Справа № 200/4284/21
Суддя: Чучко В.М.
Дата ухвалення: 2021-07-27 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Донецький окружний адміністративний суд
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

27 липня 2021 р. Справа№200/4284/21

приміщення суду за адресою: 84122, м.Слов`янськ, вул. Добровольського, 1

Донецький окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Чучка В.М., розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом Управління державного архітектурно-будівельного контролю Маріупольської міської ради до ОСОБА_1 про зобов`язання вчинити певні дії,-

ВСТАНОВИВ:

У квітні 2021 року Управління державного архітектурно-будівельного контролю Маріупольської міської ради (далі - позивач) звернувся до Донецького окружного адміністративного суду із позовом до ОСОБА_1 (надалі - відповідач) про зобов`язання знести самочинно збудований об`єкт площею 816,00 кв.м., який розташовано за адресою: АДРЕСА_1 протягом 30 календарних днів (по проекту площа 392,01 кв.м.).

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що будівельні роботи з будівництва житлового будинку з вбудованим нежитловим приміщенням (магазином непродовольчих товарів) для індивідуальної підприємницької діяльності за адресою: АДРЕСА_1 були виконані з порушенням норм ст. 9 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», а саме: за вказаною адресою розташовано будівництво площею забудови 816 кв.м. при дозволі на 392,01 кв.м., що у два рази більше дозволеного. Відповідачем не усунуто в добровільному порядку порушення вимог містобудівного законодавства, а тому Управління державного архітектурно-будівельного контролю Маріупольської міської ради вимушено звернутися до суду з даним позовом про знесення самочинно збудованого об`єкту будівництва.

Ухвалою Донецького окружного адміністративного суду від 27.05.2021 року відкрито спрощене позовне провадження у даній справі без проведення судового засідання та повідомлення сторін. В ухвалі було запропоновано відповідачу у п`ятнадцятиденний строк з моменту отримання ухвали про відкриття провадження у справі надати суду відзив на позовну заяву зі всіма доказами на його підтвердження, які наявні у відповідача.

06 липня 2021 року до суду надійшов відзив на позов, в якому відповідач зазначив, що ним дотримано порядок отримання та подання документів для проведення будівельних робіт, що полягало в отриманні містобудівних умов та обмежень, розробку відповідного проекту, подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт, отже позивач самостійно надав дозвільні документи, тому безперечним є те, що будівництво об`єкту не може вважатись самочинним. Отже, будівництво здійснюється на підставі дозвільних документів, у повній та точній їх відповідності, оскільки іншого не доведено та доказів іншого не надано, а право на забудову своєї власності прямо передбачено Земельним кодексом України. Крім того, відповідач зазначає, що вказана позовна заява приймається як посягання на втручання у мирне володіння майном та намагання позбавити відповідача права власності на землю та об`єкт будівництва. У зв`язку з чим, відповідач просив відмовити у задоволенні позову у повному обсязі.

У відповіді на відзив представник позивача зазначив, що об`єкт нерухомості збудований з істотними порушеннями будівельних норм і правил, а невиконання відповідачем без поважних причин припису про усунення порушення вимог законодавства свідчить про неможливість або небажання відповідача добровільно усунути виявлені порушення шляхом приведення об`єкту будівництва до затвердженої проектної документації або внесення змін до неї. Так, відповідачем отримано акт від 20.01.2021 №01/20012021, складений за результатами проведення планового (позапланового) заходу державного нагляду (контролю), приписи про усунення порушення та про зупинення підготовчих та будівельних робіт, протокол та постанову про адміністративне правопорушення, при чому жодна з постанов не була оскаржена, не було надано жодних пояснень, зауважень або заперечень. Крім того, відповідачем сплачено штраф у розмірі 1700 грн., тому можна зробити висновок, що відповідач погодився з порушеннями, встановленими в ході проведення перевірки та викладеними у постановах та акті.

Ухвалою суду від 12 липня 2021 року у задоволенні клопотання представника позивача про розгляд справи в загальному позовному провадженні відмовлено.

Дослідивши докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи, суд встановив наступне.

