Справа № 460/1064/21
Суддя: К.М. Недашківська
Дата ухвалення: 2021-07-20 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

РІВНЕНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

і м е н е м У к р а ї н и

20 липня 2021 року м. Рівне №460/1064/21

Рівненський окружний адміністративний суд у складі головуючої судді К.М. Недашківської, за участю: секретаря судового засідання К.В. Зенюкової; представника позивача адвоката М.В. Столяра; представника відповідача О.О. Федченка; розглянув у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Ототрак» до Поліської митниці Держмитслужби про визнання протиправними та скасування рішень та карток відмови.

До Рівненського окружного адміністративного суду надійшов позов Товариства з обмеженою відповідальністю «Ототрак» (далі позивач) до Поліської митниці Держмитслужби (далі відповідач), в якому позивач просить суд визнати протиправними та скасувати: Картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA204020/2020/00615; Рішення про коригування митної вартості товарів від 26.08.2020 №UA204020/2020/000125/2; Картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA204020/2020/00614; Рішення про коригування митної вартості товарів від 26.08.2020 №UA204020/2020/000124/2; Картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA204020/2020/00613; Рішення про коригування митної вартості товарів від 26.08.2020 №UA204020/2020/000123/2.

Заяви по суті справи.

Позовна заява обґрунтована тим, що позивачем подані до митного органу декларації з метою оформлення товарів разом з документами, які підтверджують митну вартість товару за основним методом визначення митної вартості (за ціною договору). Проте, митний орган надіслав декларанту повідомлення про необхідність надання додаткових документів із зазначенням про наявність у поданих документах розбіжностей. Позивач вказує, що жодних розбіжностей у поданих до митного оформлення документах не було, а тому вимога митного органу про надання додаткових документів є необґрунтованою та безпідставною. У подальшому митним органом сформовані три Картки відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення та три Рішення про коригування митної вартості, відповідно до яких скориговано митну вартість товарів за другорядним резервним методом визначення митної вартості. Позивач вказує, що такі рішення є протиправними та підлягають скасуванню, оскільки до митного оформлення декларант надав усі без винятку належні документи щодо заявленої ціни товарів. Просив задовольнити позов повністю.

Відзив на позовну заяву обґрунтований тим, що подані позивачем до митного оформлення товару документи містили розбіжності та митний орган володів інформацією щодо іншого цінового рівня товарів. Вказане було безумовною підставою для витребування у декларанта додаткових документів, які надані у повному обсязі не були. Тому митний орган прийняв три Рішення про коригування митної вартості товарів за другорядним резервним методом визначення митної вартості товару, які вважає правомірними та обґрунтованими. Просив відмовити позивачу у задоволенні позову у повному обсязі.

Ухвалою суду від 22.02.2021 позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження в адміністративній справі, та призначено справу до розгляду за правилами загального позовного провадження у підготовчому засіданні на 23.03.2021.

Ухвалою суду від 23.03.2021 клопотання Товариства з обмеженою відповідальністю «Ототрак» про витребування доказів задоволено: витребувано у Поліської митниці Держмитслужби наступні докази: засвідчені копії МД від 07.08.2020 №UA807290/2020/1879, від 19.06.2020 №UA807200/2020/9373, від 10.08.2020 №UA408020/2020/18648.

Ухвалою суду від 23.03.2021, постановленою без виходу до нарадчої кімнати (протокол судового засідання від 23.03.2021), у підготовчому засіданні оголошена перерва до 08.04.2021.

Ухвалою суду від 08.04.2021 підготовче засідання відкладене за клопотанням позивача на 22.04.2021.

Ухвалою суду від 22.04.2021, постановленою без виходу до нарадчої кімнати (протокол судового засідання від 22.04.2021), закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті у відкритому судовому засіданні на 13.05.2021.

Судове засідання 13.05.2021 не відбулося через тимчасову непрацездатність головуючої судді у період з 11.05.2021 по 21.05.2021 включно.

Ухвалою суду від 24.05.2021 справу призначено до розгляду у відкритому судовому засіданні на 20.07.2021.

У судове засідання 20.07.2021 прибув представник позивача, підтримав заявлені позовні вимоги, та просив суд задовольнити позов у повному обсязі.

До суду також прибув представник відповідача, заперечив проти позовних вимог, та просив суд відмовити позивачу у задоволенні позову повністю.

На підставі статей 243, 250 КАС України, вступна та резолютивна частини рішення проголошені у судовому засіданні 20.07.2021.

Відповідно до частини першої статті 77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Суд при вирішенні справи керується принципами верховенства права, законності, рівності усіх учасників адміністративного процесу перед законом і судом, змагальності сторін, диспозитивності та офіційного з`ясування всіх обставин, гласності і відкритості адміністративного процесу.

Розглянувши матеріали та з`ясувавши всі обставини адміністративної справи, які мають юридичне значення для вирішення спору по суті, дослідивши наявні у справі докази у їх сукупності, суд

В С Т А Н О В И В:

Товариство з обмеженою відповідальністю «Ототрак» здійснює діяльність у сфері оптової торгівлі деталями та приладдям для автотранспортних засобів (основний КВЕД 45.31).

