Справа № 500/2415/21
Суддя: Мірінович Уляна Анатоліївна
Дата ухвалення: 2021-07-30 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ТЕРНОПІЛЬСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

з питань роз`яснення судового рішення

Справа № 500/2415/21

30 липня 2021 рокум. Тернопіль
Тернопільський окружний адміністративний суд, у складі головуючої судді Мірінович У.А., розглянувши заяву відповідача про роз`яснення судового рішення у справі за позовом ОСОБА_1 до Кременецької районної ради про визнання протиправним та скасування рішення та розпорядження, поновлення на роботі, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу,

ВСТАНОВИВ:

До Тернопільського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Кременецької районної ради, у якій позивач, з урахуванням заяви про відмову в частині від позовних вимог, просить

- визнати протиправним та скасувати розпорядження голови Кременецької районної ради №41-к від 02.04.2021 «Про звільнення ОСОБА_1 »;

- поновити позивача на посаді начальника організаційного відділу виконавчого апарату районної ради Кременецької районної ради з 02.04.2021;

- стягнути середній заробіток за час вимушеного прогулу.

Рішенням Тернопільського окружного адміністративного суду від 27.07.2021, позовні вимоги ОСОБА_1 до Кременецької районної ради про визнання протиправним та скасування рішення, поновлення на роботі, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу, - задоволено в повному обсязі. Визнано протиправним та скасовано розпорядження голови Кременецької районної ради №41-к від 02.04.2021 "Про звільнення ОСОБА_1 ". Поновлено ОСОБА_1 на посаді начальника організаційного відділу виконавчого апарату районної ради Кременецької районної ради з 05.04.2021. Стягнуто з Кременецької районної ради на користь ОСОБА_1 середній заробіток за час вимушеного прогулу на суму 68604 (шістдесят вісім тисяч шісток чотири) гривні 00 коп. за виключенням податків та зборів.

Рішення суду в частині поновлення ОСОБА_1 та стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу за один місяць, - вирішено допустити до негайного виконання.

29.07.2021, через відділ документального забезпечення суду від відповідача надійшла заява в порядку вимог статті 254 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України) в обґрунтування якої відповідачем зазначено, що рішенням районної ради №46 від 29 січня 2021 року «Про затвердження структури і чисельності виконавчого апарату Кременецької районної ради восьмого скликання» затверджено структуру у якій відсутня посада начальника організаційного відділу. Дане рішення не скасоване, не визнане таким, що не відповідає нормам чинного законодавства. Тому, жодних законних підстав відмінити його, немає. Зазначив, що голова районної ради не наділена повноваженнями одноосібно вводити посади у структуру виконавчого апарату, збільшуючи його чисельність.

А тому у відповідача виникає питання, яким чином виконати рішення суду в частині поновлення ОСОБА_1 на неіснуючій посаді начальника організаційного відділу. Крім того зазначає, що жодної вакансії у виконавчому апараті районної ради немає.

Водночас, процесуальний правовий інститут роз`яснення судового рішення регламентовано положеннями статті 254 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України).

Так, відповідно до частин першої та другої статті 254 КАС України, за заявою учасника справи, державного виконавця суд роз`яснює ухвалене ним судове рішення, яке набрало законної сили, не змінюючи змісту судового рішення, шляхом постановлення ухвали.

Подання заяви про роз`яснення судового рішення допускається, якщо воно ще не виконано або не закінчився строк, протягом якого судове рішення може бути подане для примусового виконання.

З приписів вказаної норми слідує, що підстави для роз`яснення судового рішення існують лише тоді, коли постанова чи ухвала суду є незрозумілою, та без такого роз`яснення її тяжко виконати, оскільки, високою є ймовірність неправильного виконання внаслідок неясності резолютивної частини рішення.

Отже, роз`яснення судового рішення є за своєю суттю одним із способів усунення його недоліків, але без виправлення і постановлення додаткового рішення цим же судом.

Зокрема, це стосується недотримання вимоги ясності, визначеності судового рішення, яка означає, що судове рішення не може містити положень, що викликають суперечки під час виконання рішення.

Отже, підставою для подання заяви про роз`яснення рішення, є його незрозумілість.

Конкретного і вичерпного переліку критеріїв для визначення рішення незрозумілим правова норма не містить.

Зрозумілість судового рішення полягає в логічному, чіткому, переконливому викладенні змісту рішення. Чіткість викладення передбачає, зокрема, що: терміни, вжиті у судовому рішенні, відповідають тому змісту, який вони мають за законодавством України; такі терміни чітко співвідповідають з поняттями, які вони позначають; текст правової норми, застосованої судом, відтворюється без перефразування і при цьому зрозуміло, де наводиться правова норма, а де суд дає своє тлумачення її змісту.

Водночас, ясність судового рішення полягає у логічному, чіткому, переконливому і зрозумілому викладенні змісту рішення. Вимога логічності, зокрема, передбачає, що текст рішення має відображати причинно-наслідкові зв`язки у межах речення чи всього документу. Зокрема, мотивувальна частина рішення має відповідати його резолютивній частині. Невизначеність судового рішення означає, що таке рішення містить положення, які викликають суперечки щодо його розуміння та під час виконання.

