Справа № 520/8604/21
Суддя: Севастьяненко К.О.
Дата ухвалення: 2021-07-29 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
У Х В А Л А

29 липня 2021 року № 520/8604/21

Харківський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді - Севастьяненко К.О., розглянувши у спрощеному позовному провадженні адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , код НОМЕР_1 ) до Східного міжрегіонального управління юстиції Міністерства юстиції (м. Харків) (вул. Ярослава Мудрого, буд. 16, м. Харків, 61002, ) про стягнення суми,-

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з позовом, в якому просить суд:

-стягнути зі Східного Міжрегіонального управління юстиції Міністерства юстиції (м. Харків) (вул. Ярослава Мудрого 16, м. Харків, ) на користь ОСОБА_1 (РНОКПП: НОМЕР_1 , АДРЕСА_2 ) середній заробіток за час вимушеного прогулу з 29 грудня 2019 року по 08 лютого 2021 року включно у розмірі 290 777,04 грн. (двісті дев`яносто тисяч сімсот сімдесят сім грн. 04 коп.).

Ухвалою суду від 19.05.2021 позовну заяву залишено без руху.

На виконання ухвали суду від 31.05.2021 позивачем подано заяву про поновлення строку звернення до суду з даним позовом.

Ухвалою суду від 01.06.2021 відкрито провадження в адміністративній справі.

Повідомлено сторін, що заява позивача про поновлення строку звернення до суду буде розглянута судом під час розгляду справи.

Суд дослідивши зміст позовної заяви з доданими до неї документами та заяву про поновлення строку звернення до суду, встановив наступне.

Згідно з п. 2 ч. 1 ст. 19 КАС України юрисдикція адміністративних судів поширюється на справи у публічно-правових спорах, зокрема, спорах з приводу прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби.

Відповідно до п. 17 частини першої статті 4 КАС України публічна служба - діяльність на державних політичних посадах, у державних колегіальних органах, професійна діяльність суддів, прокурорів, військова служба, альтернативна (невійськова) служба, інша державна служба, патронатна служба в державних органах, служба в органах влади Автономної Республіки Крим, органах місцевого самоврядування.

Спірні правовідносини виникли у зв`язку нездійсненням позивачу середнього заробітку за час вимушеного прогулу.

Таким чином, за характером спірних правовідносин і їх суб`єктним складом цей спір є публічно-правовим спором з приводу проходження і звільнення з публічної служби, на який поширюється юрисдикція адміністративних судів.

Відповідно до ч. 1 ст. 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Частиною другою цієї статті передбачено, що для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Згідно з ч. 3 ст. 122 КАС України для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Отже, КАС України передбачає можливість встановлення цим Кодексом та іншими законами спеціальних строків звернення до адміністративного суду, які мають перевагу в застосуванні порівняно із загальним шестимісячним строком, визначеним у частині другій статті 122 цього Кодексу.

Таким спеціальним строком для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби є місячний строк, установлений частиною п`ятою статті 122 КАС України.

Відступаючи від висновку Верховного Суду, який викладено у постановах Верховного Суду від 30 січня 2019 (справа №806/2164/16), від 11 лютого 2020 (справа №420/2934/19), від 13 березня 2019 (справа №813/1001/17), колегія суддів судової палати зазначає, що відповідно до сформованої практики такий перелік судових рішень не є вичерпним.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 30 січня 2019 у справі №755/10947/17 зазначила, що незалежно від того чи перераховані усі постанови, у яких викладена правова позиція, від якої відступила Велика Палата Верховного Суду, суди під час вирішення тотожних спорів мають враховувати саме останню правову позицію Великої Палати Верховного Суду.

Таким чином, Верховний Суд, відступаючи від правової позиції, викладеної в раніше ухвалених рішеннях Верховного Суду, може не вказувати усі такі рішення, оскільки суд відступає від правової позиції, а не від судових рішень.