Товариством з обмеженою відповідальністю «Ототрак» укладений контракт на поставку автомобільних запчастин з заводом виробника: (1) CM Dis Tic.San.Ve Tic.LTD.STI.Turkey (від 17.01.2020) (а.с. 28 том 1); (2) VOLUM OTOMOTIV Umit DEMIR (від 05.03.2020) (а.с. 148 том 1); (3) SERTPLAST OTO YAN SANAYI VE TICARED (від 15.01.2020) (а.с. 202 том 1).

З метою митного оформлення придбаного товару за вказаними вище Контрактами декларантом подані до митного оформлення митні декларації:

по контрагенту CM Dis Tic.San.Ve Tic.LTD.STI.Turkey МД №UA204020/2020/023737 від 26.08.2020 (а.с. 22 том 1);

по контрагенту VOLUM OTOMOTIV Umit DEMIR МД №UA204020/2020/023734 від 26.08.2020 (а.с. 146 том 1);

по контрагенту SERTPLAST OTO YAN SANAYI VE TICARED МД №UA204020/2020/023726 від 26.08.2020 (а.с. 195 том 1).

Декларантом подані до митного оформлення разом з декларацією МД №UA204020/2020/023737 від 26.08.2020 (CM Dis Tic.San.Ve Tic.LTD.STI.Turkey) такі документи: Контракт №OT20-003-CD-U від 17.01.2020, Додаток (специфікація) № 7/1 від 18.08.2020, Commercial Invoce від 18.08.2020 №EFA024, Платіжне доручення SWIFT від 21.08.2020, Пакувальний лист від 18.08.2020, CMR №802501, Митна декларація країни експортера №20341300ЕХ509694 від 19.08.2020, E-fatura від 18.08.2020 №EFA024, Відвантажу вальна специфікація від 18.08.2020, Лист Вих. №2608/3 від 26.08.2020, Прайс лист від 01.08.2020 до 31/08/2020, Транзитна митна декларація 20TR0482, Сертифікат походження товару №0118290, Договір доручення №19/12/19 щодо надання послуг з декларування товарів від 19.12.2019, Договір № Д0200120 перевезення вантажу в міжнародному і внутрішньому сполучені від 20.01.2020, Рахунок фактура №РФ-ОТ0014 від 25.08.2020, Висновок експерта №140820204 від 14.08.2020, які містяться у матеріалах справи.

Декларантом подані до митного оформлення разом з декларацією МД №UA204020/2020/023734 від 26.08.2020 (VOLUM OTOMOTIV Umit DEMIR) такі документи: Контракт №OT20-008-VL-E від 05.03.2020, Додаткова угода №1 від 01.04.2020 до контракту № OT20-008-VL-E від 05.03.2020, Специфікація № 5 від 18.08.2020, Commercial invoice №GIB018 від 18.08.2020, Квитанція SWIFT від 25.08.2020, Пакувальний лист від 18.08.2020, CMR №802502, Прайс лист від 01.08.2020 до 31.08.2020, Відвантажувальна специфікація від 18.08.2020, Митна декларація країни експортера № 20341300ЕХ513292 від 20.08.2020, E-fatura від 18.08.2020 № GIB018, Лист Вих. №2608/2 від 26.08.2020, Транзитна митна декларація 20TR0482, Договір доручення №19/12/19 щодо надання послуг з декларування товарів від 19.12.2019, Договір №Д0200120 перевезення вантажу в міжнародному і внутрішньому сполучені від 20.01.2020, Рахунок фактура №РФ-ОТ0016 від 25.08.2020, Експертний висновок №140820201 від 18.08.2020, які містяться у матеріалах справи.

Декларантом подані до митного оформлення разом з декларацією МД №UA204020/2020/023726 від 26.08.2020 (SERTPLAST OTO YAN SANAYI VE TICARED) такі документи: Контракт № OT20-001-SP-E від 15.01.2020, Специфікація №5 від 17.08.2020, Commercial invoice №FT1326 від 19.08.2020, Proforma invoice №OT20-001-SP-E-PI04, Пакувальний лист від 19.08.2020, CMR №802499, Сертифікат походження товару №0152941, Квитанція SWIFT від 17.08.2020, Прайс лист з 01.08.2020 по 01.08.2020, Відвантажу вальна специфікація від 19.08.2020 №FT1326, Митна декларація країни відправлення 20341300ЕХ512546 від 20.08.2020, e-FATURA №№FT1326 від 19.08.2020, Лист Вих. №2608/1 від 26.08.2020, Транзитна митна декларація 20TR0482, Договір доручення №19/12/19 щодо надання послуг з декларування товарів від 19.12.2019, Договір №Д0200120 перевезення вантажу в міжнародному і внутрішньому сполучені від 20.01.2020, Рахунок фактура №РФ-ОТ0015 від 25.08.2020, які містяться у матеріалах справи.

За вказаними вище митними деклараціями позивачем заявлено до митного оформлення товари за основним методом визначення митної вартості (за ціною договору).

Щодо МД №UA204020/2020/023737 від 26.08.2020.

Поліською митницею Держмитслужби прийнято Картку відмови в прийняті митної декларації, митному оформлена випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA204020/2020/00615 (а.с. 103 том 1).

