Справа № 500/2879/21
Суддя: Осташ Андрій Васильович
Дата ухвалення: 2021-07-29 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ТЕРНОПІЛЬСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 500/2879/21

29 липня 2021 рокум.Тернопіль
Тернопільський окружний адміністративний суд, у складі: головуючого судді Осташа А. В. за участю: секретаря судового засідання Ногас С.В., позивача - ОСОБА_1 , представника відповідача - Кобилянської О.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Тернопільській області про визнання незаконним та скасування наказу №1381 від 12.05.2021 року,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 (далі - позивач) звернувся до Головного управління Національної поліції в Тернопільській області (далі - відповідач) в якому просить суд:

- визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції в Тернопільській області №1381 від 12.05.2021, яким його притягнуто до дисциплінарної відповідальності у вигляді зауваження.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначає, що наказ Головного управління Національної поліції в Тернопільській області №1381 від 12.05.2021, яким його притягнуто до дисциплінарної відповідальності у вигляді зауваження за порушення службової дисципліни, вимог ст. 175 КПК України, що виразилося у несвоєчасному виконанні ухвали Гусятинського районного суду від 30.10.2020 щодо передачі на зберігання автомобіля громадянину є протиправним, підлягає скасуванню, в обґрунтування зазначає, що ухвала суду ним виконана негайно, оскільки у вихідні дні це зробити було не можливо, так як у дані вихідні дні були відсутні відповідні службові особи.

Ухвалою суду від 07.06.2021 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін та призначено у справі судове засідання на 29.07.2021.

До суду надійшов відзив Головного управління Національної поліції в Тернопільській області, відповідно до якого відповідач зазначив, що дисциплінарне стягнення позивача у вигляді зауваження було здійснено у відповідності до чинного законодавства, йому передували проведення за належною процедурою службове розслідування, та створено дисциплінарну комісію, якою встановлено порушення службової дисципліни, вимог ст. 175 КПК України, що виразилося у несвоєчасному виконанні ухвали Гусятинського районного суду від 30.11.2020 щодо передачі на зберігання гр. ОСОБА_2 належного йому автомобіля «Опель Астра», р.н. НОМЕР_1 , який був вилучений у рамках кримінального провадження від 22.10.2020 №0000190 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 286 КК України та призвело до обґрунтованих скарг, слідчому СВ відділення поліції (м. Гусятин) Чортківського РВП ГУНП в Тернопільській області старшому лейтенанту поліції Коростілю Олегу Миколайовичу. При визначені міри дисциплінарного впливу було враховано тяжкість проступку, обставини за яких його вчинено. За наслідками службового розслідування прийнято оскаржуваний наказ.

Позивач подав до суду 01.07.2021 заперечення відзиву на позовну заяву, в якому зазначає, що в матеріалах наданих відповідачем не міститься наказу про призначення службового розслідування. Окрім цього, вказує, що із пояснення сержанта поліції ОСОБА_3 вбачається, що 02.11.2020 він отримав ухвалу суду та в телефонному режимі зв`язався із ОСОБА_4 та вони домовились про передачу автомобіля 04.11.2020, а виконати її 30.11.2020 не представлялось можливим.

Від відповідача до суду надійшла 06.07.2021 відповідь на заперечення на позовну заяву, в якому зазначив, що направив на адресу позивача копію наказу про призначення службового розслідування від 09.04.2021.

В судовому засіданні 29.07.2021 позивач позовні вимоги підтримав в повному обсязі та просив задовольнити.

В судовому засіданні представник відповідача просила відмовити у задоволенні позовних вимог в повному обсязі.

Заслухавши пояснення представників сторін, дослідивши наявні матеріали, всебічно та повно з`ясувавши всі обставини справи, об`єктивно оцінивши докази, що мають юридичне значення для вирішення спору по суті, дослідивши письмові докази, судом встановлено наступне.

Відповідно до наказу Головного управління Національної поліції в Тернопільській області від 13.01.2021 №9 о/с призначено лейтенанта поліції ОСОБА_1 на посаду слідчого відділення поліції №3 (м.Гусятин) Чортківського району відділу поліції Головного управління Національної поліції в Тернопільській області.

