Справа № 465/684/21
Суддя: Марків Ю. С.
Дата ухвалення: 2021-07-12 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

РІШЕННЯ

Іменем України

12.07.2021 року м. Львів

Франківський районний суд м. Львова у складі:

головуючого:судді Марків Ю.С.,

секретаря судового засідання Чапля В.С.,

представника відповідача Калиновської А.Ю.

розглянувши адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Державної аудиторської служби України Західний офіс Держаудитслужби (м. Львів, вул. Костюшка, 8) про звільнення від адміністративної відповідальності та закриття провадження у справі, -

В С Т А Н О В И В :

Позивач ОСОБА_1 звернулась з адміністративним позовом до Державної аудиторської служби України Західний офіс Держаудитслужби про звільнення від адміністративної відповідальності та закриття провадження у справі. В обгрунтування позову посилається на те, що 15 січня 2021 року вона отримала листа від Франківського відділу Державної виконавчої служби м.Львова, в якому містилися постанова про відкриття виконавчого провадження ВП №64043848 від 06.01.2021 року та виклик державного/приватного виконавця від 12.01.2021 року №В-15, з чого вона дізналась, що її притягнуто до адміністративної відповідальності Державною Аудиторською Службою постановою №13/0088/2020пн від 11.09.2020 року на підставі протоколу про адміністративне правопорушення №13/0142/2020го від 21.08.2020 року, акту ревізії від 06.08.2020 року №04-21/7. Даним протоколом було встановлено порушення порядку оприлюднення інформації про закупівлі відповідно до вимог законодавства, а саме на веб-порталі Уповноваженого органу звіти про виконання договорів від 29.01.2018 року №15/18 на закупівлю пари, гарячої води та централізованого опалення та від 05.02.2018 №26/18 а закупівлю пари, гарячої води та централізованого опалення, укладених між КНП КЛШМД та ТОВ "Сенсус", не опубліковано протягом трьох днів з дня закінчення строку їх дії, а лише 28 липня 2020 року. Окрім цього, зазначає, що адміністративне стягнення було накладено з порушенням строків, передбачених ст.38 КУпАП, оскільки дане правопорушення не може вважатись триваючим. Враховуючи вищевикладене, просить суд звільнити її від адміністративної відповідальності, передбаченої ч.1 ст.164-14 КУпАП, а провадження у справі - закрити.

Не погоджуючись з позовом, від представника відповідача до суду надійшов відзив на позовну заяву, який мотивує тим, що на підставі проведеної ревізіїфінансово-господарської діяльності Комунального некомерційного підприємства "Клінічна лікарня швидкої медичної допомоги м.Львова" за період з 01.07.2017 року по 30.04.2020 року встановлено порушення та недоліки, що відображені в акті ревізії від 06.08.2020 року №04-21/7, а саме порушення порядку оприлюднення інформації про закупівлі відповідно до вимог законодавства, за що передбачена відповідальність за ч.1 ст.164-14 КУпАП. Щодо строку накладення адміністративного стягнення зазначає, що дане правопорушення є триваючим, відтак постанова про накладення адміністративного стягнення за дане правопорушення винесена з дотриманням строків, встановлених ст.38 КУпАП. Враховуючи вищевикладене, просить відмовити в задоволенні позовних вимог в повному обсязі.

Позивач у судове засідання не з`явився, про час дату та місце судового засідання був повідомлений своєчасно та належним чином, однак представником такої було подано заяву про розгляд без їх участі, позов підтримали в повному обсязі.

Представник відповідача у судовому засіданні проти позовної заяви заперечила з підстав, викладених у відзиві на позовну заяву.

Суд, вислухавши сторони по справі, дослідивши матеріали справи у їх сукупності, всебічно та повно з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується заява, об`єктивно оцінивши докази, які мають істотне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, приходить до такого висновку.

Як вбачається з постанови про накладення адміністративного стягнення №13/0088/2020 від 11.09.2020 ОСОБА_1 , як завідувача відділення фізичної реабілітації Комунального некомерційного підприємства "Клінічна лікарня швидкої медичної допомоги м.Львова" (до 12.02.2020 року - голова тендерного комітету) притягнуто до адміністративної відповідальності за ч.1 ст.164-14 КУпАП за порушення ч. 1 ст. 10 Закону України «Про публічні закупівлі» №922-VIII від 25 грудня 2015 року.