У справі, що розглядається, позивач звернувся до адміністративного суду з позовом 17.05.2021, тобто з пропуском місячного строку.

При цьому, постановою Кабінету Міністрів України від 11.03.2020 №211 "Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби СОVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-СоV-2" (зі змінами та доповненнями) з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби СОVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-СоV-2 установлено з 12 березня 2020 року на усій території України карантин.

Згідно п. 3 Прикінцевих положень Кодексу адміністративного судочинства України під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), суд за заявою учасників справи та осіб, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цим Кодексом), поновлює процесуальні строки, встановлені нормами цього Кодексу, якщо визнає причини їх пропуску поважними і такими, що зумовлені обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином. Суд може поновити відповідний строк як до, так і після його закінчення.

Суд за заявою особи продовжує процесуальний строк, встановлений судом, якщо неможливість вчинення відповідної процесуальної дії у визначений строк зумовлена обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином.

Дію карантину, встановленого постановою Кабінету Міністрів України від 11.03.2020 №211, продовжено на всій території України згідно з постановами Кабінету Міністрів України № 392 від 20.05.2020 (до 22 червня 2020), №500 від 17.06.2020 (до 31 липня 2020), № 641 від 22.07.2020 (до 31 серпня 2020), від 09 грудня 2020 №1236 (до 28 лютого 2021), від 17 лютого 2021 №104 (до 30 квітня 2021 року), від 16 червня 2021 №611 (до 30 серпня 2021).

Конституція України гарантує право кожного на судовий захист своїх прав та інтересів, що включає також право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб.

Відповідно до частини другої статті 6 КАС України суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського Суду з прав людини.

Європейський Суд з прав людини розкриває зміст принципу верховенства права через формулювання вимог, які він виводить з цього принципу. Однією з таких вимог принципу верховенства права є захист від свавілля - це означає, що втручання суб`єктів владних повноважень у права людини має підлягати ефективному контролю. Щонайменше це має бути судовий контроль, який найкращим чином забезпечує гарантії незалежності, безсторонності та належної правової процедури. Держава також повинна забезпечувати наявність достатніх та ефективних гарантій проти зловживань.

З огляду на практику Європейського суду з прав людини, основною складовою права на справедливе судочинство є право доступу до такого судочинства, в розумінні забезпечення особі можливості звернення до суду для вирішення спору.

Стаття 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує право на справедливий і публічний розгляд справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом.

Ця стаття Конвенції містить гарантії справедливого судочинства, одним з аспектів якого є доступ до суду. Рівень доступу, наданий національним законодавством, має бути достатнім для забезпечення права особи на суд з огляду на принцип верховенства права в демократичному суспільстві. Для того, щоб право на доступ до суду було ефективним, особа повинна мати чітку фактичну можливість оскаржити діяння, що становить втручання у її права.

Європейським судом з прав людини визнається, що за певних обставин справи практичний та ефективний характер принципу правової визначеності може бути порушено, через низку причин, якими судом визначено, зокрема, але не виключно, проблеми, що стосуються обмеження термінів, існування процесуальних заборон, які унеможливлюють або обмежують можливість звернення до суду, непомірно високу вартість провадження, зважаючи на фінансові можливості особи тощо, тобто визнається можливість та в окремих випадках навіть доцільність відступу від необґрунтованого формалізму у дотриманні принципу правової визначеності.

Враховуючи поважність наведених позивачем причин пропуску строку звернення до суду, суд вважає заяву обґрунтованою та такою, що підлягає задоволенню.

Керуючись положеннями ст. 121, 123, 248, 256, 287, 294 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

У Х В А Л И В :

Заяву ОСОБА_1 про поновлення строку звернення до суду у справі №520/8604/21 - задовольнити.

Поновити ОСОБА_1 строк для звернення до адміністративного суду у справі №520/8604/21 за позовом ОСОБА_1 до Східного міжрегіонального управління юстиції Міністерства юстиції (м. Харків) про стягнення суми.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя Севастьяненко К.О.