Причиною винесення такого рішення слугувало те, що митна вартість товару не може бути визначена за ціною договору, щодо товарів які імпортуються, у зв`язку з неподанням декларантом всіх додаткових документів витребуваних органом доходів і зборів, згідно з переліком та відповідно до умов зазначених у ч. 3 статті 53 МК України.

У зв`язку з чим, прийнято Рішення про коригування митної вартості товарів UA204020/2020/000125/2 від 26.08.2020 (далі Рішення UA204020/2020/000125/2) (а.с. 105 том 1).

Рішення UA204020/2020/000125/2 містить підстави його прийняття:

«Митна вартість імпортованих товарів не може бути визнана за ціною договору щодо товарів, які імпортуються та за рівнем, визначеним декларантом, у зв`язку з: Митниця володіє інформацією щодо рівнів митної вартості товарів, схожих призначенням, країною виробництва тощо, яка призвела до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості товарів: Заявлена декларантом митна вартість може бути визнана митницею за умови надання підтвердження інформації щодо числових значень складових митної вартості, яка міститься у документах, поданих разом з митною декларацією, зокрема, шляхом надання додаткових документів, витребуваних згідно вимоги митниці, таких як: виписка з бухгалтерської документації щодо формування відпускної ціни товару на заявлених комерційних умовах поставки товару. У відповідності до ч. 6 ст. 53 МКУ декларант має право за бажанням надати інші документи, які підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, у тому числі документи, передбачені ч.18 ст.58 МКУ. IV. За результатом проведеної відповідно до положень частини 4 статті 57 Митного кодексу України процедури консультації з декларантом та у зв`язку із відсутністю у декларанта та митниці прийнятної до застосування (згідно положень глави 9 МКУ) інформації щодо вартості операцій щодо ідентичних, подібних (аналогічних) товарів, достовірної та документально підтвердженої інформації щодо ціни одиниці товару для обчислення митної вартості за методом на основі віднімання вартості (стаття 62 Митного кодексу України), інформації щодо складових вартості товарів наданої виробником для обчислення митної вартості за методом на основі додавання вартості (стаття 63 Митного кодексу України), що унеможливлює визначення митної вартості шляхом послідовного використання методів, зазначених у статтях 58-63 Митного кодексу України, митну вартість скориговано із застосуванням резервного методу визначення митної вартості згідно положень статті 64 Митного кодексу України. При цьому, для визначення митної вартості оцінюваних товарів використовується найменша вартість із альтернативних, згідно інформації, наявної у митниці із врахуванням обсягів товарів: Товар №1 (МД від 12.08.2020 №UA204020/2020/22150 - 3.84 USD/кг): Числове значення митної вартості товару становить 352049,6325 UAH або у валюті контракту за курсом валюти Нацбанку України на день подання митної декларації до митного оформлення - 12830,5920 USD. Товар №3 (МД від 12.08.2020 №UA204020/2020/22150 - 5.05 USD/кг): Числове значення митної вартості товару становить 326188,4854 UAH або у валюті контракту за курсом валюти Нацбанку України на день подання митної декларації до митного оформлення- 954,4500 USD. Товар №4 (МД від 01.05.2020 №UA204020/2020/12289 - 2.3065 USD/кг): Числове значення митної вартості товару становить 68032,9219 UAH або у валюті контракту за курсом валюти Нацбанку України на день подання митної декларації до митного оформлення- 2479,4875 USD. Товар №5 (МД від 12.08.2020 №UA204020/2020/22150 - 3.157 USD/кг): Числове значення митної вартості товару становить 14478,9865 UAH або у валюті контракту за курсом валюти Нацбанку України на день подання митної декларації до митного оформлення- 527,6925 USD. Товар №6 (МД від 12.08.2020 №UA204020/2020/22149 - 6.16 USD/кг): Числове значення митної вартості товару становить 213049,6192 UAH або у валюті контракту за курсом валюти Нацбанку України на день подання митної декларації до митного оформлення- 7764,6800 USD. Товар №7 (МД від 12.08.2020 №UA204020/2020/22150 - 3.64 USD/кг): Числове значення митної вартості товару становить 19975,6312 UAH або у валюті контракту за курсом валюти Нацбанку України на день подання митної декларації до митного оформлення- 728,0200 USD. Товар №8 (МД від 07.08.2020 №UA807290/2020/18795 -.2.16 USD/кг): Числове значення митної вартості товару становить 14461,0816 UAH або у валюті контракту за курсом валюти Нацбанку України на день подання митної декларації до митного оформлення- 527,0400 USD».

Щодо МД №UA204020/2020/023734 від 26.08.2020.

Поліською митницею Держмитслужби прийнято Картку відмови в прийняті митної декларації, митному оформлена випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA204020/2020/00614 (а.с. 177 том 1).

Причиною винесення такого рішення слугувало те, що митна вартість товару не може бути визначена за ціною договору, щодо товарів які імпортуються, у зв`язку з неподанням декларантом всіх додаткових документів витребуваних органом доходів і зборів, згідно з переліком та відповідно до умов зазначених у ч. 3 статті 53 МК України.

У зв`язку з чим, прийнято Рішення про коригування митної вартості товарів UA204020/2020/000124/2 від 26.08.2020 (далі Рішення UA204020/2020/000124/2) (а.с. 197 том 1).

