Справа № 640/6452/19
Суддя: Головань О.В.
Дата ухвалення: 2021-07-29 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Вн. №27/205
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

29 липня 2021 року м. Київ № 640/6452/19

за позовомТовариства з обмеженою відповідальністю "Керамет-Україна"
до Головного управління Держпраці у Київській області
провизнання протиправною та скасування постанови
Суддя О.В.Головань

Обставини справи:

Товариство з обмеженою відповідальністю "Керамет-Україна" звернулося до Окружного адміністративного суду м. Києва з позовом до Головного управління Держпраці у Київській області про визнання протиправною та скасування постанови №КВ 1537/58/АВ/ТД/ФС-718 від 11.12.2018 року про накладення штрафу у розмірі 4 914 360,00 грн.

В судовому засіданні 07.12.2020 р. представники сторін висловили свої позиції щодо позовних вимог.

З врахуванням положень постанови Кабінету Міністрів України № 211 від 11.03.2020 р. "Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2", наказу Окружного адміністративного суду міста Києва №34/з від 17.03.2020р., розпорядження заступника Голови суду від 19.08.2020 р. №4/з "Про посилення карантинних обмежень в Окружному адміністративному суді м. Києва" суд дійшов висновку про можливість завершити розгляд справи в порядку письмового провадження.

Ознайомившись з матеріалами справи, заслухавши пояснення учасників по справі, суд, -

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю "Керамет-Україна" (49107, Дніпропетровська обл., місто Дніпро, ЗАПОРІЗЬКЕ ШОСЕ, будинок 28 М, код 41332118) зареєстроване в якості юридичної особи 12.05.2017 р.; 38.32 Відновлення відсортованих відходів (основний).

На підставі наказу від 26.10.2018 р. №3987 "Про проведення інспекційного відвідування "Керамет-Україна", направлення на проведення інспекційного відвідування від 08.11.2018 р. №1537 Головним управлінням Держпраці у Київській області проведено інспекційне відвідування ТОВ "Керамет-Україна" з 26.11.2018 р. по 27.11.2018 р. за адресою м. Київ, 03131, вул. Любомирська, 3А, про що складено акт від 27.11.2018 р. за №КВ1537/58/АВ інспекційного відвідування юридичної особи, яка використовує найману працю.

Згідно з висновками акту інспекційного відвідування виявлено наступні порушення.

У порушення вимог ч. 3 ст. 24 КЗпП України працівника допущено до роботи без укладення трудового договору, оформленого наказом чи розпорядженням власника або уповноваженого ним органу, та повідомлення Державної фіскальної служби про прийняття працівника на роботу.

Під час інспекційного відвідування встановлено, що відповідно до штатного розпису з 01.06.2018 р. штатна чисельність працівників становить 8, 5 од.

Відповідно до пояснення за підписом головного бухгалтера ОСОБА_1 у жовтні 2018 р. штатна чисельність працюючих складала 54 особи цих працюючих за договорами ЦПХ-47.

Товариством було надано договори підряду, укладені з громадянами у кількості 44 особи згідно з переліком, терміном дії 1 місяць.

Разом з тим, товариством надано розрахункові відомості за вересень, серпень та жовтень 2018 р., в яких зазначені всі ці прізвища, що свідчить про системність підходу в укладенні договорів підряду.

В платіжних дорученнях за вересень, серпень та жовтень 2018 р. в призначенні платежу зазначено - виплата заробітної плати, відповідно, договори підряду мають ознаки трудового.

11.12.2018 р. Головним управлінням Держпраці у Київській області винесено постанову про накладення штрафу уповноваженими посадовими особами №КВ 1537/58/АВ/ТД/ФС-718, згідно з якою на підставі аб. 2 ч. 2 ст. 265 КЗпП України на Товариство з обмеженою відповідальністю "Керамет-Україна" накладено штраф у розмірі 4 914 360 грн.

Позивач - Товариство з обмеженою відповідальністю "Керамет-Україна" - вважає вказану постанову протиправною та просить її скасувати з таких підстав.