Відповідач, ОСОБА_1 , отримала дозвіл на будівництво житлового будинку з вбудованим нежитловим приміщенням (магазином непродовольчих товарів) для індивідуальної підприємницької діяльності за адресою: АДРЕСА_1 загальною площею 392,01 кв.м.

Відповідно до Постанови Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 р. № 553 «Про затвердження Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю», на підставі заяві ОСОБА_2 щодо законності будівництва за адресою: перехрестя пр. Будівельників та вул. Митрополитської, направлення для проведення планового (позапланового) заходу від 18.01.2021 № 3, головним спеціалістом відділу контролю управління державного архітектурно-будівельного контролю Маріупольської міської ради у строк з 18.01.2021 до 20.01.2021 проведено плановий (позаплановий) захід державного нагляду (контролю) щодо дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності (а.с. 10, 32).

За результатами проведення позапланового заходу державного контролю щодо дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності складено акт від 20.01.2021 № 01/20012021, який підписаний відповідачем без заперечень та зауважень (а.с. 11-20).

Під час проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності було встановлено, що по АДРЕСА_1 виконуються роботи з «Будівництво житлового будинку з вбудованим нежитловим приміщенням (магазином непродовольчих товарів) для індивідуальної підприємницької діяльності по АДРЕСА_1 ».

Роботи виконуються гр. ОСОБА_1 на підставі повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (CCI) від 16.11.2020 № ДЦ 22.

У ході перевірки встановлено, що будівельні роботи з будівництва об`єкту виконуються з істотним відхиленням від затвердженого проекту та вихідних даних на проектування об`єкту, а саме відповідно до виданих та затверджених містобудівних умов та обмежень для проектування об`єкта будівництва з «Будівництво житлового будинку з вбудованим нежитловим приміщенням (магазином непродовольчих товарів) для індивідуальної підприємницької діяльності по АДРЕСА_1 » від 13.05.2020 №725-11944-30.1, максимально допустимий відсоток забудови земельної ділянки складає 45%.

Відповідно до розділу 6 (Основні техніко економічні показники об`єкту після реконструкції) робочого проекту (РП) шифр: (05-20-ПЗ), розраховано площу забудови земельної ділянки яка складає 392.01 кв.м. Геометричні розмірами запроектованої будівлі відповідно до проекту складають: довжина - 28340 мм, ширина - 13640 мм, висота - 11058 мм, що дорівнює дозволеній площі забудови земельної ділянки.

Фактично під час перевірки встановлено, що на земельній ділянці за вищевказаною адресою побудовано будівлю зі шлакоблоку геометричними розмірами: довжина - 34000мм, ширина - 24000мм, висота - 9200мм.

Таким чином гр. ОСОБА_1 , як замовником будівництва та (підрядником), виконані роботи з «Будівництва житлового будинку з вбудованим нежитловим приміщенням (магазином непродовольчих товарів) для індивідуальної підприємницької діяльності по АДРЕСА_1 » з істотним відхиленням від затвердженого проекту та вихідних даних на проектування об`єкту, оскільки площа забудови земельної ділянки відповідно до вихідних даних на проектування та проектної документації складає 392.01 кв.м., гр. ОСОБА_1 фактично забудувала площу 816 кв.м., що у два рази більше дозволеного.

Внаслідок чого громадянкою ОСОБА_1 , як замовникам будівництва та (підрядником), порушені вимоги статті 9 Закону України «Про архітектурну діяльність», згідно якої будівництво (нове будівництво, реконструкція, реставрація, капітальний ремонт) об`єкта архітектури здійснюється відповідно до затвердженої проектної документації, державних стандартів, норм і правил.

Позивачем видано припис від 20.01.2021 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандарт і правил шляхом приведення об`єкту будівництва до затвердженої проектної документації або внести зміни до проектної документації до 20.02.2021 (а.с. 21-22);

Також, 20.01.2021 року видано припис від 20.01.2021 про зупинення підготовчих та будівельних робіт та складено протокол про адміністративне правопорушення від 20.01.2021 року (а.с. 23-28).