Рішення UA204020/2020/000124/2 містить підстави його прийняття:

«Митна вартість імпортованих товарів 1 не може бути визнана за ціною договору щодо товарів, які імпортуються та за рівнем, визначеним декларантом, у зв`язку з: Митниця володіє інформацією щодо рівнів митної вартості товарів, схожих призначенням, країною виробництва тощо, яка призвела до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості товарів. Заявлена декларантом митна вартість може бути визнана митницею за умови надання підтвердження інформації щодо числових значень складових митної вартості, яка міститься у документах, поданих разом з митною декларацією, зокрема, шляхом надання додаткових документів, витребуваних згідно вимоги митниці, таких як: виписка з бухгалтерської документації щодо формування відпускної ціни товару на заявлених комерційних умовах поставки товару. У відповідності до ч. 6 ст. 53 МКУ декларант має право за бажанням надати інші документи, які підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, у тому числі документи, передбачені ч. 18 ст. 58 МКУ. За результатом проведеної відповідно до положень частини 4 статті 57 Митного кодексу України процедури консультації з декларантом та у зв`язку із відсутністю у декларанта та митниці прийнятної до застосування (згідно положень глави 9 МКУ) інформації щодо вартості операцій щодо ідентичних, подібних (аналогічних) товарів, достовірної та документально підтвердженої інформації щодо ціни одиниці товару для обчислення митної вартості за методом на основі віднімання вартості (стаття 62 Митного кодексу України), інформації щодо складових вартості товарів наданої виробником для обчислення митної вартості за методом на основі додавання вартості (стаття 63 Митного кодексу України), що унеможливлює визначення митної вартості шляхом послідовного використання методів, зазначених у статтях 58-63 Митного кодексу України, митну вартість скориговано із застосуванням резервного методу визначення митної вартості згідно положень статті 64 Митного кодексу України. При цьому, для визначення митної вартості оцінюваних товарів використовується найменша вартість із альтернативних, згідно інформації, наявної у митниці із врахуванням обсягів товарів: Товар №1 (МД від 12.08.2020 №UА20400/2020/22149 - 5.03 USD/кг): Числове значення митної вартості товару становить 664076,2931 UAH або у валюті контракту за курсом валюти Нацбанку України на день подання митної декларації до митного оформлення - 20490,6797 EUR».

Щодо МД №UA204020/2020/023726 від 26.08.2020.

Поліською митницею Держмитслужби прийнято Картку відмови в прийняті митної декларації, митному оформлена випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA204020/2020/00613 (а.с. 243 том 1).

Причиною винесення такого рішення слугувало те, що митна вартість товару не може бути визначена за ціною договору, щодо товарів які імпортуються, у зв`язку з неподанням декларантом всіх додаткових документів витребуваних органом доходів і зборів, згідно з переліком та відповідно до умов зазначених у ч. 3 статті 53 МК України.

У зв`язку з чим, прийнято Рішення про коригування митної вартості товарів UA204020/2020/000123/2 від 26.08.2020 (далі Рішення UA204020/2020/000123/2) (а.с. 245 том 1).

Рішення UA204020/2020/000123/2 містить підстави його прийняття:

«Митна вартість імпортованих товарів 2, 3, 5 не може бути визнана за ціною договору щодо товарів, які імпортуються та за рівнем, визначеним декларантом, у зв`язку з: Митниця володіє інформацією щодо рівнів митної вартості товарів, схожих призначенням, країною виробництва тощо, яка призвела до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості товарів: Заявлена декларантом митна вартість може бути визнана митницею за умови надання підтвердження інформації щодо числових значень складових митної вартості, яка міститься у документах, поданих разом з митною декларацією, зокрема, шляхом надання додаткових документів, витребуваних згідно вимоги митниці, таких як: виписка з бухгалтерської документації щодо формування відпускної ціни товару на заявлених комерційних умовах поставки товару. У відповідності до ч. 6 ст. 53 МКУ декларант має право за бажанням надати інші документи, які підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, у тому числі документи, передбачені ч. 18 ст. 58 МКУ. За результатом проведеної відповідно до положень частини 4 статті 57 Митного кодексу України процедури консультації з декларантом та у зв`язку із відсутністю у декларанта та митниці прийнятної до застосування (згідно положень глави 9 МКУ) інформації щодо вартості операцій щодо ідентичних, подібних (аналогічних) товарів, достовірної та документально підтвердженої інформації щодо ціни одиниці товару для обчислення митної вартості за методом на основі віднімання вартості (стаття 62 Митного кодексу України), інформації щодо складових вартості товарів наданої виробником для обчислення митної вартості за методом на основі додавання вартості (стаття 63 Митного кодексу України), що унеможливлює визначення митної вартості шляхом послідовного використання методів, зазначених у статтях 58-63 Митного кодексу України, митну вартість скориговано із застосуванням резервного методу визначення митної вартості згідно положень статті 64 Митного кодексу України. При цьому, для визначення митної вартості оцінюваних товарів використовується найменша вартість із альтернативних, згідно інформації, наявної у митниці із врахуванням обсягів товарів: Товар №2 (МД від 19.06.2020 №UA807200/2020/9373 - 5.81 USD/кг): Числове значення митної вартості товару становить 6845,2867 UAH або у валюті контракту за курсом валюти Нацбанку України на день подання митної декларації до митного оформлення- 211,2175 EUR. Товар №3 (МД від 03.07.2020 №UA204020/2020/17952 - 3,9 USD/кг): Числове значення митної вартості товару становить 19903,9133 UAH або у валюті контракту за курсом валюти Нацбанку України на день подання митної декларації до митного оформлення- 614,1534 EUR. Товар №5 (МД від 10.08.2020 №UA408020/2020/18648 - 3.64 USD/кг): Числове значення митної вартості товару становить 17778,1294 UAH, або у валюті контракту за курсом валюти Нацбанку України на день подання митної декларації до митного оформлення- 548,5604 EUR».

