо за результатами моніторингу процедури закупівлі виявлено ознаки порушення законодавства, вжиття заходів щодо яких не належить до компетенції органу державного фінансового контролю, про це письмово повідомляються відповідні державні органи.

Замовник має право протягом трьох робочих днів з дня оприлюднення висновку одноразово звернутися до органу державного фінансового контролю за роз`ясненням змісту висновку та його зобов`язань, визначених у висновку. Протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення органом державного фінансового контролю висновку замовник оприлюднює через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, викладених у висновку, або аргументовані заперечення до висновку, або інформацію про причини неможливості усунення виявлених порушень.

У разі підтвердження органом державного фінансового контролю факту усунення замовником порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, викладених у висновку, про що цей орган зазначає в електронній системі закупівель протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення замовником відповідної інформації в електронній системі закупівель, службова (посадова) особа замовника та/або уповноважена особа замовника не притягається до адміністративної відповідальності за порушення законодавства у сфері закупівель з порушень, що були усунуті замовником відповідно до висновку.

У разі незгоди замовника з інформацією, викладеною у висновку, він має право оскаржити висновок до суду протягом 10 робочих днів з дня його оприлюднення, про що зазначається в електронній системі закупівель протягом наступного робочого дня з дня оскарження висновку до суду. Замовник зазначає в електронній системі закупівель про відкриття провадження у справі протягом наступного робочого дня з дня отримання інформації про відкриття такого провадження та номер такого провадження.

Якщо замовник не усунув визначене у висновку порушення, що призвело до невиконання ним вимог, передбачених цим Законом, а також висновок не оскаржено до суду, орган державного фінансового контролю після закінчення строку на оскарження до суду, визначеного у частині десятій цієї статті, за результатами моніторингу вчиняє дії щодо притягнення до адміністративної відповідальності за порушення законодавства у сфері публічних закупівель. Номер протоколу зазначається в електронній системі закупівель наступного робочого дня з дня складання протоколу, а також зазначаються дата та номер відкриття провадження у справі протягом наступного робочого дня з дня отримання інформації про відкриття такого провадження.

Якщо органом оскарження прийнято до розгляду скаргу від суб`єкта оскарження у порядку, встановленому цим Законом, орган державного фінансового контролю не приймає рішення про початок моніторингу процедури закупівлі щодо тих порушень, обставин, підстав, що були або є предметом розгляду органом оскарження незалежно від прийнятого органом оскарження рішення щодо таких порушень, обставин, підстав.

Якщо органом оскарження прийнято до розгляду скаргу від суб`єкта оскарження у порядку, встановленому цим Законом, після прийняття рішення про початок моніторингу процедури закупівлі чи після опублікування висновку, протягом наступного робочого дня з дня розміщення скарги суб`єктом оскарження в електронній системі закупівель керівник органу державного фінансового контролю або його заступник до моменту опублікування рішення органу оскарження зупиняє рішення органу державного фінансового контролю, а замовник до моменту опублікування рішення органу оскарження зупиняє виконання зобов`язань щодо усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, викладених у висновку, щодо тих порушень, обставин, підстав, що стали предметом розгляду органом оскарження, з відповідним повідомленням в електронній системі закупівель.

Після оприлюднення рішення органу оскарження замовником у порядку, встановленому цією статтею, усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, зазначених у висновку, здійснюється в частині, що не була предметом розгляду органом оскарження.

У разі оскарження в судовому порядку рішення органу оскарження рішення про початок моніторингу процедури закупівлі не приймається щодо тих порушень, обставин, підстав, які були або є предметом судового розгляду.

У разі наявності підстав, визначених частиною другою цієї статті, що містять ознаки порушень та які не були предметом розгляду органом оскарження та/або оскарження у судовому порядку рішення органу оскарження, рішення про початок моніторингу процедури закупівлі щодо інших ознак порушень приймається після оприлюднення рішення органу оскарження в електронній системі закупівель у порядку, встановленому статтею 18 цього Закону, або після набрання рішенням суду законної сили.

Обмін інформацією між органом державного фінансового контролю та замовником, встановлений цією статтею, здійснюється в електронному вигляді через електронну систему закупівель.

Узагальнена інформація, зазначена у пункті 3 частини першої статті 9 цього Закону, подається центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, Уповноваженому органу до 1 березня року, наступного за звітним бюджетним роком.

Форма висновку та порядок його заповнення визначаються центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.

Методика визначення автоматичних індикаторів ризиків, їх перелік та порядок застосування затверджується центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, за погодженням з Уповноваженим органом.