Як випливає із матеріалів справи, до керівництва ГУНП в області надійшло звернення адвоката Чернецького В.М. в інтересах ОСОБА_5 щодо можливих неправомірних дій з боку начальника відділення поліції №3 (м.Гусятин) Чортківського РВП ГУНП в Тернопільській області.

Наказом ГУНП в області від 09.04.2021 №1064 було призначено службове розслідування та створено дисциплінарну комісію у складі голови комісії: начальника УКЗ ГУНП в області підполковника поліції Зіновія Кутного , членів комісії: заступника начальника управління-начальника ВІОС УКЗ ГУНП в області підполковника поліції Віталія Колцуняка, старшого інспектора з ОД ВІОС УКЗ ГУНП в області підполковника поліції Володимира Юрчака та начальника СПН УКЗ ГУНП в області підполковника поліції Олексія Криворучка .

Відповідно до висновку службового розслідування за фактами, викладеними у зверненні гр. Чернецького В.І. 1., дисциплінарна комісія уважали би: п.3) за порушення службової дисципліни, вимог ст. 175 КПК України, що виразилося у несвоєчасному виконанні ухвали Гусятинського районного суду від 30.11.2020 щодо передачі на зберігання гр. ОСОБА_4 належного йому автомобіля «Опель Астра», р.н. НОМЕР_1 , який був вилучений у рамках кримінального провадження від 22.10.2020 №0000190 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 286 КК України та призвело до обґрунтованих скарг, слідчому СВ відділення поліції № 3 (м. Гусятин) Чортківського РВП ГУНП в Тернопільській області старшому лейтенанту поліції ОСОБА_1 оголосити зауваження.

Головним управлінням Національної поліції в Тернопільській області видано 12.05.2021 наказ №1381 "Про порушення службової дисципліни окремими працівниками відділення поліції №3 (м. Гусятин) Чортківського РВП та покарання винних", пунктом 1 вказаного наказу за порушення службової дисципліни, вимог ст. 175 КПК України, що виразилося у несвоєчасному виконанні ухвали Гусятинського районного суду від 30.11.2020 щодо передачі на зберігання гр. ОСОБА_4 належного йому автомобіля «Опель Астра», р.н. НОМЕР_1 , який був вилучений у рамках кримінального провадження від 22.10.2020 №0000190 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 286 КК України та призвело до обґрунтованих скарг, слідчому СВ відділення поліції № 3 (м. Гусятин) Чортківського РВП ГУНП в Тернопільській області старшому лейтенанту поліції ОСОБА_1 оголосити зауваження.

Не погоджуючись із наказом Національної поліції в Тернопільській області виданого 12.05.2021 №1381 , позивач звернувся до суду за захистом своїх прав.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам суд зазначає наступне.

Частиною другою статті 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

2 липня 2015 року Верховна Рада України прийняла Закон України "Про Національну поліцію" (далі - Закон № 580-VІІІ, в редакції, яка була чинна на момент виникнення спірних відносин), який набрав чинності 07.11.2015.

Відповідно до частини 1 статті 1 Закону № 580-VІІІ Національна поліція України - це центральний орган виконавчої влади, який служить суспільству шляхом забезпечення охорони прав і свобод людини, протидії злочинності, підтримання публічної безпеки і порядку.

Як встановлено статтею 3 Закону № 580-VІІІ, у своїй діяльності поліція керується Конституцією України, міжнародними договорами України, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, цим та іншими законами України, актами Президента України та постановами Верховної Ради України, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, актами Кабінету Міністрів України, а також виданими відповідно до них актами Міністерства внутрішніх справ України, іншими нормативно-правовими актами.

Згідно з частиною першою статті 17 Закону № 580-VІІІ поліцейським є громадянин України, який склав Присягу поліцейського, проходить службу на відповідних посадах у поліції і якому присвоєно спеціальне звання поліції.