Враховуючи зазначене, суд констатує, що рішення суду повинно бути зрозумілим. Зрозумілість рішення полягає в тому, що його резолютивна частина не припускає кілька варіантів тлумачення.

Недотримання цих вимог може ускладнити або взагалі унеможливити виконання рішення суду, а тому роз`ясненню підлягають рішення суду у разі, якщо без такого роз`яснення їх важко виконати, оскільки високою є ймовірність неправильного виконання внаслідок неясності резолютивної частини рішення.

В ухвалі про роз`яснення судового рішення суд викладає більш повно та зрозуміло ті частини рішення, розуміння яких викликає труднощі, не змінюючи при цьому суть рішення і не торкаючись питань, які не були предметом судового розгляду.

Таким чином, роз`яснення судового рішення є за своєю суттю одним із способів усунення його недоліків, зміна форми його викладення таким чином, щоб ті частини судового рішення, які викликають труднощі для розуміння, були висвітлені ясніше та зрозуміліше, однак без виправлення і постановлення додаткового рішення цим же судом. Тобто процесуальна процедура роз`яснення судового акта виключає можливість будь-яким чином змінювати зміст цього судового рішення.

Фактично роз`ясненням рішення є зміна форми його викладення таким чином, щоб ті частини судового акта, які викликають труднощі для розуміння, були висвітлені ясніше та зрозуміліше. При цьому, суд, роз`яснюючи рішення, не вправі вносити будь-які зміни в постановлене рішення.

Критерієм для роз`яснення судового рішення є встановлення судом факту того, що рішення є незрозумілим, тобто зі змісту його резолютивної частини не можна зробити висновки про обсяг прав та обов`язків учасників справи у спірних правовідносинах.

Аналогічна правова позиція міститься в постанові Верховного Суду від 02.02.2021 у справі №0907/2а-5226/2011.

Зі змісту заяви про роз`яснення судового рішення, Кременецькій районній раді Тернопільської області не зрозуміло яким чином слід виконати прийняте судове рішення в частині поновлення позивача на «неіснуючій» посаді начальника організаційного відділу, оскільки у виконавчому апараті районної ради відсутні будь-які вакансії.

Суд наголошує, що обставини та підстави, на які покликається представник відповідача у заяві про роз`яснення резолютивної частини судового рішення, за своєю суттю не свідчать про ускладнення реалізації судового рішення, що, у свою чергу, виключає можливість застосовування судом, за таких умов, інституту «роз`яснення судового рішення», передбаченого статтею 254 КАС України.

Разом з тим, суд звертає увагу відповідача на постанову Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду від 08 квітня 2020 року у справі № 808/2741/16 (адміністративне провадження

Отже, у разі скорочення посади, на якій працював незаконно звільнений працівник, для виконання рішення суду роботодавець повинен поновити працівника на рівнозначній посаді або внести відповідні зміни до штатного розпису ввести скорочену посаду.

Окрім цього, Верховний Суд у постановах від 26.02.2020 у справі №702/725/17, та від 17.06.2020 у справі №521/1892/18, зазначив, що КЗпП України не містить визначення поняття «поновлення на роботі» і не встановлює порядок його виконання. Разом з тим, відповідно до вимог статті 65 Закону «Про виконавче провадження» від 02.06.2016 № 1404-VIII, рішення вважають виконаним боржником з дня видання наказу про поновлення позивача на роботі та внесення запису до трудової книжки позивача, після чого виконавець виносить постанову в якій зазначено, що: «у разі скорочення посади, на якій працював незаконно звільнений працівник, для виконання рішення суду роботодавець повинен поновити працівника на рівнозначній посаді або внести відповідні зміни до штатного розкладу ввести скорочену посаду, а якщо підприємство, установа реорганізовано рішення про поновлення працівника на роботі має бути виконано правонаступником».

Суд зазначає, що відповідно до частини другої статті 372 КАС України, судове рішення, яке набрало законної сили, є підставою для його виконання.

Враховуючи викладене, суд дійшов висновку, що рішення Тернопільського окружного адміністративного суду від 27.07.2021 у справі №500/2415/21 є чітким та зрозумілим, мотивувальна частина рішення відповідає резолютивній частині, отже, заява Кременецької районної ради про роз`яснення зазначеного судового рішення не підлягає задоволенню.

Керуючись статтями 243, 248, 254, 256, 294, 295, 297 КАС України, суд

УХВАЛИВ:

В задоволенні заяви Кременецької районної ради про роз`яснення судового рішення від 27.07.2021 в адміністративній справі №500/2415/21, відмовити у повному обсязі.

Ухвала суду першої інстанції набирає законної сили в порядку, визначеному статтею 256 КАС України.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги до Восьмого апеляційного адміністративного суду через Тернопільський окружний адміністративний суд. Апеляційна скарга на ухвалу суду першої інстанції подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення.

Головуючий суддя Мірінович У.А.