Справа № 200/4957/21
Суддя: Аляб'єв І.Г.
Дата ухвалення: 2021-07-30 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Донецький окружний адміністративний суд
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

30 липня 2021 р. Справа№200/4957/21

приміщення суду за адресою: 84122, м.Слов`янськ, вул. Добровольського, 1

Донецький окружний адміністративний суд у складі:

головуючого - судді Аляб`єва І.Г.,

розглянувши за правилами загального позовного провадження (в порядку письмового провадження) адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Маріупольської міської ради про визнання протиправними та скасування приписів, -

в с т а н о в и в:

Позивач, ОСОБА_1 звернувся до Донецького окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Маріупольської міської ради, в якому просить суд, з урахуванням заяви про збільшення позовних вимог:

- визнати протиправним та скасувати наказ відповідача від 10.03.2021 15 «Про проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання суб`єктами містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності;

- визнати протиправним та скасувати припис Управління Державного архітектурно-будівельного контролю Маріупольської міської ради від 10 березня 2021 року про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил і припис Управління Державного архітектурно-будівельного контролю Маріупольської міської ради від 10.03.2021 року про зупинення підготовчих та будівельних робіт;

- стягнути з відповідача на користь ОСОБА_1 судові витрати, пов`язані з розглядом справи.

В обґрунтування позовних вимог посилається на те, що 10.03.2021 відповідачем складено припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил і припис про зупинення підготовчих та будівельних робіт, з яким позивач не погоджується та вважає їх протиправними. Зазначає, у лютому 2021 року позивач звернувся до Головного управління містобудування і архітектури Маріупольської міської ради для внесення змін до будівельного паспорту забудови земельної ділянки від 23.05.2019 24 проте позивачу було відмовлено у внесенні змін до паспорту забудови оскільки ескізи намірів не відповідають вимогам ДБН Б.2.2-12:2019 «Планування та забудова території».

Крім того, згідно з висновком судового експерта 3/д за результатами експертного будівельно-технічного дослідження, складеного 26.02.2021 року виконати ОСОБА_1 припис про усунення порушення вимог у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 16.03.2020, складеного управлінням ДАБК Маріупольської міської ради, а саме усунути виявлені порушення шляхом приведення об`єкту будівництва по АДРЕСА_1 у відповідність до затвердженого будівельного паспорту, виданого Головним управлінням містобудування та архітектури Маріупольської міської ради від 23.05.2019 24 не представляється можливим тому, що це приведе к руйнації та демонтажу (зносу) всього будинку.

Додатково повідомляє, що 16.03.2020 за тією ж процедурою та з таких самих підстав була проведена позапланова перевірка на підставі якої складено складався протокол про адміністративне правопорушення, відповідальність за яке передбачена ч.1 ст. 96 КУпАП згідно з яким та на підставі постанови 7 по справі про адміністративне правопорушення від 19.03.2020 позивач був визнаний винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 96 КУпАП з накладенням адміністративного стягнення у вигляді штрафу в розмірі 850 гривень. Крім того, того ж дня було винесено припис про зупинення підготовчих та будівельних робіт з вимогою зупинити виконання будівельних робіт до усунення виявлених порушень, який позивачем виконується до теперішнього часу та припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил з вимогою усунути виявлені порушення, шляхом приведення об`єкту будівництва у відповідність до вихідних даних, а саме затвердженого будівельного паспорту, виданого Головним управлінням містобудування і архітектури ММР від 23.05.2019 року ? 24, або внести зміни до будівельного паспорту від 23.05.2019 року 24 до 16.04.2020.

Отже відповідачем під час винесення приписів від 10.03.2021 відповідачем порушено вимоги п.17 Порядку 553 у зв`язку з чим просить задовольнити позов в повному обсязі.

Ухвалою суду від 27.04.2021 відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження, підготовче засідання призначено на 26.05.2021.

26.05.2021 розгляд справи відкладено на 23.06.2021.

Ухвалою суду від 23.06.2021 закрито підготовче провадження у справі, розгляд справи по суті призначено на 20.07.2021.