Відповідно до частини першої статті 59 Закону №580-VІІІ служба в поліції є державною службою особливого характеру, яка є професійною діяльністю поліцейських з виконання покладених на поліцію повноважень.

Рішення з питань проходження служби оформлюються письмовими наказами по особовому складу на підставі відповідних документів, перелік та форма яких установлюються Міністерством внутрішніх справ України (частина третя статті 59 Закону №580-VІІІ).

Проходження служби в поліції регулюється Законом України "Про Національну поліцію" та іншими нормативно-правовими актами (стаття 60 Закону №580-VІІІ).

Частиною 1 статті 58 Закону № 580-VІІІ передбачено, що призначення на посаду поліцейського здійснюється безстроково (до виходу на пенсію або у відставку), за умови успішного виконання службових обов`язків.

Обов`язки поліцейського визначені у частині першій статті 18 Закону № 580-VІІІ, відповідно до вимог якої останній зобов`язаний: 1) неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; 2) професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва; 3) поважати і не порушувати прав і свобод людини; 4) надавати невідкладну, зокрема домедичну і медичну, допомогу особам, які постраждали внаслідок правопорушень, нещасних випадків, а також особам, які опинилися в безпорадному стані або стані, небезпечному для їхнього життя чи здоров`я; 5) зберігати інформацію з обмеженим доступом, яка стала йому відома у зв`язку з виконанням службових обов`язків; 6) інформувати безпосереднього керівника про обставини, що унеможливлюють його подальшу службу в поліції або перебування на займаній посаді.

Згідно з частинами першою та другою статті 19 Закону № 580-VІІІ у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону.

Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

Законом України від 15.03.2018 №2337-VIII "Про Дисциплінарний статут Національної поліції" затверджено Дисциплінарний статут Національної поліції України (далі - Дисциплінарний статут), який визначає сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 статті 1 Дисциплінарного статуту службова дисципліна - це дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників. Службова дисципліна ґрунтується на створенні необхідних організаційних та соціально-економічних умов для чесного, неупередженого і гідного виконання обов`язків поліцейського, повазі до честі і гідності поліцейського, вихованні сумлінного ставлення до виконання обов`язків поліцейського шляхом зваженого застосування методів переконання, заохочення.

Згідно з ч. 1 ст. 11 Дисциплінарного статуту за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.

Відповідно до ч. 1 ст. 12 Дисциплінарного статуту дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Згідно з ч.ч. 1, 2 ст. 13 Дисциплінарного статуту дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків. Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони.

Відповідно до частини третьої статті 13 Дисциплінарного статуту Національної поліції України до поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.

Згідно з частинами першою-четвертою статті 14 Дисциплінарного статуту Національної поліції України службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського.

Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків.

Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.

Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Службове розслідування проводиться на засадах неупередженості та рівності всіх поліцейських перед законом незалежно від займаної посади, спеціального звання, наявних у них державних нагород та заслуг перед державою (частина шоста статті 14 Дисциплінарного статуту Національної поліції України).

Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України встановлюється Міністерством внутрішніх справ України (частина 10 статті 14 Дисциплінарного статуту).

Суд зазначає, що до позивача застосовано вид дисциплінарного стягнення - зауваження.

Відповідно до частин першої та другої статті 15 Дисциплінарного статуту Національної поліції України визначено, що проведення службових розслідувань за фактом порушення поліцейським службової дисципліни здійснюють дисциплінарні комісії.

Дисциплінарні комісії формуються з поліцейських та працівників поліції, які мають відповідні знання та досвід, необхідні для ефективного проведення службового розслідування.

Згідно з частиною дев`ятою статті 15 Дисциплінарного статуту Національної поліції України уповноважений член дисциплінарної комісії, що проводить службове розслідування, має право:

1) одержувати пояснення щодо обставин справи від поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, та від інших осіб;

2) одержувати в органах, закладах, установах поліції та їхніх підрозділах чи за запитом в інших органах державної влади та органах місцевого самоврядування необхідні документи або їх копії та долучати до матеріалів справи;

3) отримувати консультації спеціалістів з питань, що стосуються службового розслідування.