22.01.2021 року позивачем прийнято постанову №2 по справі про адміністративне правопорушення та накладено на позивача адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 1700 грн., який сплачено відповідачем (а.с. 29-31, 33).

Відтак, покликаючись на невиконання вимог, встановлених у приписі від 20.01.2021 року та керуючись ч.1 ст. 38 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», позивач звернувся до суду з позовом про знесення самочинно збудованого об`єкту площею 816,00 кв.м., який розташовано за адресою: АДРЕСА_1 протягом 30 календарних днів (по проекту площа повинна дорівнювати 392,01 кв.м.).

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд зазначає наступне.

Закон України «Про архітектурну діяльність» визначає правові та організаційні засади здійснення архітектурної діяльності і спрямований на формування сприятливого життєвого середовища, досягнення естетичної виразності, економічної доцільності і надійності будинків, споруд та їх комплексів.

Згідно із положеннями ст. 10 Закону України «Про архітектурну діяльність» для забезпечення під час забудови територій, розміщення і будівництва об`єктів архітектури додержання суб`єктами архітектурної діяльності затвердженої містобудівної та іншої проектної документації, вимог вихідних даних, а також з метою захисту державою прав споживачів будівельної продукції здійснюється в установленому законодавством порядку державний архітектурно-будівельний контроль та нагляд.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюють органи державного архітектурно-будівельного контролю, що визначені статтею 6 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності".

Суд зазначає, що відповідно до положень статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється на об`єктах будівництва у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Підставами для проведення позапланової перевірки є:

1) подання суб`єктом містобудування письмової заяви про проведення перевірки об`єкта будівництва або будівельної продукції за його бажанням;

2) необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об`єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів;

3) виявлення факту самочинного будівництва об`єкта;

4) перевірка виконання суб`єктом містобудування вимог приписів органів державного архітектурно-будівельного контролю;

5) вимога головного інспектора будівельного нагляду центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, про проведення перевірки за наявності підстав, передбачених законом;

6) звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності;

7) вимога правоохоронних органів про проведення перевірки.

Посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право, зокрема:

1) безперешкодного доступу до місць будівництва об`єктів та до об`єктів, що підлягають обов`язковому обстеженню;

2) складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону;

3) у разі виявлення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, містобудівних умов та обмежень, затвердженого проекту або будівельного паспорта забудови земельної ділянки видавати обов`язкові для виконання приписи щодо: а) усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил; б) зупинення підготовчих та будівельних робіт.

Вказані положення кореспондуються із приписами положень пункту 11 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року № 553.

Частина 1-4 ст. 7 Закону України "Про архітектурну діяльність" встановлено, що проект об`єкта архітектури розробляється під керівництвом або з обов`язковою участю головного архітектора проекту та/або головного інженера проекту, які мають відповідний кваліфікаційний сертифікат. Проект об`єкта архітектури завіряється підписом і скріплюється особистою печаткою головного архітектора проекту та/або головного інженера проекту, які мають кваліфікаційний сертифікат. Проектна документація на будівництво об`єктів, розроблена відповідно до містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки, не підлягає погодженню з відповідними органами виконавчої влади, органами місцевого самоврядування, органами охорони культурної спадщини, державної санітарно-епідеміологічної служби і природоохоронними органами.

При цьому, як передбачено положеннями ч.1 ст.9 Закону України «Про архітектурну діяльність» будівництво (нове будівництво, реконструкція, реставрація, капітальний ремонт) об`єкта архітектури здійснюється відповідно до затвердженої проектної документації, державних стандартів, норм і правил у порядку, визначеному Законом України "Про регулювання містобудівної діяльності".

Як передбачено положеннями ч. 5 ст. 26 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" проектування та будівництво об`єктів здійснюється власниками або користувачами земельних ділянок у такому порядку:

1) отримання замовником або проектувальником вихідних даних;

2) розроблення проектної документації та проведення у випадках, передбачених статтею 31 цього Закону, її експертизи;

3) затвердження проектної документації;

4) виконання підготовчих та будівельних робіт;

4--1) проведення контрольного геодезичного знімання закінчених будівництвом об`єктів (крім об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1)) та здійснення їх технічної інвентаризації (крім об`єктів, перелік яких визначається центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну політику у сфері будівництва, архітектури, містобудування);

5) прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів;

6) реєстрація права власності на об`єкт містобудування.