Відповідачем подано до суду відзив на позов, в якому відповідач просив відмовити у задоволенні позовних вимог. Зазначає, що позапланова перевірка проведена відповідно до норм Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" та Постанови Кабінету Міністрів України "Про затвердження Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю", а видані за результатами перевірки документи відповідають затвердженій формі, визначеній наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 15.05.2012 №240 "Про затвердження форм актів та інших документів, які складаються під час або за результатами здійснення державного архітектурно-будівельного контролю".

Додатково відповідач зазначає, що доказом того, що позивач продовжує будівельні роботи фото-фіксація порушень які мали місце 16.03.2020 та 10.03.2021, оскільки позивачем велися роботи з облицювання фасаду.

Позивач та представник відповідача до судового засідання не з`явилися, про дату, час та місце засідання повідомлені належним чином.

Відповідно до ч. 9 ст. 205 Кодексу адміністративного судочинства України, якщо немає перешкод для розгляду справи у судовому засіданні, визначених цією статтею, але всі учасники справи не з`явилися у судове засідання, хоча і були належним чином повідомлені про дату, час і місце розгляду, суд має право розглянути справу у письмовому провадженні у разі відсутності потреби заслухати свідка чи експерта.

Враховуючи наведене, суд розглядає позовну заяву в порядку письмового провадження на підставі наявних у ній доказів.

Дослідивши докази, що містяться у матеріалах справи, суд встановив наступне.

Позивач - ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 є громадянином України, що підтверджено паспортом серії НОМЕР_1 . /а.с.7-8/

05.03.2019 на підставі договору купівлі-продажу земельної ділянки позивач придбав земельну ділянку АДРЕСА_1 , площею 0,0594 га кадастровий номер: :01:006:1178 переданої для: будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд./а.с.54-55/

Головним управлінням містобудування і архітектури Маріупольської міської ради видано будівельний паспорт ОСОБА_1 , який зареєстрований 23.05.2019 24. /а.с.103-108/

На підставі звернення ОСОБА_2 до контакт-центу від 11.02.2021 140631 начальником управління державного архітектурно-будівельного контролю Маріупольської міської ради прийнято наказ від 10.03.2021 15 про проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання суб`єктами містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності. /а.с.83/

На підставі повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), та щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта від 11.06.2019 ДЦ 49 ОСОБА_1 . Розпочато будівельні роботи

Наказом начальника управління державного архітектурно-будівельного контролю Маріупольської міської ради прийнято наказ від 16.03.2020 44 на підставі заяви до контакт-центру від 04.03.2020 90835 прийнято рішення про проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання суб`єктами містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності. На підставі зазначеного наказу видано направлення на перевірку від 16.03.2020 12.

За результатами перевірки складено акт від 16.03.2020 21/16032020, актом перевірки встановлено, що будівництво житлового будинку виконується з відхиленням від затверджених вихідних даних, а саме будівельного паспорту забудови земельної ділянки від 23.05.2019 №24 виданого Головним управлінням містобудування і архітектури Маріупольської міської ради. Відповідно до аркушу №2 генерального плану ескізу намірів забудови земельної ділянки,геометричні розміри запроектованого житлового будинку складають: ширина 10200 мм, довжина 12000 мм, висота до гребня дахи 9700 мм, фактично побудований житловий будинок має наступні геометричні розміри: ширина 12500 мм, довжина 14600 мм, висота до гребня даху 12500 мм, що є істотним відхиленням від затверджених вихідних даних будівельного паспорту від 23.05.2019 №24.

Отже ОСОБА_1 , як замовником будівництва, порушені вимоги ст..9 Закону України «Про архітектурну діяльність» згідно якої будівництво (нове будівництво, реконструкція, реставрація, капітальний ремонт) об`єкта архітектури здійснюється відповідно до затвердженої проектної документації, державних стандартів, норм і правил./а.с.31-42/

На підставі зазначеного акту прийнято припис від 16.03.2020 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, з вимогою усунути виявлені порушення шляхом приведення об`єкту будівництва у відповідність до вихідних даних, а саме затвердженого будівельного паспорту від 23.05.2019 №24 виданого Головним управлінням містобудування і архітектури Маріупольської міської ради, або внести зміни до будівельного паспорту від 23.05.2019 №24 до 16.04.2020./а.с.30/

Приписом від 16.03.2020 зобов`язано ОСОБА_1 зупинити виконання будівельних робіт до усунення виявлених порушень. /а.с. 29/