За рішенням керівника, який призначив службове розслідування, розгляд справи може здійснюватися дисциплінарною комісією у відкритому засіданні. У такому разі поліцейський, який притягається до відповідальності, у письмовій формі не пізніше ніж за три дні повідомляється про час, дату та місце розгляду справи дисциплінарною комісією (частина десята статті 15 Дисциплінарного статуту Національної поліції України).

Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України затверджений наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07.11.2018 №893, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 28.11.2018 за №1355/32807 (далі - Порядок №893).

Відповідно до пункту першого розділу ІІ Порядку №893 службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.

Підставами для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації, рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Проведення службового розслідування полягає в діяльності дисциплінарної комісії із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин його вчинення, установлення причин і умов учинення дисциплінарного проступку, вини поліцейського, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин учинення дисциплінарних проступків (пункт перший розділу V Порядку №893).

Відповідно до пункту четвертого розділу V Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції службове розслідування має встановити:

- наявність чи відсутність складу дисциплінарного проступку в діянні (дії чи бездіяльності) поліцейського, з приводу якого (якої) було призначено службове розслідування;

- наявність чи відсутність порушень положень законів України чи інших нормативно- правових актів, організаційно-розпорядчих документів або посадових інструкцій;

- ступінь вини кожної з осіб, що вчинили дисциплінарний проступок;

- обставини, що пом`якшують або обтяжують ступінь і характер відповідальності поліцейського чи знімають безпідставні звинувачення з нього;

- відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень;

- вид і розмір заподіяної шкоди;

- причини та умови, що призвели до вчинення дисциплінарного проступку.

Згідно з пунктами першим та другим розділу VI Порядку №893 зібрані під час проведення службового розслідування матеріали та підготовлені дисциплінарною комісією документи формуються нею у справу.

Підсумковим документом службового розслідування є висновок службового розслідування, який складається зі вступної, описової та резолютивної частин. Висновок службового розслідування готує і підписує дисциплінарна комісія.

Пунктом 1 розділу VII Порядку проведення службових розслідувань встановлено, що у разі якщо за результатами розгляду матеріалів службового розслідування (справи) дисциплінарна комісія встановить наявність у діях (бездіяльності) поліцейського дисциплінарного проступку, керівнику, який призначив службове розслідування, вносяться пропозиції щодо накладення на поліцейського дисциплінарного стягнення.

Отже, службове розслідування обов`язково повинно передувати притягненню до дисциплінарної відповідальності працівників поліції.

Отже, дисциплінарне стягнення - це передбачена законом міра примусу, що застосовується до поліцейського, винного в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського, закріплених у нормативно-правових актах, які регламентують діяльність Національної поліції, зокрема Законі України «Про Національну поліцію», Дисциплінарному статуті Національної поліції України, затвердженому Законом України «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України», посадових інструкціях, функціональних обов`язках, а також у порушенні або невиконанні правомірних наказів вищестоящих начальників.

Дисциплінарному проступку, як і будь-якому протиправному діянню, притаманна визначена єдність об`єктивних і суб`єктивних ознак, сукупність яких називається складом правопорушення.

Об`єктивна сторона дисциплінарного проступку складається з протиправної поведінки суб`єкта (працівника), шкідливих наслідків та причинного зв`язку між ними і поведінкою особи, що притягається до відповідальності. Особливе значення при визначенні діяння працівника як дисциплінарного проступку має наявність у вчиненні цього діяння вини працівника, під якою розуміється певне психічне ставлення особи до своїх протиправних дій і їхніх шкідливих наслідків.

Суд зазначає, що обрання виду стягнення за дисциплінарний проступок перебуває в площині дискреційних повноважень суб`єкта його накладення.

Проте свобода розсуду суб`єкта накладення дисциплінарного стягнення під час його обрання не є необмеженою.

Виходячи з положень частини третьої статті 149 КЗпП України та конституційного принципу індивідуальності юридичної відповідальності, дисциплінарне стягнення повинно відповідати ступеню тяжкості вчиненого проступку з урахуванням обставин, за яких він був учинений, і бути співрозмірним заподіяній шкоді.