Позивач зазначає, що жодним Законом не передбаченого такого заходу державного нагляду (контролю) як інспекційне відвідування, зокрема, такий захід не передбачений Законом України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" від 05.04.2007 року № 877-V, і проведення заходу на підставі підзаконного акту, яким є Порядок здійснення державного контролю за додержанням законодавства про працю, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 26.04.2017 р. № 295, є протиправним.

Також жодним Законом не передбачено можливість накладати штрафи на підставі акта інспекційного відвідування, в тому числі, такий захід як підстава для накладення штрафу не передбачені Порядком накладення штрафів за порушення законодавства про працю та зайнятість населення, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 17.07.2013 р. №509.

Позивач зазначає, що інспекційне відвідування фактично не проводилося, тоді як на вимогу від 14.11.2018 р. №1537 було надано витребувані документи шляхом направлення їх копій електронною поштою та надання оригіналів у приміщенні Головного управління Держпраці у Київській області. Будь-який виїзд за адресою, зазначеною в акті перевірки, не відбувався.

Не повідомлявся позивач також і про результати інспекційного відвідування та розгляд справи про накладення штрафу.

Інспекційне відвідування не є завершеним, оскільки акт інспекційного відвідування, складений належним чином, відсутній, що підтверджується також поясненнями відповідача щодо втрати матеріалів інспекційного відвідування під час звільнення інспектора ОСОБА_2 , а також висновком експерта №4317-19 від 17.01.2020р.

Відповідач - Головне управління Держпраці у Київській області - проти задоволення позовних вимог заперечив, підтримавши висновки акту інспектування, під час якого встановлено зазначені у ньому порушення.

Відповідач зазначає, що перед початком інспекційного відвідування позивачу було надано відповідний наказ та направлення на ознайомлення, складено вимогу про надання документів від 14.11.2018 р. №1537, на виконання якої надано пакет документів.

Також позивач повідомлявся про розгляд справи про накладення штрафу листом від 05.12.2018 р. №4.3/2/18/17709, який повернувся з поміткою поштового відділення "за закінченням терміну зберігання".

Під час розгляду справи ухвалою суду від 09.09.2019 р. по справі призначено судову почеркознавчу експертизу, за наслідками якої складено висновок експерта №4317-19 від 17.01.2020 р. Дніпропетровським науково-дослідним інститутом судових експертиз.

Згідно з вказаним висновком експерта два підписи від імені ОСОБА_2 В графі "Інспектор праці Головний державний інспектор" (посада) на рядку (підпис) в оригіналі документу: Вимога про надання/поновлення документів №1537 від 14.11.2018 року (підпис №1); в графі "Інспектор праці" на 6-й сторінці оригінала документа: Акт інспекційного відвідування (невиїзного інспектування) юридичної особи (фізичної особи), яка використовує найману працю за №КВ1537/58/АВ від 27.11.2018 року (підпис №2) - виконані різними особами.

Проаналізувавши матеріали справи та пояснення представників сторін, суд дійшов висновку про те, що позовні вимоги є обґрунтованими та підлягають до задоволення з таких підстав.

Відповідно до ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов`язки та відповідальність суб`єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) визначає Закон України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" від 05.04.2007 року № 877-V.

Відповідно до статті 1 Закону №877-V державний нагляд (контроль) це - діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, місцевих державних адміністрацій, органів місцевого самоврядування в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб`єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, допустимого рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища.

Згідно з ч. 4 ст. 2 Закону №877-V заходи контролю здійснюються органами ... державного нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю та зайнятість населення у встановленому цим Законом порядку з урахуванням особливостей, визначених законами у відповідних сферах та міжнародними договорами.

Згідно зі ст. 259 КЗпП України державний нагляд та контроль за додержанням законодавства про працю юридичними особами незалежно від форми власності, виду діяльності, господарювання, фізичними особами - підприємцями, які використовують найману працю, здійснює центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю, у порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України.

Центральні органи виконавчої влади здійснюють контроль за додержанням законодавства про працю на підприємствах, в установах і організаціях, що перебувають у їх функціональному підпорядкуванні, крім органів доходів і зборів, які мають право з метою перевірки дотримання податкового законодавства здійснювати такий контроль на всіх підприємствах, в установах і організаціях незалежно від форм власності та підпорядкування.