Вищевказаною постановою встановлено порушення порядку оприлюднення інформації про закупівлі відповідно до вимог законодавства, а саме: на веб-порталі Уповноваженого органу звіти про виконання договорів від 29.01.2018 №15/18 на закупівлю пари, гарячої води та централізованого опалення (послуги з теплопостачання) та від 05.02.2018 №26/18 на закупівлю пари, гарячої води та централізованого опалення (послуги з теплопостачання (вода гаряча), укладених між КНП КЛМД та ТзОВ «Сенсус», термін дії яких - до 31.03.2019, не опубліковано протягом трьох днів з дня закінчення строку їх дії, а лише 28.07.2020, тобто з порушенням встановленого ч.1 ст.10 Закону України «Про публічні закупівлі» від 25.12.2015 №922 -VIII порядку, а також несвоєчасне оприлюднення інформації про закупівлі, призвело до порушення одного із основних принципів здійснення закупівель - відкритість та прозорість на всіх стадіях закупівель.

Разом з тим, вищевказаною постановою визнано ОСОБА_1 винною за не оприлюднення (порушення строків оприлюднення) інформації про закупівлі.

Відповідно до договору №15/18 від 29.01.2018 року та додатку №2 до цього договору, а також договору №26/18 від 05.02.2018 та додатку №3 до цього договору, укладених між ТзДВ "Сенсус" та Комульною міською клінічною лікарнею швидкої медичної допомоги, термін дії цих договорів - до 31.березня 2019 року.

Судом встановлено, що замовником Комунальною міською клінічною лікарнею швидкої медичної допомоги оприлюднено звіти про виконання договорів про закупівлю №15/18 від 29.01.2018 та №26/18 від 05.02.2018 року. Дата формування вищевказаних звітів - 28 липня 2020 року.

Також, судом встановлено, що посадовими особами Західного офісу Держаудитслужби було проведено ревізію фінансово-господарської діяльності Комунального некомерційного підприємства "Клінічна лікарня швидкої медичної допомоги м.Львова", за результатами якої 06 серпня 2020 року складено акт № 04-21/7 ревізії фінансово-господарської діяльності Комунального некомерційного підприємства "Клінічна лікарня швидкої медичної допомоги м.Львова".

Постановою Державної аудиторської служби Західний офіс Держаудитслужби №13/0088/2020пн від 11.09.2020 року встановлено порушення порядку оприлюднення інформації про закупівлі відповідно до вимог законодавства, а саме на веб-порталі Уповноваженого органу звіти про виконання договорів від 29.01.2018 №15/18 на закупівлю пари, гарячої води та централізованого опалення та від 05.02.2018 №26/18 на закупівлю пари, гарячої води та централізованого опалення, укладених між КНП КЛШМД та ТОВ "Сенсус", термін дії яких - до 31.03.2019 року, не опубліковано протягом трьох днів з дня закінчення строку їх дії, а лише 28 липня 2020 року, з порушенням встановленого ч.1 ст.10 ЗУ "Про публічні закупівлі" від 25.12.2015 року порядку, за що відповідальність передбачено відповідальність за ч.1 ст.164-14 КУпАП.

Постановою про відкриття виконавчого провадження ВП №64043848 від 06.01.2021 року державним виконавцем Франківського відділу державної виконавчої служби відкрито виконавче провадження на підставі постанови Державної аудиторської служби Західний офіс Держаудитслужби №13/0088/2020пн від 11.09.2020 року.

Стаття 19 Конституції України передбачає, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України), завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

У справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Порядок притягнення осіб до адміністративної відповідальності встановлений Кодексом України про адміністративні правопорушення.

Частиною першою статті 164-14 КУпАП передбачена відповідальність за порушення порядку визначення предмета закупівлі; несвоєчасне надання або ненадання замовником роз`яснень щодо змісту тендерної документації; тендерна документація складена не у відповідності із вимогами закону; розмір забезпечення тендерної пропозиції, встановлений у тендерній документації, перевищує межі, визначені законом; неоприлюднення або порушення строків оприлюднення інформації про закупівлі; неоприлюднення або порушення порядку оприлюднення інформації про закупівлі, що здійснюються відповідно до положень Закону України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на запобігання виникненню і поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19)"; ненадання інформації, документів у випадках, передбачених законом; порушення строків розгляду тендерної пропозиції.