Водночас, відповідно до підпункту 16 пункту 6 Положення про Державну аудиторську службу України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 3 лютого 2016 р. № 43 Держаудитслужба для виконання покладених на неї завдань має право пред`являти керівникам та іншим особам підприємств, установ та організацій, що контролюються, обов`язкові до виконання вимоги щодо усунення виявлених порушень законодавств.

Частиною другою статті 15 Закону № 2939-ХІІ встановлено, що законні вимоги службових осіб органу державного фінансового контролю є обов`язковими для виконання службовими особами об`єктів, що контролюються.

Виходячи з наведеного, діюче законодавство надає органу Держаудитслужбу право здійснення контролю за використанням коштів державного і місцевого бюджетів та у разі виявлення порушень законодавства право на пред`явлення обов`язкових до виконання вимог щодо усунення таких правопорушень та визначає процедуру звернення органу Держаудитслужби до суду.

Вимога органу Держаудитслужби спрямована на корегування роботи підконтрольної організації та приведення її у відповідність із вимогами законодавства і у цій частині вона є

обов`язковою до виконання.

16 вересня 2020 року у результаті проведеного моніторингу, підставою якого були виявлені органом державного фінансового контролю ознаки порушень законодавства у сфері публічних закупівель в інформації, оприлюдненій в електронній системі закупівель, відповідачем сформовано висновок про результати моніторингу закупівлі № 11,(а.с.88-92).

Із змісту вказаного висновку вбачається, що за результатами проведеного моніторингу відповідачем встановлено порушення пункту 3 частини третьої та частини шостої статті 25, абзацу третього пункту 3 частини першої статті 31 та частини сьомої статті 33 Закону.

З огляду на встановлені порушення законодавства у сфері закупівель, керуючись статтями 2 та 5 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» Управління Західного офісу Держаудитслужби в Закарпатській області зобов`язує здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень в установленому законодавством порядку, зокрема шляхом припинення зобов`язань за договором від 07.07.2020 року №65 з дотриманням положень Господарського кодексу України та Цивільного кодексу України та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про усунення порушення законодавства у сфері публічних закупівель, викладеного у висновку, або аргументовані заперечення до висновку/ або інформацію про причини неможливості усунення виявленого порушення.

В ході аналізу питання дотримання законодавства у сфері закупівель в частині розгляду тендерної пропозиції ТОВ «Люнет» встановлено, що тендерним комітетом Замовника за результатами розгляду документів, поданих учасником ТОВ «Люнет» визначено його переможцем процедури закупівлі (протокол засідання від 18 червня 2020 №275) та прийнято рішення про намір укласти договір, яке оприлюднене в електронній системі закупівель 18 червня 2020 року. (а.с. 41-42).

Відповідно до частини третьої статті 17 Закону № 922-VIII учасник процедури закупівлі в електронній системі закупівель під час подання тендерної пропозиції підтверджує відсутність підстав, передбачених пунктами 5, 6, 12 і 13 частини першої та частиною другою цієї статті. Спосіб документального підтвердження згідно із законодавством щодо відсутності підстав, передбачених пунктами 5, 6, 12 і 13 частини першої та частиною другою цієї статті, визначається замовником для надання таких документів лише переможцем процедури закупівлі через електронну систему закупівель.

Так, Замовником у додатку № 9 тендерної документації визначено спосіб підтвердження переможцем інформації щодо відсутності підстав для відхилення у відповідності до статті 17 Закону, зокрема: «У випадку наявності в учасника заборгованості із сплати податків і зборів (обов`язкових платежів), що підтверджується згідно інформації, що міститься в електронній системі закупівель та яка сформована у порядку взаємодії електронної системи закупівель з інформаційними системами Державної фіскальної служби України щодо обміну інформацією про відсутність або наявність заборгованості (податкового боргу) зі сплати податків, зборів, платежів, контроль за якими покладено на органи Державної фіскальної служби України, в учасника процедури закупівлі (згідно наказу Міністерства економічного розвитку і торгівлі України, Міністерства фінансів України від 17.01.2018р. № 37/11, далі - Порядок № 37/11), учасник повинен надати інформацію, що підтверджує здійснення останнім заходів щодо розстрочення і відстрочення такої заборгованості у порядку та на умовах, визначених законодавством країни реєстрації такого учасника, зокрема для суб`єктів господарювання, що зареєстровані на території України - рішення органу доходів і зборів та/або укладений договір про розстрочення (відстрочення), прийняте/укладений згідно порядку розстрочення (відстрочення) грошових зобов`язань (податкового боргу) платників податків, затвердженого наказом Міністерства доходів і зборів України від 10.10.2013р. № 574, або довідку про відсутність заборгованості і платежів, контроль за справлянням яких покладено на контролюючі органи, форма якої затверджена наказом Міністерства фінансів України від 03.09.2018 року №733, та яка видана контролюючим органом в електронній формі, що містить відповідну інформацію станом на будь-яку дату, наступну після оприлюднення в електронній системі закупівель відповіді інформаційно-телекомунікаційної системи ДФС на запит згідно Порядку № 37/11, згідно якої повідомляється про наявність заборгованості в учасника, але в будь-якому випадку в межах строку згідно ч. 6 ст. 17 Закону», (а.с. 88).