За результатом проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання суб`єктами містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності прийнято протокол про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності передбаченої ст.9 ЗУ «Про архітектурну діяльність» ОСОБА_1 притягнено до відповідальності передбаченої ч.1 ст.96 КУпАП. /а.с.24-25/

Також встановлено, що листом Головного управління містобудування і архітектури Маріупольської міської ради від 16.02.2021 №1601-10/045-02.02.07249-01 відмовлено ОСОБА_1 у внесенні змін до будівельного паспорту забудови земельної ділянки від 23.05.2019 №24 оскільки ескіз намірів забудови земельної ділянки не відповідає вимогам п.15.2.2 таб.15.2 ДБН Б.2.2-12:2019 «Планування та забудова територій»./а.с.12/

Згідно з висновком судового експерта № 3/д від 26.02.2021 за результатами експертного будівельно-технічного дослідження, виконати ОСОБА_1 припис про усунення порушення вимог у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 16.03.2020, складеного управлінням ДАБК Маріупольської міської ради, а саме усунути виявлені порушення шляхом приведення об`єкту будівництва по АДРЕСА_1 у відповідність до затвердженого будівельного паспорту, виданого Головним управлінням містобудування та архітектури Маріупольської міської ради від 23.05.2019 № 24 не представляється можливим тому, що це приведе к руйнації та демонтажу (зносу) всього будинку. /а.с.9-11/

Вирішуючи питання про обґрунтованість позовних вимог, суд виходить з такого.

Правові, економічні, соціальні та організаційні засади містобудівної діяльності в Україні визначені Законом України «Про основи містобудування» № 2780-XII від 16.11.1992.

Відповідно до статті 1 цього закону містобудуванням є цілеспрямована діяльність державних органів, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ, організацій, громадян, об`єднань громадян по створенню та підтриманню повноцінного життєвого середовища, яка включає прогнозування розвитку населених пунктів і територій, планування, забудову та інше використання територій, проектування, будівництво об`єктів містобудування, спорудження інших об`єктів, реконструкцію історичних населених пунктів при збереженні традиційного характеру середовища, реставрацію та реабілітацію об`єктів культурної спадщини, створення інженерної та транспортної інфраструктури.

Законодавство України про містобудування складається з Конституції України ( 254к/96-ВР ), цього Закону, законів України "Про регулювання містобудівної діяльності" ( 3038-17 ), "Про архітектурну діяльність" ( 687-14 ) та інших нормативно-правових актів, що видаються на їх виконання (ст. 6 Закону України № 2780-XII від 16.11.1992).

Статтею 5 Закону України «Про основи містобудування» передбачено, що при здійснені містобудівної діяльності повинні враховуватися законні інтереси та вимоги власників або користувачів об`єктів нерухомості, що оточують місце будівництва.

Згідно ч. 1 ст. 9 Закону України «Про архітектурну діяльність» від 20 травня 1999 року № 687-XIV будівництво (нове будівництво, реконструкція, реставрація, капітальний ремонт) об`єкта архітектури здійснюється відповідно до затвердженої проектної документації, державних стандартів, норм і правил у порядку, визначеному Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності».

Відповідно до статті 7 Закону України «Про основи містобудування» державне регулювання у сфері містобудування здійснюється Верховною Радою України, Кабінетом Міністрів України, Верховною Радою та Радою Міністрів Автономної Республіки Крим, місцевими державними адміністраціями, органами місцевого самоврядування, а також спеціально уповноваженими органами з питань містобудування та архітектури, іншими органами в порядку, встановленому законодавством.

Статтею 8 Закону України «Про основи містобудування» передбачено, що державне регулювання полягає, зокрема, в контролі за дотриманням законодавства у сфері містобудування, державних стандартів і норм, вимог вихідних даних, затвердженої містобудівної документації та проектів конкретних об`єктів, раціональним використанням територіальних і матеріальних ресурсів при проектуванні та будівництві;

Статтею 16 Закону України «Про основи містобудування» передбачено, що будівельні норми, державні стандарти, норми і правила встановлюють комплекс якісних та кількісних показників і вимог, які регламентують розробку і реалізацію містобудівної документації, проектів конкретних об`єктів з урахуванням соціальних, природно-кліматичних, гідрогеологічних, екологічних та інших умов і спрямовані на забезпечення формування повноцінного життєвого середовища та якнайкращих умов життєдіяльності людини.