З матеріалів справи убачається, що митним органом скориговано митну вартість товару за вказаними вище МД за другорядним резервним методом визначення митної вартості товару.

Перевіривши правову та фактичну обґрунтованість мотивів, покладених суб`єктом владних повноважень в основу оскаржуваних Рішень UA204020/2020/000125/2, UA204020/2020/000124/2, UA204020/2020/000123/2 та Карток відмови, на відповідність вимогам частини другої статті 2 КАС України, яка визначає, що у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку; суд зазначає таке.

За приписами частини першої статті 1 Митного кодексу України №4495-VI від 13.03.2012 (далі МК України), законодавство України з питань митної справи складається з Конституції України, цього Кодексу, інших законів України, що регулюють питання, зазначені у статті 7 цього Кодексу, з міжнародних договорів України, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, а також з нормативно-правових актів, виданих на основі та на виконання цього Кодексу та інших законодавчих актів.

Митною вартістю товарів, які переміщуються через митний кордон України, є вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари (стаття 49 МК України).

Митна вартість товарів, що переміщуються через митний кордон України, визначається декларантом відповідно до норм цього Кодексу. Митна вартість товарів, що ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, визначається відповідно до глави 9 цього Кодексу (частини перша, друга статті 51 МК України).

Заявлення митної вартості товарів здійснюється декларантом або уповноваженою ним особою під час декларування товарів у порядку, встановленому розділом VIII цього Кодексу та цією главою. Декларант або уповноважена ним особа, які заявляють митну вартість товару, зобов`язані: 1) заявляти митну вартість, визначену ними самостійно, у тому числі за результатами консультацій з органом доходів і зборів; 2) подавати органу доходів і зборів достовірні відомості про визначення митної вартості, які повинні базуватися на об`єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню; 3) нести всі додаткові витрати, пов`язані з коригуванням митної вартості або наданням органу доходів і зборів додаткової інформації (частина перша, друга статті 52 МК України).

Відповідно до частин восьмої одинадцятої статті 52 МК України, у декларації митної вартості наводяться відомості про метод визначення митної вартості товарів, числове значення митної вартості товарів та її складових, умови зовнішньоекономічного договору, що мають відношення до визначення митної вартості товарів, та надані документи, що підтверджують зазначене. Відомості, зазначені у частині восьмій цієї статті, є відомостями, необхідними для митних цілей. Форма декларації митної вартості та правила її заповнення встановлюються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику. Заявлення митної вартості товарів, які переміщуються через митний кордон України в режимах, відмінних від режиму імпорту, здійснюється при декларуванні цих товарів шляхом заявлення в митній декларації відомостей про числове значення їх митної вартості та про документи, що його підтверджують.

У випадках, передбачених цим Кодексом, декларант подає органу доходів і зборів документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення (частина перша статті 53 МК України).

Документами, які підтверджують митну вартість товарів, є: 1) декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах п`ятій і шостій статті 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості; 2) зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності; 3) рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу); 4) якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; 5) за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; 6) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; 7) ліцензія на імпорт товару, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню; 8) якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування (частина друга статті 53 МК України).

У разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, які мають вплив на правильність визначення митної вартості, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу органу доходів і зборів зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи (частина третя статті 53 МК України).

У разі якщо орган доходів і зборів має обґрунтовані підстави вважати, що існуючий взаємозв`язок між продавцем і покупцем вплинув на заявлену декларантом митну вартість, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу органу доходів і зборів, крім документів, зазначених у частинах другій та третій цієї статті, подає (за наявності) такі документи (частина четверта статті 53 МК України).

Тобто, стаття 53 МК України містить опис двох підстав, за яких митний орган може зобов`язати декларанта надати додаткові документи:

(1) у разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, які мають вплив на правильність визначення митної вартості, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари;

(2) у разі якщо орган доходів і зборів має обґрунтовані підстави вважати, що існуючий взаємозв`язок між продавцем і покупцем вплинув на заявлену декларантом митну вартість.

У першому випадку вимагається надання документів згідно переліку: 1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; 2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); 3) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); 4) виписку з бухгалтерської документації; 5) ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів; 6) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; 7) копію митної декларації країни відправлення; 8) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.

У другому випадку: 1) виписку з бухгалтерських та банківських документів покупця, що стосуються відчуження оцінюваних товарів, ідентичних та/або подібних (аналогічних) товарів на території України; 2) довідкову інформацію щодо вартості у країні-експортері товарів, що є ідентичними та/або подібними (аналогічними) оцінюваним товарам; 3) розрахунок ціни (калькуляцію).