Крім зазначеної норми КЗпП України, інших законів, що визначали б особливості здійснення заходів контролю органами державного нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю та зайнятість населення, немає. Відповідно, положення Закону №877-V застосовуються до здійснення заходів контролю в цілому, без винятків.

Станом на час проведення контрольного заходу був чинний Порядок здійснення державного контролю за додержанням законодавства про працю, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 26.04.2017 р. № 295, посилання на який міститься у наказі від 26.10.2018 р. №3987 "Про проведення інспекційного відвідування "Керамет-Україна" та у направленні на проведення інспекційного відвідування від 08.11.2018 р. №1537.

Постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 14.05.2019 р. у справі №826/8917/17 визнано нечинною постанову Кабінету Міністрів України від 29.04.2017 року № 295 "Деякі питання реалізації статті 259 Кодексу законів про працю України та статті 34 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні".

Згідно з ч. 2 ст. 265 КАС України нормативно-правовий акт втрачає чинність повністю або в окремій його частині з моменту набрання законної сили відповідним рішенням суду.

Таким чином, Порядок № 295 правомірно застосовувався відповідачем під час здійснення перевірки, проте, з огляду на положення ст. 1, ч. 4 ст. 2 Закону №877-V, відсутність інших законів, що визначали б особливості здійснення заходів контролю органами державного нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю та зайнятість населення, норми Порядку №295 не підлягають до застосування в частині, що суперечить Закону №877-V.

Згідно з ч. 4 ст. 4 Закону №877-V виключно законами встановлюються: органи, уповноважені здійснювати державний нагляд (контроль) у сфері господарської діяльності; види господарської діяльності, які є предметом державного нагляду (контролю); повноваження органів державного нагляду (контролю) щодо зупинення виробництва (виготовлення) або реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг; вичерпний перелік підстав для зупинення господарської діяльності; спосіб та форми здійснення заходів здійснення державного нагляду (контролю); санкції за порушення вимог законодавства і перелік порушень, які є підставою для видачі органом державного нагляду (контролю) припису, розпорядження або іншого розпорядчого документа.

Орган державного нагляду (контролю) не може здійснювати державний нагляд (контроль) у сфері господарської діяльності, якщо закон прямо не уповноважує такий орган на здійснення державного нагляду (контролю) у певній сфері господарської діяльності та не визначає повноваження такого органу під час здійснення державного нагляду (контролю).

Згідно зі ст. 1, 5, 6 Закону №877-V заходи державного нагляду (контролю) - планові та позапланові заходи, які здійснюються у формі перевірок, ревізій, оглядів, обстежень та в інших формах, визначених законом.

Якщо Закон №877-V відносить всі контрольні заходи до планових або позапланових, від чого залежить перелік вимог до їх проведення, то згідно з Порядком №295 такий розподіл не передбачено, тоді як передбачено, що державний контроль за додержанням законодавства про працю здійснюється у формі проведення інспекційних відвідувань та невиїзних інспектувань.

Вказані інспекційні відвідування та невиїзні інспектування не віднесено до планових чи позапланових заходів, що свідчить про неузгодженість передбачених Порядком № 295 заходів з положеннями Закону №877-V і позбавляє суд можливості надати оцінку дотриманню відповідачем вимог Закону №877-V, передбачених для планових або позапланових заходів.

Вказаних процедурних порушень достатньо для висновку про проведення інспекційного відвідування "Про проведення інспекційного відвідування "Керамет-Україна", направлення на проведення інспекційного відвідування від 08.11.2018 р. №1537 Головним управлінням Держпраці у Київській області проведено інспекційне відвідування ТОВ "Керамет-Україна" з 26.11.2018 р. по 27.11.2018 р. за адресою м. Київ, 03131, вул. Любомирська, 3А, про що складено акт від 27.11.2018 р. за №КВ1537/58/АВ інспекційного відвідування юридичної особи, яка використовує найману працю., на порушення положень Закону №877-V, що є достатнім для визнання протиправними та скасування дій та рішень відповідача, що мали місце внаслідок вказаного інспекційного відвідування.