Згідно із положеннями ч. 1 ст. 34 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" замовник має право виконувати будівельні роботи після подання замовником повідомлення про початок виконання будівельних робіт відповідному органу державного архітектурно-будівельного контролю - щодо об`єктів будівництва, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), та щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта та які не потребують отримання дозволу на виконання будівельних робіт згідно з переліком об`єктів будівництва, затвердженим Кабінетом Міністрів України. Форма повідомлення про початок виконання будівельних робіт та порядок його подання визначаються Кабінетом Міністрів України. Видачі замовнику органом державного архітектурно-будівельного контролю дозволу на виконання будівельних робіт - щодо об`єктів, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з середніми (СС2) та значними (СС3) наслідками або підлягають оцінці впливу на довкілля згідно із Законом України "Про оцінку впливу на довкілля".

Виконання будівельних робіт без відповідного документа, передбаченого цією статтею, вважається самочинним будівництвом і тягне за собою відповідальність згідно із законом. (ч. 7 ст. 1 ст. 34 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності").

Пунктом 5 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 13 квітня 2011 року № 466 встановлено, що будівельні роботи можуть виконуватися замовником після отримання документа, що посвідчує право власності чи користування земельною ділянкою, або договору суперфіцію та:

- подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт - щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1) та об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта;

- видачі замовнику дозволу на виконання будівельних робіт - щодо об`єктів, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів із середніми (СС2) та значними (СС3) наслідками або підлягають оцінці впливу на довкілля відповідно до Закону України «Про оцінку впливу на довкілля».

Відповідно до статті 38 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" у разі виявлення факту самочинного будівництва об`єкта, перебудова якого з метою усунення істотного відхилення від проекту або усунення порушень законних прав та інтересів інших осіб, істотного порушення будівельних норм є неможливою, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю видає особі, яка здійснила (здійснює) таке будівництво, припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил з визначенням строку для добровільного виконання припису.

У разі якщо особа в установлений строк добровільно не виконала вимоги, встановлені у приписі, орган державного архітектурно-будівельного контролю подає позов до суду про знесення самочинно збудованого об`єкта та компенсацію витрат, пов`язаних з таким знесенням.

За рішенням суду самочинно збудований об`єкт підлягає знесенню з компенсацією витрат, пов`язаних із знесенням об`єкта, за рахунок особи, яка здійснила (здійснює) таке самочинне будівництво.

У разі неможливості виконання рішення суду особою, яка здійснила таке самочинне будівництво (смерть цієї особи, оголошення її померлою, визнання безвісно відсутньою, ліквідація чи визнання її банкрутом тощо), знесення самочинно збудованого об`єкта здійснюється за рішенням суду за рахунок коштів правонаступника або за рішенням органу місцевого самоврядування за рахунок коштів місцевого бюджету та в інших випадках, передбачених законодавством.

Виконання рішення суду, що набрало законної сили, щодо знесення самочинно збудованого об`єкта здійснюється відповідно до Закону України "Про виконавче провадження".

При цьому, як передбачено приписами статті 376 Цивільного кодексу України, якщо власник (користувач) земельної ділянки заперечує проти визнання права власності на нерухоме майно за особою, яка здійснила (здійснює) самочинне будівництво на його земельній ділянці, або якщо це порушує права інших осіб, майно підлягає знесенню особою, яка здійснила (здійснює) самочинне будівництво, або за її рахунок.

У разі істотного відхилення від проекту, що суперечить суспільним інтересам або порушує права інших осіб, істотного порушення будівельних норм і правил суд за позовом відповідного органу державної влади або органу місцевого самоврядування може постановити рішення, яким зобов`язати особу, яка здійснила (здійснює) будівництво, провести відповідну перебудову.