Так, у матеріалах справи містяться 3 (три) Повідомлення митного органу про необхідність подати декларантом додаткові документи (а.с. 158-160 том 2), у яких зазначені аналогічні підстави для витребування таких документів: «При проведенні перевірки правильності розрахунку митної вартості товару, зазначеної декларантом за основним методом визначення митної вартості, та відомостей, які мітяться у наданих до митного оформлення документів, встановлено розбіжності, зокрема: митниця володіє інформацією щодо рівнів митної вартості товарів, схожих призначенням, країною виробництва тощо, яка призвела до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості товарів».

Згідно з частиною п`ятою статті 53 МК України, забороняється вимагати від декларанта або уповноваженої ним особи будь-які інші документи, відмінні від тих, що зазначені в цій статті. При цьому, положеннями частини 6 цієї статті передбачено, що декларант або уповноважена ним особа за власним бажанням може подати додаткові наявні у них документи для підтвердження заявленої ними митної вартості товару.

Відповідно до частини першої статті 54 МК України, контроль правильності визначення митної вартості товарів здійснюється органом доходів і зборів під час проведення митного контролю і митного оформлення шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості.

Контроль правильності визначення митної вартості товарів за основним методом - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту (вартість операції), здійснюється митним органом шляхом перевірки розрахунку, здійсненого декларантом, за відсутності застережень щодо застосування цього методу, визначених у частині першій статті 58 цього Кодексу.

Відповідно до частини п`ятої статті 54 МК України, митний орган з метою здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів має право: упевнюватися в достовірності або точності будь-якої заяви, документа чи розрахунку, поданих для цілей визначення митної вартості; у випадках, встановлених цим Кодексом, письмово запитувати від декларанта або уповноваженої ним особи встановлені статтею 53 цього Кодексу додаткові документи та відомості, якщо це необхідно для прийняття рішення про визнання заявленої митної вартості; у випадках, встановлених цим Кодексом, здійснювати коригування заявленої митної вартості товарів; проводити в порядку, визначеному статтями 345 - 354 цього Кодексу, перевірки правильності визначення митної вартості товарів після їх випуску; звертатися до митних органів інших країн із запитами щодо надання відомостей, необхідних для підтвердження достовірності заявленої митної вартості; застосовувати інші передбачені цим Кодексом форми митного контролю.

Згідно з частиною шостою статті 54 МК України, митний орган може відмовити у митному оформленні товарів за заявленою декларантом або уповноваженою ним особою митною вартістю виключно за наявності обґрунтованих підстав вважати, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, у разі: невірно проведеного декларантом або уповноваженою ним особою розрахунку митної вартості; неподання декларантом або уповноваженою ним особою документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій четвертій статті 53 цього Кодексу, або відсутності у цих документах всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари; невідповідності обраного декларантом або уповноваженою ним особою методу визначення митної вартості товару умовам, наведеним у главі 9 цього Кодексу; надходження до митного органу документально підтвердженої офіційної інформації митних органів інших країн щодо недостовірності заявленої митної вартості.

У разі якщо під час проведення митного контролю митний орган не може аргументовано довести, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, заявлена декларантом або уповноваженою ним особою митна вартість вважається визнаною автоматично (частина 7 статті 54 МК України).

Аналіз наведених норм дає підстави для висновку, що митні органи мають право здійснювати контроль правильності обчислення декларантом митної вартості, але ці повноваження здійснюються у спосіб, визначений законом, зокрема, витребовування додаткових документів на підтвердження задекларованої митної вартості може мати місце тільки у випадку наявності обґрунтованих сумнівів у достовірності поданих декларантом відомостей.

Такі сумніви можуть бути зумовлені неповнотою поданих документів для підтвердження заявленої митної вартості товарів, невідповідністю характеристик товарів, зазначених у поданих документах, митному огляду цих товарів, порівнянням рівня заявленої митної вартості товарів з рівнем митної вартості ідентичних або подібних товарів, митне оформлення яких уже здійснено, і таке інше.

Наявність у митного органу обґрунтованого сумніву у правильності визначення митної вартості є обов`язковою, оскільки з цією обставиною закон пов`язує можливість витребовування додаткових документів у декларанта та надає митниці право вчиняти наступні дії, спрямовані на визначення дійсної митної вартості товарів.

Про наявність обґрунтованого сумніву у правильності визначення митної вартості митний орган зобов`язаний доводити в суді, оскільки з цією обставиною закон пов`язує можливість витребовування додаткових документів у декларанта та надає Митниці право вчиняти наступні дії, спрямовані на визначення дійсної митної вартості товарів.

Разом з тим, витребувати необхідно ті документи, які дають можливість пересвідчитись у правильності чи помилковості задекларованої митної вартості, а не всі, які передбачені статтею 53 МК України. Ненадання повного переліку витребуваних документів може бути підставою для визначення митної вартості не за першим методом лише тоді, коли подані документи є недостатніми чи такими, що у своїй сукупності не спростовують сумнів у достовірності наданої інформації.

Така позиція суду, узгоджується з правовими висновками Верховного Суду, викладеними у постанові від 20.02.2018 у справі №809/1884/16, які є обов`язковими для врахування судами в силу вимог частини п`ятої статті 242 КАС України.