Як встановлено судом, пунктом 1 оскаржуваного наказу за порушення службової дисципліни, вимог ст. 175 КПК України, що виразилося у несвоєчасному виконанні ухвали Гусятинського районного суду від 30.11.2020 щодо передачі на зберігання гр. ОСОБА_4 належного йому автомобіля «Опель Астра», р.н. НОМЕР_1 , який був вилучений у рамках кримінального провадження від 22.10.2020 №0000190 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 286 КК України притягнуто позивача до дисциплінарної відповідальності та застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді оголошення зауваження.

Наказ Головного управління Національної поліції в Київській області від 12.05.2021 №1381 видано на підставі Висновку службового розслідування за фактом порушення службової дисципліни окремими працівниками відділення поліції №3 (м.Гусятин) Чортківського РВП та покарання винних затверджений т.в.о. начальником ГУНП в Тернопільській області.

Так, зі змісту Висновку службового розслідування за фактом порушення службової дисципліни окремими працівниками відділення поліції №3 (м.Гусятин) Чортківського РВП та покарання винних, вбачається, що до керівництва ГУНП в Тернопільській області надійшло звернення адвоката ОСОБА_9 щодо можливих неправомірних дій з боку начальника відділення поліції № 3 (м. Гусятин) Чортківського РВП ГУНП в Тернопільській області підполковника поліції ОСОБА_10 та його підлеглих.

Під час проведення службового розслідування дисциплінарною комісією встановлено, що начальник відділення поліції № 3 (м. Гусятин) Чортківського РВП ГУНП в області підполковник поліції ОСОБА_10 не вжив достатніх заходів щодо виконання судового рішення Гусятинського районного суду від 30.10.2020 про повернення автомобіля гр. ОСОБА_4 .

Встановлено, що ухвалою Гусятинського районного суду Тернопільської області від 30.10.2020 зобов`язано слідчого СВ відділення поліції №3 (м. Гусятин) Чортківського РВП ГУНП в Тернопільській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 передати на зберігання гр. ОСОБА_4 належний йому автомобіль «Опель Астра», р.н. НОМЕР_1 , який був вилучений у рамках кримінального провадження від 22.10.2020 №0000190 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 286 КК України.

Дана ухвала, в порушення вимог ст. 175 КПК України, вчасно виконана не була, що і стало причиною подальших обґрунтованих скарг на дії старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 та підполковника поліції ОСОБА_10 .

Встановлено, що автомобіль «Опель Астра», р.н. НОМЕР_1 , був переданий на зберігання гр. ОСОБА_4 лише 04.11.2020 поліцейським з обліку та зберігання речових доказів і озброєння логістики відділення поліції № 3 (м. Гусятин) Чортківського РВП ГУНП в області старшим сержантом поліції ОСОБА_3 , про що свідчить власноручна його розписка. У даній розписці гр. ОСОБА_4 також вказував на неправомірні дії старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 щодо протиправного утримання належного йому автомобіля. Дану розписку старший сержант поліції ОСОБА_3 керівництву відділення поліції №3 (м. Гусятин) Чортківського РВП ГУНП в області не надав та вона розглянута не була, відповідна перевірка не проведена, що є порушенням вимог наказу МВС України від 08.02.2019 «Про затвердження Порядку ведення єдиного обліку в органах (підрозділах) поліції заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення та інші події».

Опитаний у ході службового розслідування старший лейтенант поліції ОСОБА_1 вказав, що 22.10.2020 у смт. Гусятин сталася дорожньо-транспортна пригода за участю автомобіля «Опель Астра», р.н. НОМЕР_1 , під керуванням гр. ОСОБА_4 та велосипеда під керуванням гр. ОСОБА_11 . Цього ж дня, ним було внесено відомості до ЄРДР за №0000190 за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 286 КК України, вилучено вищевказані транспортні засоби та передано на зберігання поліцейському з обліку та зберігання речових доказів і озброєння логістики Гусятинського ВП старшому сержанту поліції ОСОБА_3 . Після отримання вищевказаної ухвали Гусятинського районного суду від 30.10.2020 заходів щодо повернення належного гр. ОСОБА_4 транспортного засобу не вживав, оскільки на його думку ці обов`язки покладені на старшого сержанта поліції ОСОБА_3 .