Відповідно до ч.1 ст. 44 Закону України «Про публічні закупівлі» № 922-VIII від 25 грудня 15 року за порушення вимог, установлених цим Законом та нормативно-правовими актами, прийнятими на виконання цього Закону, уповноважені особи, службові (посадові) особи замовників, службові (посадові) особи та члени органу оскарження, службові (посадові) особи Уповноваженого органу, службові (посадові) особи центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, службові (посадові) особи органів, що здійснюють казначейське обслуговування бюджетних коштів (обслуговуючого банку), несуть відповідальність згідно із законами України.

Відповідно до абз. 11 ч. 1 ст. 10 Закону України «Про публічні закупівлі» передбачено, що звіт про результати проведення закупівлі з використанням електронної системи закупівель оприлюднюється відповідно до статті 19 цього Закону.

Приписами ч.2 ст. 19 Закону України «Про публічні закупівлі» встановлюється, що звіт про результати проведення закупівлі автоматично формується електронною системою закупівель та оприлюднюється протягом одного дня після оприлюднення замовником договору про закупівлю в електронній системі закупівель або відміни тендеру/спрощеної закупівлі, або визнання тендеру таким, що не відбувся.

Процедура розміщення інформації про публічні закупівлі, яка оприлюднюється на веб-порталі Уповноваженого органу у складі електронної системи закупівель, подання інформації, документів, звернень та скарг, одержання повідомлень через електронну систему закупівель передбачена «Порядком розміщення інформації про публічні закупівлі», затвердженим наказом Міністерства розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства України № 1082 від 11 червня 2020 року.

Відповідно до вказаного Порядку датою та часом оприлюднення/розміщення інформації в електронній системі закупівель є дата та час унесення та заповнення її через автоматизоване робоче місце замовника/ЦЗО/учасника/постачальника/органу оскарження / органів державного фінансового контролю.

Оприлюдненням/розміщенням інформації вважається її наявність в електронній системі закупівель в інтерактивному режимі реального часу.

Як вбачається з оскаржуваної постанови така містить суперечності, які полягають в наступному.

З описової частини спірної постанови вбачається, що ОСОБА_1 вчинила «порушення порядку оприлюднення інформації про закупівлі відповідно до вимог законодавства» та «несвоєчасне оприлюднення інформації про закупівлі». Разом з тим з резулютивної частини постанови (а.с. 17) вбачаєься, що ОСОБА_1 визнано винною за «неоприлюднення (порушення строків оприлюднення) інформації про закупівлі.

Як вбачається із фабули ч.1 ст. 164-14 КУпАП такі дії, як «порушення порядку оприлюднення інформації про закупівлі відповідно до вимог законодавства», «несвоєчасне оприлюднення інформації про закупівлі» та «неоприлюднення інформації про закупівлі» є окремими складами адміністративного правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 164-14 КУпАП.

З оскаржуваної постанови з огляду на вказані протиріччя та суперечності неможливо встановити, яке насправді правопорушення відповідачем ставиться в вину ОСОБА_1 порушення порядку оприлюднення чи несвоєчасне оприлюднення чи не оприлюднення інформації про закупівлі.

Що стосується строків притягнення позивача до адміністративної відповідальності, з якими позивач не погоджується, вважаючи, що його притягнуто до адміністративної відповідальності з порушенням вказаного строку, суд приходить до наступного висновку.

Статтею 7 КУпАП визначено, що провадження у справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом.

Згідно зі ст. 38 КУпАП адміністративне стягнення може бути накладено не пізніш як через два місяці з дня вчинення правопорушення, а при триваючому правопорушенні - не пізніш як через два місяці з дня його виявлення, за винятком випадків, коли справи про адміністративні правопорушення відповідно до цього Кодексу підвідомчі суду (судді). Адміністративне стягнення за вчинення правопорушення, передбаченого частинами третьою - шостою статті 164-144 цього Кодексу, може бути накладено протягом шести місяців з дня його виявлення, але не пізніше двох років з дня його вчинення.