Суд констатує, що вказані вище три Повідомлення про витребування додаткових документів у декларанта взагалі не містять будь-яких зазначень щодо наявності у поданих до митного оформлення документах розбіжностей та неточностей.

Вказане у Повідомленнях про витребування додаткових документів формулювання «митниця володіє інформацією щодо рівнів митної вартості товарів, схожих призначенням, країною виробництва тощо, яка призвела до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості товарів» не свідчить та не може свідчити про наявність у поданих до митного оформлення документах розбіжностей. Посилання та конкретні розбіжності у документах у Повідомленнях взагалі відсутнє.

Суд звертає увагу на те, що митний орган повинен (за наявності підстав) витребувати від декларанта лише ті документи, які дають можливість пересвідчитися у правильності чи помилковості задекларованої митної вартості товару, а не усі документи, які визначені переліком статті 53 МК України.

Ненадання повного переліку документів може бути підставою для визначення митної вартості товару не за основним методом лише тоді, коли подані декларантом документи є недостатніми чи такими, що у своїх сукупності не спростовують сумнів у достовірності наданої інформації.

Встановивши відсутність достатніх відомостей, що підтверджують задекларовану митну вартість товару, митниця повинна вказати, які саме складові митної вартості товару є непідтвердженими та чому з наданих документів неможливо встановити дані складові, та які документи необхідні для підтвердження того чи іншого числового показника.

Вказане вище свідчить про те, що митний орган не мав жодних правових підстав для зобов`язання декларанта надавати додаткові документи.

Посилання в оскаржуваних Рішеннях UA204020/2020/000125/2, UA204020/2020/000124/2, UA204020/2020/000123/2 на інші митні декларації, за якими здійснене митне оформлення товарів за іншими ціновими показниками, не може бути підставою для коригування митної вартості заявлених позивачем товарів, оскільки, як установлено судом, ряд таких митних декларацій був предметом перевірки в межах інших судових справ (рішення про коригування митної вартості скасовані судом).

Згідно з частиною першою статті 57 МК України, визначення митної вартості товарів, які ввозяться в Україну відповідно до митного режиму імпорту, здійснюється за такими методами: 1) основний - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції); 2) другорядні: а) за ціною договору щодо ідентичних товарів; б) за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів; в) на основі віднімання вартості; г) на основі додавання вартості (обчислена вартість); ґ) резервний.

Відповідно до частини другої статті 57 МК України, основним методом визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є перший метод - за ціною договору (вартість операції).

Частиною третьою статті 57 МК України передбачено, що кожний наступний метод застосовується лише у разі, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу відповідно до норм цього Кодексу.

Застосуванню другорядних методів передує процедура консультацій між органом доходів і зборів та декларантом з метою визначення основи вартості згідно з положеннями статей 59 і 60 цього Кодексу. Під час таких консультацій орган доходів і зборів та декларант можуть здійснити обмін наявною у кожного з них інформацією за умови додержання вимог щодо її конфіденційності (частина четверта статті 57 МК України).

Відповідно до частини п`ятої статті 57 МК України, у разі неможливості визначення митної вартості товарів згідно з положеннями статей 59 і 60 цього Кодексу за основу для її визначення може братися або ціна, за якою ідентичні або подібні (аналогічні) товари були продані в Україні не пов`язаному із продавцем покупцю відповідно до статті 62 цього Кодексу, або вартість товарів, обчислена відповідно до статті 63 цього Кодексу.

При цьому, кожний наступний метод застосовується, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу (частина шоста статті 57 МК України).

З даного приводу суд зазначає, що оскаржувані Рішення UA204020/2020/000125/2, UA204020/2020/000124/2, UA204020/2020/000123/2 не містять жодного опису неможливості застосування методів визначення митної вартості товарів почергово, а лише містить загальне формулювання щодо неможливості їх почергового використання.

За приписами частини першої статті 58 МК України метод визначення митної вартості за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, застосовується у разі, якщо: 1) немає жодних обмежень щодо прав покупця (імпортера) на використання оцінюваних товарів, за винятком тих, що: а) встановлюються законом чи запроваджуються органами державної влади в Україні; б) обмежують географічний регіон, у якому товари можуть бути перепродані (відчужені повторно); в) не впливають значною мірою на вартість товару; 2) щодо продажу оцінюваних товарів або їх ціни відсутні будь-які умови або застереження, які унеможливлюють визначення вартості цих товарів; 3) жодна частина виручки від будь-якого подальшого перепродажу, розпорядження або використання товарів покупцем не надійде прямо чи опосередковано продавцеві, якщо тільки не буде зроблено відповідне коригування з урахуванням положень частини десятої цієї статті; 4) покупець і продавець не пов`язані між собою особи або хоч і пов`язані між собою особи, однак ці відносини не вплинули на ціну товарів.

Згідно з частиною другою статті 58 МК України, метод визначення митної вартості товарів за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються, не застосовується, якщо використані декларантом або уповноваженою ним особою відомості не підтверджені документально або не визначені кількісно і достовірні та/або відсутня хоча б одна із складових митної вартості, яка є обов`язковою при її обчисленні.