Встановлено, що відповідно до вимог ст. 175 КПК України ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.

Опитаний у ході службового розслідування підполковник поліції ОСОБА_10 вказав, що із змістом ухвали Гусятинського районного суду від 30.11.2020 він не ознайомлювався, проте, старший лейтенант поліції ОСОБА_1 повідомляв йому, що на момент звернення гр. ОСОБА_4 з приводу передачі на зберігання належного йому транспортного засобу вказана ухвала ще не вступила у законну силу.

Одночасно він вказав, що твердження гр. ОСОБА_9 щодо неналежної роботи очолюваного ним відділення є надуманими та не відповідають дійсності, оскільки особовий склад належно виконує поставлені керівництвом НП України та ГУНП в Тернопільській області завдання.

Таким чином, під час проведення даного службового розслідування були встановлені окремі факти порушення законності та службової дисципліни з боку старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 , старшого сержанта поліції ОСОБА_3 , а також відсутність належного контролю за діяльністю підлеглих з боку підполковника поліції ОСОБА_10 .

За результатами службового розслідування складено висновок, де встановлено, що за порушення службової дисципліни, вимог ст. 175 КПК України, що виразилося у несвоєчасному виконанні ухвали Гусятинського районного суду від 30.11.2020 щодо передачі на зберігання гр. ОСОБА_4 належного йому автомобіля «Опель Астра», р.н. НОМЕР_1 , який був вилучений у рамках кримінального провадження від 22.10.2020 №0000190 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 286 КК України оголосити догану.

Судом встановлено, що у відповідності до вимог Порядку № 893, наказом Головного управлінням національної поліції України в Тернопільській області від 09.04.2021 №1064 «Про призначення службового розслідування та створення дисциплінарної комісії» яким призначено службове розслідування.

Із встановлених судом обставин справи вбачається, що відповідачем було дотримано порядок та строки проведення службового розслідування.

Тобто, відповідачем дотримано наведені вище вимоги Дисциплінарного статуту та Порядку № 893, що фактично сторонами в ході судового розгляду справи не заперечувалось, однак позивач не погодився із прийнятим рішенням.

З урахуванням зазначених обставин, позивач не спростував встановлені порушення допущені, що виразились у несвоєчасному виконанні ухвали Гусятинського районного суду від 30.11.2020 щодо передачі на зберігання гр. ОСОБА_4 належного йому автомобіля, який був вилучений у рамках кримінального провадження, не надав суду доказів про те, що ним оскаржувались до вищестоящого керівництва дії посадових осіб, які проводили службове розслідування.

Твердження позивача про те, що причини невиконання вказаної ухвали суду негайно з причин закінчення робочого дня, настання вихідних днів, відсутності відповідальної особи та ключів, не знайшло свого підтвердження, оскільки відповідно до ст. 12 Закону України «Про Національну поліцію», поліція забезпечує безперервне та цілодобове виконання своїх завдань.

Крім того, позивач не надав суду належних, допустимих доказів, як визначено ст. ст. 72-76 КАС України, які б спростували доводи викладені в оскаржуваному рішення, а також у вищезазначеному наказі про застосування дисциплінарного стягнення.

Крім того, діяльність слідчого під час здійснення досудового розслідування регулюється наказом МВС України від 06.07.2017 року № 570 зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 27 липня 2017 року за №918/30786 «Про організацію діяльності слідчих підрозділів Національної поліції України», Законом України "Про Національну поліцію".

Згідно з пунктами 5, 6 розділу VІ цього Наказу - рішення слідчого судді, суду, письмові доручення і вказівки прокурора та вказівки керівника слідчого підрозділу, які не суперечать рішенням та вказівкам прокурора, надані в межах їх компетенції і в установленій законодавством формі, є обов`язковими для виконання слідчим.