Таким чином, за приписами ст. 38 КУпАП початком відліку строку для накладення адміністративного стягнення є день вчинення адміністративного правопорушення. Вказана стаття не передбачає інших умов відліку цього строку, крім як для триваючих правопорушень.

Поряд з цим, суд звертає увагу, що норми КУпАП не містять визначення поняття «триваюче правопорушення». Проте, як зазначено у листі Міністерства юстиції України від 02 серпня 2013 року № 6802-0-4-13/11, в теорії адміністративного права «триваючими» визначаються правопорушення, які, почавшись з якоїсь протиправної дії або бездіяльності, здійснюються потім безперервно шляхом невиконання обов`язку. Початковим моментом такого діяння може бути активна дія або бездіяльність, коли винний або не виконує конкретний покладений на нього обов`язок, або виконує його не повністю чи неналежним чином.

Проаналізувавши обставини справи та юридичний склад правопорушення, про вчинення якого відповідачем зазначено в резолютивній частині постанови, суд дійшов висновку, що неоприлюднення (порушення строків оприлюднення) інформації про закупівлі, зокрема, несвоєчасне оприлюднення інформації про закупівлі є разовим правопорушенням, оскільки таке правопорушення немає триваючого характеру і є вчиненим з моменту, коли таке оприлюднення мало бути здійсненим згідно норм законодавства, а саме не пізніше трьох денного терміну.

За загальним правилом адміністративне стягнення може бути накладено не пізніше, ніж через два місяці з дня вчинення правопорушення, а при триваючому правопорушенні - два місяці з дня його виявлення.

Триваючим адміністративним правопорушенням є порушення, пов`язані з довготривалим, безперервним невиконанням обов`язків, передбачених правовою нормою. Тобто триваючі правопорушення характеризуються тим, що особа, яка вчинила які-небудь встановлені дії або бездіяльність, і далі перебуває в стані безперервного продовження цих дій (бездіяльності). Ці дії безперервно порушують закон протягом якогось часу. Іноді такий стан триває протягом значного часу, і весь час винний безперервно скоює правопорушення у вигляді невиконання покладених на нього обов`язків.

Таким чином, триваючі правопорушення припиняються, якщо факт цих правопорушень виявлено компетентним органом при проведенні перевірок (наприклад, виявлення таких порушень: відсутність обліку доходів і витрат, для яких встановлено обов`язкову форму обліку (обліку результатів підприємницької діяльності відповідно до вимог чинного законодавства), бухгалтерського обліку об`єктів оподаткування, ведення його з порушенням національних положень (стандартів) бухгалтерського обліку, інших правопорушень, пов`язаних з нарахуванням податків, які можливо встановити тільки в ході документальної перевірки на підставі первинних документів).

Стягнення за такі адміністративні правопорушення може бути накладене у термін не пізніше, ніж через два місяці з дня його виявлення (з дати складання і підписання акта перевірки).

Відтак, днем вчинення правопорушення, щодо неоприлюднення інформації про закупівлі є наступний за останнім днем граничного терміну встановленого для такого оприлюднення.

Правопорушення щодо події неоприлюднення або несвоєчасного оприлюднення інформації про закупівлі, на думку суду, термін правопорушення необхідно обчислювати:

?у разі неоприлюднення - на наступний день граничного строку встановленого законом для такого оприлюднення з урахуванням норм ст. 38 КУпАП;

?у разі несвоєчасного оприлюднення інформації про закупівлі - за датою фактичного оприлюднення такої інформації.

Склад правопорушення наявність об`єктивних та суб`єктивних ознак, за наявності яких діяння вважається адміністративним правопорушенням. Відсутність хоча б однієї з ознак означає відсутність складу загалом.

Виходячи з положень ст. 8, ст. 62 Конституції України дотримання принципу верховенства права є однією з підвалин демократичного суспільства. Обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Відповідно до ст. 19 Конституції України Відповідно суд, як орган державної влади, зобов`язаний діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами.

Згідно ч. 1, 2 ст. 2 Кодексу адміністративного судочинства України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку субєктів владних повноважень.

У справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності субєктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Відповідно до статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності субєкта владних повноважень обовязок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Згідно ч.3 ст. 286 Кодексу адміністративного судочинства України за наслідками розгляду справи з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності місцевий загальний суд як адміністративний має право:

1) залишити рішення суб`єкта владних повноважень без змін, а позовну заяву без задоволення;

2) скасувати рішення суб`єкта владних повноважень і надіслати справу на новий розгляд до компетентного органу (посадової особи);

3) скасувати рішення суб`єкта владних повноважень і закрити справу про адміністративне правопорушення;

4) змінити захід стягнення в межах, передбачених нормативним актом про відповідальність за адміністративне правопорушення, з тим, однак, щоб стягнення не було посилено.

Приписами частини 2 статті 9 Кодексу адміністративного судочинства України суд розглядає адміністративні справи не інакше як за позовною заявою, поданою відповідно до цього Кодексу, в межах позовних вимог. Суд може вийти за межі позовних вимог, якщо це необхідно для ефективного захисту прав, свобод, інтересів людини і громадянина, інших субєктів у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку субєктів владних повноважень.

Фактично суд зв`язаний предметом і розміром заявлених особою вимог, проте може вийти за межі вимог адміністративного позову у випадках, якщо це необхідно для ефективного захисту прав, свобод, інтересів людини і громадянина, інших субєктів у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку субєктів владних повноважень. Вихід за межі позовних вимог можливий у випадку помилкового обрання особою неналежного способу захисту порушеного права, у цьому випадку можливо на підставі частини другої статті 9 КАС України вийти за межі позовних вимог та застосувати той спосіб захисту порушеного права позивача, який відповідає фактичним обставинам справи і відновлює порушене право особи. Фактично, необхідною передумовою застосування частини другої статті 9 КАС України є саме порушення прав позивача та необхідність захисту порушеного права шляхом його відновлення.

Отже, адміністративний суд не обмежений у виборі способів відновлення права особи, порушеного субєктами владних повноважень, а вправі обрати найбільш ефективний спосіб відновлення порушеного права, який відповідає характеру такого порушення.

Таким чином, враховуючи те, що засіб юридичного захисту має бути ефективним, як на практиці, так і за законом та сприяти реальному відновленню порушеного права, беручи до уваги приписи ч. 2 ст. 9 КАС України, а також з аналізу норм чинного законодавства, суд приходить висновку про необхідність скасування постанови про накладення адміністративного стягнення та закриття провадження у справі.

Відповідно до ст. 72 КАС України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відтак, зважаючи на суттєві суперечності у змісті оскаржуваної постанови, з котрої неможливо встановити, який саме склад адміністративного правопорушення ставиться в провину ОСОБА_1 , беручи до уваги ст. 8, ст. 62 Конституції України така підлягає скасуванню.

Враховуючи, що відповідачем не доведена правомірність процедури притягнення позивача до адміністративної відповідальності, суд приходить до висновку, що позовні вимоги підлягають частковому задоволенню, тому вважає за необхідне постанову №13/0088/2020пн від 11.09.2020 року, про накладення на ОСОБА_1 адміністративного стягнення у вигляді штрафу у розмірі 1700,00 гривень скасувати та закрити провадження у справі про адміністративне правопорушення.

Керуючись ст.2,77,205,241-246,255,295,297 Кодексу адміністративного судочинства України, ст.251,288,289,293 Кодексу України про адміністративні правопорушення, суд -

В И Р І Ш И В :

позов ОСОБА_1 до Державної аудиторської служби України Західний офіс Держаудитслужби (м. Львів, вул. Костюшка, 8) про звільнення від адміністративної відповідальності та закриття провадження у справі задовольнити частково.

Постанову про накладення адміністративного стягнення №13/0088/2020пн від 11.09.2020 року щодо притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності, передбаченої ч.1 ст.164-14 КУпАП - скасувати.

Провадження у справі про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за вчинення правопорушення, передбаченого ч.1 ст.164-14 КУпАП - закрити.

В решті позовних вимог - відмовити.

Рішення може бути оскаржено шляхом подачі апеляційної скарги в порядку та строки передбачені ст.286, 293, п. 15.5 Розділу VII «Перехідні положення» КАС України.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , адреса: АДРЕСА_1 .

Відповідач: Державна аудиторська служба України Західний офіс Держаудитслужби, , адреса: м. Львів, вул. Костюшка, 8.

Повний текст рішення виготовлено 19.07.2021 року.

Cуддя Марків Ю.С.