Крім того, суд зазначає, що згідно з пп. 3 п. 5 Порядку № 295 передбачено підставу проведення інспекційних відвідувань, зокрема, - за рішенням керівника органу контролю про проведення інспекційних відвідувань з питань виявлення неоформлених трудових відносин, прийнятим за результатами аналізу інформації, отриманої із засобів масової інформації, інших джерел, доступ до яких не обмежений законодавством, та джерел, зазначених у підпунктах 1, 2, 4-7 цього пункту.

В наказі від 26.10.2018 р. №3987 та направленні на проведення інспекційного відвідування від 08.11.2018 р. №1537 міститься лише загальне посилання на Порядок №295, без посилання на конкретну підставу заходу.

В наказі від 26.10.2018 р. №3987 також міститься посилання на лист Головного управління Пенсійного фонду України в м. Києві від 25.10.2018 р. №100185/05, проте, він не наданий до матеріалів справи, і з`ясувати, чи має він відношення до підстав проведення заходу суд позбавлений можливості.

За таких обставин у суду відсутні підстави для висновку про те, що інспекційне відвідування проведено з підстав, передбачених Порядком № 295.

Згідно з п. 19-22, 27 Порядку №295 за результатами інспекційного відвідування або невиїзного інспектування складаються акт і у разі виявлення порушень законодавства про працю - припис про їх усунення.

Акт складається в останній день інспекційного відвідування або невиїзного інспектування у двох примірниках, які підписуються інспектором праці, що його проводив, та керівником об`єкта відвідування або його уповноваженим представником.

Один примірник акта залишається в об`єкта відвідування.

Якщо об`єкт відвідування не погоджується з викладеною в акті інформацією, акт підписується із зауваженнями, які є його невід`ємною частиною.

Зауваження можуть бути подані об`єктом відвідування не пізніше трьох робочих днів з дати підписання акта. Письмова вмотивована відповідь на зауваження надається інспектором праці не пізніше ніж через три робочих дні з дати їх надходження.

Матеріали, зафіксовані засобами аудіо-, фото- та відеотехніки в ході інспекційних відвідувань, долучаються до акта у паперовому або електронному вигляді на дисках для лазерних систем зчитування, на яких проставляється номер акта. Про долучення таких матеріалів робиться відмітка в акті.

У разі наявності порушень вимог законодавства про працю, зафіксованих актом інспекційного відвідування або актом невиїзного інспектування, після розгляду зауважень об`єкта відвідування (у разі їх надходження) інспектор праці проводить аналіз матеріалів інспекційного відвідування або невиїзного інспектування, за результатами якого вносить припис та/або вживає заходів до притягнення винної у допущенні порушень посадової особи до встановленої законом відповідальності.

В даному випадку позивач заперечує сам факт проведення інспекційного відвідування з виїздом на місце, вказане в акті інспекційного відвідування, тоді як зазначає, що акт фактично складено на підставі наданих ним на запит документів.

Згідно зі змістом наданого відповідачем акта від 27.11.2018 р. за №КВ1537/58/АВ інспекційного відвідування юридичної особи, яка використовує найману працю, підпис представника позивача в його отриманні відсутній, як і помітка про відмову в отриманні та докази скерування акта позивачу.

Натомість позивач зазначає, що ознайомився з актом під час судового розгляду, оскільки і на його запит від 03.04.2019 р. №КУ-19/79 копію акта не було надано.

Відповідачем на спростування вказаної обставини не було надано доказів, натомість представник відповідача під час розгляду справи підтвердив відсутність документів виїзного інспектування ТОВ "Керамет-Україна" у зв`язку зі звільненням інспектора ОСОБА_2 , якій було доручено його проведення.

Як зазначено вище, згідно з висновком експерта №4317-19 від 17.01.2020 р. два підписи від імені ОСОБА_2 . В графі "Інспектор праці Головний державний інспектор" (посада) на рядку (підпис) в оригіналі документу: Вимога про надання/поновлення документів №1537 від 14.11.2018 року (підпис №1); в графі "Інспектор праці" на 6-й сторінці оригінала документа: Акт інспекційного відвідування (невиїзного інспектування) юридичної особи (фізичної особи), яка використовує найману працю за №КВ1537/58/АВ від 27.11.2018 року (підпис №2) - виконані різними особами.