Відповідно до статті 24 вказаного Закону державний контроль у сфері містобудування здійснюється центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю, органами місцевого самоврядування та іншими уповноваженими на це державними органами.

Органи, що здійснюють управління у сфері містобудівної діяльності, архітектурно-будівельного контролю та нагляду визначені статтею 6 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» №3038-VI від 17.02.2011, відповідно до якої управління у сфері містобудівної діяльності здійснюється, зокрема, уповноваженими органами містобудування та архітектури, місцевими державними адміністраціями, органами місцевого самоврядування. До уповноважених органів містобудування та архітектури належать органи, визначені у статті 13 Закону України "Про архітектурну діяльність". До органів державного архітектурно-будівельного контролю належать, зокрема, виконавчі органи з питань державного архітектурно-будівельного контролю сільських, селищних, міських рад.

Статтею 13 Закону України «Про архітектурну діяльність» до уповноважених органів містобудування та архітектури віднесені, окрім інших, виконавчі органи сільських, селищних, міських рад з питань архітектури.

Управління у сфері містобудівної діяльності та архітектурно-будівельного контролю здійснюється, зокрема, шляхом контролю за дотриманням законодавства у сфері містобудівної діяльності, вимог будівельних норм, державних стандартів і правил, положень містобудівної документації всіх рівнів, вихідних даних для проектування об`єктів містобудування, проектної документації (п. 6 ч. 1 ст.7 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності»).

Статтею 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» регламентовано порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, що являє собою сукупність заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, державних будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих і будівельних робіт.

Частиною 2 цієї статті передбачено, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється інспекціями державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Процедура здійснення заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт визначена Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року № 553.

Пунктом 9 частини 7 цього Порядку передбачено, що позаплановою перевіркою вважається перевірка, яка не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Підставами проведення позапланової перевірки є: подання суб`єктом містобудування письмової заяви про проведення перевірки об`єкта будівництва або будівельної продукції за його бажанням; необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні та декларації про початок виконання підготовчих робіт, декларації про готовність об`єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів; виявлення факту самочинного будівництва об`єкта; перевірка виконання суб`єктом містобудівної діяльності вимог приписів органу державного архітектурно-будівельного контролю; вимога Держархбудінспекції про проведення перевірки; звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог містобудівного законодавства; вимога правоохоронних органів про проведення перевірки.

Пунктами 15-17 Порядку № 553 встановлено, що форми актів та інших документів, які складаються під час або за результатами здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затверджуються Мінрегіоном.

За результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.

У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, крім акта перевірки, складається протокол, видається припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт (далі - припис).

У приписі обов`язково встановлюється строк для усунення виявлених порушень згідно з додатком.

Суд зазначає, що порушенням, внаслідок якого винесені оскаржувані приписи, є зведення житлового будинку більших розмірів, аніж передбачено будівельним паспортом.

Із відмови у внесенні змін до будівельного паспорту вбачається, що розміри новобудови не відповідають вимогам п. 15.2.2 ДБН Б.2.2-12:2019 «Планування та забудова території».

Вказаний пункт визначає мінімальні відстані між житловими будинками задля забезпечення протипожежної безпеки.

Позивачем не надано доказів відповідності збудованого будинку наведеним положенням ДБН. При цьому, забудова здійснена із порушенням документації, а саме її розмірів, вказаних у будівельному паспорті.

Суд звертає увагу, що на момент здійснення перевірки, на об`єкті велися будівельні роботи зокрема облицювання будинку, що підтверджується світлинами, здійсненими інспектором.

Тому суд не приймає до уваги доводи позивача про те, що будівельні роботи вже завершені.

З викладеного суд приходить до висновку, що припис про зобов`язання зупинити виконання будівельних робіт є законним та скасуванню не підлягає.

Щодо припису про приведення об`єкта будівництва у відповідність до вимог будівельного паспорту суд зазначає наступне.

Як вбачається зі змісту акта перевірки, будівельні роботи на об`єкті знаходяться в завершальній стадії.