Відповідно до частини третьої статті 58 МК України, у разі якщо митна вартість не може бути визначена за основним методом, застосовуються другорядні методи, зазначені у пункті 2 частини першої статті 57 цього Кодексу.

Згідно з частиною першою статті 55 МК України, рішення про коригування заявленої митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України з поміщенням у митний режим імпорту, приймається митним органом у письмовій формі під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості цих товарів як до, так і після їх випуску, якщо митним органом у випадках, передбачених частиною шостою статті 54 цього Кодексу, виявлено, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів.

Прийняте органом доходів і зборів письмове рішення про коригування заявленої митної вартості товарів має містити:

1) обґрунтування причин, через які заявлену декларантом митну вартість не може бути визнано;

2) наявну в митного органу інформацію (у тому числі щодо числових значень складових митної вартості, митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, інших умов, що могли вплинути на ціну товарів), яка призвела до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості та до прийняття рішення про коригування митної вартості, заявленої декларантом;

3) вичерпний перелік вимог щодо надання додаткових документів, передбачених частиною третьою статті 53 цього Кодексу, за умови надання яких митна вартість може бути визнана органом доходів і зборів;

4) обґрунтування числового значення митної вартості товарів, скоригованої органом доходів і зборів, та фактів, які вплинули на таке коригування;

5) інформацію про:

а) право декларанта або уповноваженої ним особи на випуск у вільний обіг товарів, що декларуються:

у разі згоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням органу доходів і зборів про коригування митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно з митною вартістю, визначеною органом доходів і зборів;

у разі незгоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням органу доходів і зборів про коригування заявленої митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно із заявленою митною вартістю товарів та надання гарантій відповідно до розділу Х цього Кодексу в розмірі, визначеному органом доходів і зборів відповідно до частини сьомої цієї статті;

б) право декларанта або уповноваженої ним особи оскаржити рішення про коригування заявленої митної вартості до органу вищого рівня відповідно до глави 4 цього Кодексу або до суду (частина друга статті 55 МК України).

При цьому, в разі здійснення коригування митної вартості за резервним методом, у рішенні про коригування митний орган зазначає докладну інформацію та джерела, які використовувалися митним органом при її визначенні (пункт 2.1 Правил заповнення рішення про коригування митної вартості товарів, затверджених наказом Міністерства фінансів України від 24.05.2012 №598).

Суд зазначає, що при зверненні до митного органу щодо оформлення товарів позивачем були надані усі належні документи, які підтверджують числові значення вартості товарів. Натомість відповідачем жодним чином не обґрунтовано наявність сумнівів у заявленій митній вартості товарів.

Положення статті 53 МК України не містять вимог щодо додаткового підтвердження ціни товару, вказаної у документах, які самі по собі вже підтверджують митну вартість товару.

Така позиція суду, узгоджується з правовими висновками Верховного Суду, викладеними у постанові від 20.02.2018 у справі №809/1884/16, які є обов`язковими для врахування судами в силу вимог частини п`ятої статті 242 КАС України.

Крім того, у постанові Верховного Суду від 30.10.2018 у справі №826/25605/15 міститься правовий висновок про те, що ненадання декларантом запитуваних митним органом документів, за відсутності обґрунтування неможливості визначення митної вартості товару за першим методом, не є достатнім для висновку про наявність підстав для застосування митним органом іншого методу визначення митної вартості.

Статтею 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідачем не доведено правомірності оскаржуваних Рішень UA204020/2020/000125/2, UA204020/2020/000124/2, UA204020/2020/000123/2 та Карток відмови у порядку статті 77 КАС України, а тому права та інтереси позивача підлягають судовому захисту шляхом визнання протиправними і скасування таких рішень суб`єкта владних повноважень.

За правилами частини першої статті 139 КАС України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

На користь позивача підлягає стягненню сума судового збору у розмірі 10872 (десять тисяч вісімсот сімдесят дві) грн 13 (тринадцять) коп, сплачена відповідно до платіжних доручень від 15.02.2021 №507 та від 15.02.2021 №506.

Керуючись статтями 241-246, 255, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

В И Р І Ш И В :

Адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю «Ототрак» (вулиця Г. Мазепи, 1, місто Рівне, 33018; ) до Поліської митниці Держмитслужби (вулиця Соборна, 104, місто Рівне, 33028; ) про визнання протиправними та скасування рішень та карток відмови задовольнити повністю.

Визнати протиправними та скасувати:

Картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA204020/2020/00615 та Рішення про коригування митної вартості товарів від 26.08.2020 №UA204020/2020/000125/2;

Картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA204020/2020/00614 та Рішення про коригування митної вартості товарів від 26.08.2020 №UA204020/2020/000124/2;

Картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA204020/2020/00613 та Рішення про коригування митної вартості товарів від 26.08.2020 №UA204020/2020/000123/2.

Стягнути на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Ототрак» () суму судового збору у розмірі 10872 (десять тисяч вісімсот сімдесят дві) грн 13 (тринадцять) коп за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень Поліської митниці Держмитслужби ().

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Апеляційна скарга подається до Восьмого апеляційного адміністративного суду через Рівненський окружний адміністративний суд.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повний текст рішення складений 28 липня 2021 року

Суддя К.М. Недашківська