Згідно з ч. 1, 2 ст. 72, 108 КАС України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Ці дані встановлюються такими засобами: 2) висновками експертів;

Висновок експерта для суду не має заздалегідь встановленої сили і оцінюється судом разом із іншими доказами за правилами, встановленими статтею 90 цього Кодексу. Відхилення судом висновку експерта повинно бути мотивованим у судовому рішенні.

В даному випадку у суду відсутні підстави для неврахуванням висновку експерта як доказу у справі.

В той же час, врахуванням висновку експерта як належного доказу по справі свідчить про те, що наданий до матеріалів справи акт інспекційного відвідування (невиїзного інспектування) юридичної особи (фізичної особи), яка використовує найману працю за №КВ1537/58/АВ від 27.11.2018 р. не підписаний посадовою особою, уповноваженою на проведення заходу, що непрямо підтверджується поясненнями відповідача щодо відсутності документів перевірки у зв`язку зі звільненням інспектора ОСОБА_2 .

З врахуванням викладеного суд вважає обґрунтованим твердження позивача про фактичне непроведення інспекційного відвідування та його незавершення у встановленому порядку.

Згідно з п. 3, 4, 6, 7 Порядку накладення штрафів за порушення законодавства про працю та зайнятість населення, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 17.07.2013р. № 509, уповноважена посадова особа не пізніше ніж через 10 днів з дати складення акта приймає рішення щодо розгляду справи про накладення штрафу.

Справа розглядається у п`ятнадцятиденний строк з дня прийняття рішення про її розгляд.

Про розгляд справи уповноважені посадові особи письмово повідомляють суб`єктів господарювання та роботодавців не пізніше ніж за п`ять днів до дати розгляду рекомендованим листом чи телеграмою, телефаксом, телефонограмою або шляхом вручення повідомлення їх представникам, про що на копії повідомлення, яка залишається в уповноваженої посадової особи, що надіслала таке повідомлення, робиться відповідна позначка, засвідчена підписом такого представника.

Справа розглядається за участю представника суб`єкта господарювання або роботодавця, щодо якого її порушено. Справу може бути розглянуто без участі такого представника у разі, коли його поінформовано відповідно до пункту 6 цього Порядку і від нього не надійшло обґрунтоване клопотання про відкладення її розгляду.

Відповідачем надано копію листа від 05.12.2018 р. №43/21/18/17709 про виклик позивача на розгляд справи та копію повідомлення про повернення рекомендованої кореспонденції "інші причини, що не дали змоги виконати".

З врахуванням викладеного у суду наявні підстави для висновку про допущення відповідачем суттєвих процедурних порушень під час проведення контрольного заходу, які є достатніми для висновку про протиправність проведення контрольного заходу.

За таких обставин, з огляду на вищевикладені порушення, допущені відповідачем при призначенні та проведенні інспекційного відвідування, суд не вбачає на необхідне надавати оцінку висновкам акта по суті.

Згідно з ч. 2 ст. 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

В даному випадку оскаржувана постанова ухвалена не на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України, що є підставою для визнання її протиправною та скасування.

На підставі вищевикладеного, ст. 241-246, 255, 295 КАС України, суд, -

ВИРІШИВ:

1. Позовні вимоги задовольнити.

2. Визнати протиправною та скасувати постанову Головного управління Держпраці у Київській області №КВ 1537/58/АВ/ТД/ФС-718 від 11.12.2018 року про накладення штрафу

3. Присудити до стягнення за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління Держпраці у Київській області (04060, м. Київ, вул. Вавілових, буд.10, код 39794214) на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "Керамет-Україна" (49107, Дніпропетровська обл., місто Дніпро, ЗАПОРІЗЬКЕ ШОСЕ, будинок 28 М, код 41332118) 19 210 грн. судового збору.

4. Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

5. Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Суддя О.В. Головань

Повний текст рішення

виготовлено і підписано 29.07.2021 р.