За результатами розгляду документів, наявних в електронній системі закупівель (файл «Інформація (Квитанція №2) з ДФС про відсутність заборгованості») встановлено, що у переможця ТОВ «Люнет» наявна заборгованість із сплати податків і зборів (обов`язкових платежів). Також ТОВ «Люнет», як переможцем процедури закупівлі надано довідку в довільній формі з інформацією про наявність заборгованості із сплати податків і зборів (обов`язкових платежів) (файл 8 «Довідка п 13 ч 1 ст 17.pdf»), в якій зазначено про те, що ТОВ «Люнет» здійснено заходи щодо розстрочення і відстрочення такої заборгованості у порядку та на умовах, визначених законодавством України, (а.с. 55-56).

Проте, переможцем ТОВ «Люнет» не надано жодного документу, який би підтверджував здійснення таких заходів у порядку та на умовах, визначених законодавством країни реєстрації такого учасника, у спосіб, встановлений Замовником у додатку № 9 тендерної документації.

Абзацом третім пункту 3 частини першої статті 31 Закону № 922-VIII визначено, що Замовник відхиляє тендерну пропозицію із зазначенням аргументації в електронній системі закупівель у разі, якщо переможець процедури закупівлі не надав у спосіб, зазначений в тендерній документації, документи, що підтверджують відсутність підстав, установлених статтею 17 цього Закону.

24 вересня 2020 року Державне підприємство «Служба місцевих автомобільних доріг у Закарпатській області» листом № 372/09 повідомило Управління Західного офісу Держаудитслужби в Закарпатській області про те, що при укладенні договору від 07 липня 2020 року підрядником було надано додаткові документи про врегулювання податкової заборгованості, а також Замовником здійснено перевірку ТОВ «Люнет» у сервісі Державної фіскальної служби України за результатами якої податковий борг на момент укладення договору у підрядника відсутній. Станом на дату укладення договору підряду та на поточний момент у ТОВ «Люнет» відсутній податковий борг, (а.с. 57).

Водночас, в ході моніторингу встановлено, що Замовником в оголошенні про проведення процедури закупівлі та в тендерній документації встановлена вимога до учасників щодо надання забезпечення тендерної пропозиції у вигляді електронної банківської гарантії в розмірі 399630,00 гривень.

Відповідно до пункту 3 частини третьої статті 25 Закону № 922-VIII встановлено, що забезпечення тендерної пропозиції/пропозиції не повертається у разі ненадання переможцем процедури закупівлі (крім переговорної процедури закупівлі) у строк, визначений частиною шостою статті 17 цього Закону, документів, що підтверджують відсутність підстав, установлених статтею 17 цього Закону.

Враховуючи вищезазначене, Замовником в порушення абзацу третього пункту З частини першої статті 31 Закону, не відхилено переможця процедури закупівлі ТОВ «Люнет», не скасовано рішення про намір укласти договір про закупівлю у відповідності до вимог частини сьомої статті 33 Закону та укладено договір про закупівлю за кошти місцевого бюджету, та як наслідок в порушення пункту 3 частини третьої та частини шостої статті 25 Закону не вжито заходів щодо не повернення банківської гарантії учаснику - переможцю ТОВ «Люнет» (банківська гарантія №200381-ГР-1526) та перерахування коштів у відповідний бюджет у сумі 399 630,00 гривень, через неподання переможцем процедури закупівлі у строк, визначений частиною шостою статті 17 Закону, документів, що підтверджують відсутність підстав, установлених статтею 17 цього Закону.