Відповідно, ухвала Гусятинського районного суду Тернопільської області від 30.11.2020 підлагала до негайного виконання.

Крім того, відповідно до постанови Верховного Суду від 24.01.2019 справа №760/9521/15-ц, ВС роз`яснив, що негайне виконання судового рішення полягає в тому, що воно набуває властивостей здійснення і підлягає виконанню не з часу набрання ним законної сили, що передбачено для переважної більшості судових рішень, а негайно з часу його оголошення в судовому засіданні, чим забезпечується швидкий і реальний захист життєво важливих прав та інтересів громадян і держави.

Обов`язковість рішень суду віднесена Конституцією України до основних засад судочинства, а тому, з огляду на принцип загальнообов`язковості судових рішень судові рішення, які відповідно до закону підлягають негайному виконанню, є обов`язковими для виконання, зокрема, посадовими особами, від яких залежить реалізація прав особи, підтверджених судовим рішенням.

Отже, суд зазначає, що позивачем не спростовано обставини, щодо порушення вимог закону, нормативно правових актів, які стали підставою прийняття оскаржуваного наказу, з урахуванням висновків службового розслідування.

Крім того, суд звертає увагу, що застосування дисциплінарного стягнення здійснюється на розсуд уповноваженої особи з урахуванням обставин у справі та не потребує наведення неможливості застосування інших видів дисциплінарних стягнень.

Даний висновок узгоджується з правовою позицією Верховного Суду України викладеною в постанові від 21.09.2018 року справа 824/227/17-а.

Відповідно до частини 5 статті 242 КАС України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

З цього приводу суд зазначає, що відповідач повністю врахував всі обставини встановлені службовим розслідуванням, за наслідками, якого прийнято оскаржуваний наказ, якими до позивача застосовано дисциплінарні стягнення.

З урахуванням зазначених обставин, суд приходить до висновку, що позивач щодо прийняття відповідачем оскаржуваного наказу, не спростував порушення закону, не надав суду належних, допустимих, достовірних, достатніх доказів, як визначено ст. ст. 72-77 КАС України щодо порушення відповідачем закону, нормативно-правових актів при прийнятті оскаржуваного наказу.

За таких обставин, суд вважає такі дії відповідача правомірними та такими, які відповідають вимогам чинного законодавства.

Статтею 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно із ст. 129 Конституції України однією із основних засад судочинства є змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Частиною 2 стаття 2 КАС України передбачено, що у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Відповідно до положень, закріплених ст. 9 КАС України, розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Статтею 73 КАС України передбачено належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування.

Згідно статей 74-76 КАС України суд не бере до уваги докази, які одержані з порушенням порядку, встановленого законом. Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування. Достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи. Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Як зазначено ч. 1 ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. Згідно з ч. 2 ст. 77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Враховуючи вищевикладене, не встановивши в судовому засіданні факту порушення прав та охоронюваних законом інтересів позивача, суд не вбачає правових підстав для задоволення заявленого адміністративного позову.

Оскільки в задоволенні адміністративного позову відмовлено, суд не вирішує питання про понесені судові витрати у вигляді сплаченого судового збору.

Керуючись статтями 139, 241-246, 250 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,

ВИРІШИВ:

В задоволенні позову ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Тернопільській області про визнання незаконним та скасування наказу №1381 від 12.05.2021 року, - відмовити.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана до Восьмого апеляційного адміністративного суду через Тернопільський окружний адміністративний суд протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повне судове рішення складено 29 липня 2021 року.

Реквізити учасників справи:

позивач:

- ОСОБА_1 (місцезнаходження/місце проживання: АДРЕСА_1 , код ЄДРПОУ/РНОКПП НОМЕР_2 );

відповідач:

- Головне управління Національної поліції в Тернопільській області (місцезнаходження/місце проживання: вул. Валова, 11,м. Тернопіль,46001, код ЄДРПОУ/РНОКПП 40108720);

Головуючий суддя Осташ А.В.