Якщо проведення такої перебудови є неможливим або особа, яка здійснила (здійснює) будівництво, відмовляється від її проведення, таке нерухоме майно за рішенням суду підлягає знесенню за рахунок особи, яка здійснила (здійснює) будівництво. Особа, яка здійснила (здійснює) самочинне будівництво, зобов`язана відшкодувати витрати, пов`язані з приведенням земельної ділянки до попереднього стану.

Суд зауважує, що відповідач доказів оскарження припису не надав, як і не надав суду доказів, що об`єкт за адресою: АДРЕСА_1 не є самочинним будівництвом, зокрема дозвільних документів, які надають право на виконання будівельних робіт з будівництва об`єкту площею 816,00 кв.м.

На підставі вищенаведеного, суд дійшов висновку, що позивач правомірно заявив вимоги про знесення самочинно збудованої будівлі, оскільки відповідач в установлений термін добровільно не виконав вимоги, встановлені в приписі про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил.

Отже, наявні всі підстави для зобов`язання ОСОБА_1 знести самочинно збудований об`єкт площею 816,00 кв.м., який розташовано за адресою: АДРЕСА_1 протягом 30 календарних днів (по проекту площа 392,01 кв.м.).

Аналогічного змісту позиція наведена у постанові Великої Палати Верховного Суду від 16 жовтня 2018 року у справі № 826/12543/16, в якій Велика Палата Верховного Суду зазначила, що: «У зв`язку з виявленими порушеннями містобудівного законодавства 17 червня 2016 року ОСОБА_14 ДАБІ видано ОСОБА_7 як особі, яка здійснила (здійснює) самочинне будівництво, припис № С-1706/4 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил та припис № С-1706/5 про зупинення підготовчих і будівельних робіт, які не відповідають вимогам законодавства, яких станом на 10 серпня 2016 року відповідач не виконав.

Вказані приписи ОСОБА_14 ДАБІ є чинними, відомості про їх оскарження відповідачем відсутні. Доказів про те, що відповідачем вживалися заходи з метою усунення зазначених у приписах порушень, ОСОБА_7 не надано.

Ураховуючи те, що відповідач без розроблення проектної документації та відповідних дозвільних документів з істотними порушеннями будівельних норм і правил провів будівництво багатоповерхового будинку на земельних ділянках, які не були відведені для цієї мети та мають інше цільове призначення, а також не виконав у встановлений строк вимоги приписів ОСОБА_14 ДАБІ про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил та про зупинення підготовчих і будівельних робіт, які не відповідають вимогам законодавства, ОСОБА_16 Верховного Суду на підставі положень статті 376 ЦК України вважає обґрунтованим висновок судів попередніх інстанцій про задоволення позовних вимог ДАБІ в особі ОСОБА_14 ДАБІ про зобов`язання ОСОБА_7 знести об`єкт самочинного будівництва.

При цьому відсутність у відповідача проектної документації, здійснення будівництва без отримання вихідних даних (містобудівних умов та обмежень забудови земельних ділянок, технічних умов, завдання на проектування) унеможливлює зобов`язання ОСОБА_7 провести перебудову об`єкта самочинного будівництва.».

Так, згідно з частиною 5 статті 242 КАС України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Статтею 13 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» передбачено, що висновки щодо застосування норм права, викладені у постановах Верховного Суду, враховуються іншими судами при застосуванні таких норм права.

На підставі викладеного суд дійшов висновку про задоволення позовних вимог у повному обсязі.

Враховуючи приписи статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України судові витрати не підлягають відшкодуванню.

На підставі викладеного, керуючись нормами Конституції України та Кодексу адміністративного судочинства, суд, -

В И Р І Ш И В:

1. Адміністративний позов Управління державного архітектурно-будівельного контролю Маріупольської міської ради до ОСОБА_1 про зобов`язання вчинити певні дії - задовольнити повністю.

2. Зобов`язати ОСОБА_1 знести самочинно збудований об`єкт площею 816,00 кв.м., який розташовано за адресою: АДРЕСА_1 , протягом 30 календарних днів (по проекту площа 392,01 кв.м.).

Повне судове рішення складено 27 липня 2021 року.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду першої інстанції подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не були вручені у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Суддя В.М. Чучко