Відповідно пункту 3.1. розділу III Порядку розстрочення (відстрочення) грошових зобов`язань (податкового боргу) платників податків затвердженого наказом Міністерства Доходів і зборів України від 10.10.2013 № 574 для розстрочення (відстрочення) грошових зобов`язань (податкового боргу) платник податків звертається до органу доходів і зборів за місцем свого обліку або за місцем обліку такого грошового зобов`язання (податкового боргу) з письмовою заявою (додаток 1), в якій зазначаються суми податків, зборів, штрафних (фінансових) санкцій (штрафів), пені, сплату яких платник податків просить розстрочити (відстрочити), а також строк розстрочення (відстрочення) та періоди сплати. При цьому окремо зазначаються суми, строк сплати яких ще не настав, а також строк сплати яких вже минув.

Відповідно пункту 3.2. розділу III Порядку № 574 за результатами розгляду керівник (заступник керівника) органу доходів і зборів протягом 30 календарних днів з дати подання заяви: приймає рішення про розстрочення (відстрочення) грошових зобов`язань (податкового боргу), яке оформляється на бланку відповідного органу доходів і зборів (додаток 2); відмовляє платнику в розстроченні (відстроченні) у письмовій формі за відсутності підстав, наведених у пункті 3.1 цього розділу, та при недотриманні обов`язкових вимог, визначених цим Порядком.

Відповідно пункту 1.4 розділу І Порядку № 574 розстрочення (відстрочення) грошових зобов`язань (податкового боргу) вважається наданим, якщо на підставі заяви платника податків прийнято відповідне рішення органу доходів і зборів та укладено договір про розстрочення (відстрочення). Визначення сум грошових зобов`язань (податкового боргу), що підлягають розстроченню (відстроченню), здійснюється за даними інформаційної системи (далі - ІС), що ведеться органами доходів і зборів.

Разом з тим, судом встановлено, що на дату укладання договору 07 липня 2020 року, переможцем було надано лист-відповідь Державної податкової інспекції у Шевченківському районі м. Києва про те, що лист про проведення (розстрочення) відстрочення грошових зобов`язань (податкового боргу) ТОВ «ЛЮНЕТ» прийнято до розгляду і про результати буде повідомлено протягом 30 днів, (а.с. 58).

Ніякого документального підтвердження (договір про розстрочення грошового зобов`язання) у строк, що не перевищує десяти днів з дати оприлюднення в електронній системі закупівель повідомлення про намір укласти договір про закупівлю так і не надано.

Згідно пункту 14 частини першої статті 1 Закону № 922-VIII моніторинг процедури закупівлі - аналіз дотримання замовником законодавства у сфері публічних закупівель під час проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та протягом його дії з метою запобігання порушенням законодавства у сфері публічних закупівель.

Закон України «Про публічні закупівлі» встановлює правові та економічні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави та територіальних громад.

Метою цього Закону є забезпечення ефективного та прозорого здійснення закупівель, створення конкурентного середовища у сфері публічних закупівель, запобігання проявам корупції у цій сфері, розвиток добросовісної конкуренції.

Таким чином, якщо суб`єкт є замовником у розумінні Закону, такий суб`єкт повинен дотримуватися вимог Закону під час здійснення закупівель товарів, робіт або послуг.

Наведені в позовній заяві доводи не спростовують порушень викладених у Висновку про результати моніторингу від 16 вересня 2020 року.

Згідно із частинами 1-3 статті 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Відповідно до частини 1 статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Частиною 2 статті 77 КАС України передбачено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Інші доводи адміністративного позову не знайшли свого підтвердження під час розгляду даної справи та виходячи з меж заявлених позовних вимог, системного аналізу положень чинного законодавства України та достатніх доказів зібраних у справі, суд дійшов висновку, що відповідач діяв у межах повноважень, на підставі, у спосіб передбачений законодавством, що спростовує вимоги адміністративного позову та у задоволенні якого слід відмовити.

У зв`язку з відмовою у задоволенні позову, судові витрати, у відповідності до статті 139 КАС України, не підлягають розподілу.

Керуючись статтями 9, 14, 90, 139, 242-246, 255 КАС України, суд, -

УХВАЛИВ:

У задоволенні позовних вимог Державного підприємства «Служба місцевих автомобільних доріг у Закарпатській області» до Західного офісу Держаудитслужби в особі структурного підрозділу: Управління Західного офісу Держаудитслужби в Закарпатській області, третя особа без самостійних вимог на предмет спору Товариство з обмеженою відповідальністю "Люнет" про визнання протиправним висновку відмовити.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду. Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або у разі розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Апеляційна скарга подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції (з урахуванням особливостей, що встановлені Розділом VII КАС України (пункт 15.5)).

СуддяТ.В.Скраль