Згідно з висновком судового експерта № 3/д за результатами експертного будівельно-технічного дослідження, складеного 26.02.2021 року, припис про усунення виявлених порушення шляхом приведення об`єкту будівництва по АДРЕСА_1 у відповідність до затвердженого будівельного паспорту, виданого Головним управлінням містобудування та архітектури Маріупольської міської ради від 23.05.2019 № 24 не представляється можливим тому, що це приведе до руйнації та демонтажу (зносу) всього будинку.

Суд вважає, що виконання припису без здійснення демонтажу будинку є об`єктивно неможливим, враховуючи характер порушень та стадію будівництва.

Крім того, виконання цього припису є неможливим з одночасним виконанням іншого припису - про зупинення будівельних робіт.

Відповідно до статті 376 Цивільного кодексу України житловий будинок, будівля, споруда, інше нерухоме майно вважаються самочинним будівництвом, якщо вони збудовані або будуються на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи чи належно затвердженого проекту, або з істотними порушеннями будівельних норм і правил.

Частиною сьомою цієї статті передбачено, що у разі істотного відхилення від проекту, що суперечить суспільним інтересам або порушує права інших осіб, істотного порушення будівельних норм і правил суд за позовом відповідного органу державної влади або органу місцевого самоврядування може постановити рішення, яким зобов`язати особу, яка здійснила (здійснює) будівництво, провести відповідну перебудову.

Якщо проведення такої перебудови є неможливим або особа, яка здійснила (здійснює) будівництво, відмовляється від її проведення, таке нерухоме майно за рішенням суду підлягає знесенню за рахунок особи, яка здійснила (здійснює) будівництво. Особа, яка здійснила (здійснює) самочинне будівництво, зобов`язана відшкодувати витрати, пов`язані з приведенням земельної ділянки до попереднього стану.

З наведеного вбачається, що здійснення перебудови у спірному випадку, враховуючи її складний характер, має вирішуватися у судовому порядку.

Таким чином, суд приходить до висновку про визнання протиправним відповідного припису.

Щодо вимоги про визнання протиправним та скасування наказу від 10.03.2021 №15 «Про проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання суб`єктами містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності», суд зазначає, що позивачем не наведено жодних підстав вважати його незаконним.

Відтак у задоволенні цієї вимоги належить відмовити.

Посилання позивача на неможливість повторного винесення приписів, оскільки такі ж приписи вже виносилися за рік до оскаржуваних, суд відхиляє, оскільки це твердження позивача не ґрунтується на законодавчому обґрунтуванні.

Відповідно до частини 4 статті 139 КАС України при частковому задоволенні позову, у випадку покладення судових витрат на обидві сторони пропорційно до розміру задоволених позовних вимог, суд може зобов`язати сторону, на яку покладено більшу суму судових витрат, сплатити різницю іншій стороні. У такому випадку сторони звільняються від обов`язку сплачувати одна одній іншу частину судових витрат.

Позивачем при зверненні до суду сплачено судовий збір в розмірі 908 гривень.

Отже, судові витрати підлягають частковому стягненню за рахунок бюджетних асигнувань відповідача - суб`єкта владних повноважень.

Керуючись статтями 32, 139, 243 - 246 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

в и р і ш и в:

Адміністративний позов ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2 ) до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Маріупольської міської ради (пр-т Миру, 70, м.Маріуполь, Донецька область, 87515, ) про визнання протиправними та скасування приписів задовольнити частково.

Визнати протиправним та скасувати припис Управління Державного архітектурно-будівельного контролю Маріупольської міської ради (пр-т Миру, 70, м.Маріуполь, Донецька область, 87515, ) від 10 березня 2021 року про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил.

У задоволенні решти позовних вимог - відмовити.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Управління державного архітектурно-будівельного контролю Маріупольської міської ради (пр-т Миру,70, м.Маріуполь, Донецька область, 87515, ) на користь ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2 ) судовий збір в розмірі 275 гривень.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити в апеляційному порядку рішення суду першої інстанції повністю або частково, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами Кодексу адміністративного судочинства в редакції, що діяла до 15 грудня 2017 року.

Повний текст рішення складений та підписаний 30 липня 2021 року.

Суддя І.Г. Аляб`єв