Справа № 620/4692/21
Суддя: Скалозуб Ю.О.
Дата ухвалення: 2021-07-27 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЧЕРНІГІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

27 липня 2021 року Чернігів Справа № 620/4692/21

Чернігівський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Скалозуба Ю.О., розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) учасників адміністративну справу

за позовомТовариства з обмеженою відповідальністю "Торговий дім "Галс Агро"
доГоловного управління Державної податкової служби у Чернігівській області Державної податкової служби України
провизнання протиправним та скасування рішень, зобов`язання вчинити певні дії,
У С Т А Н О В И В:

Товариство з обмеженою відповідальністю «Торговий дім «Галс Агро» звернулось до суду з позовом до Головного управління Державної податкової служби у Чернігівській області та Державної податкової служби України, в якому просить:

- визнати протиправними та скасувати Рішення Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС у Чернігівській області від 23.02.2021 № 2419216/37109854 про відмову в реєстрації Податкової накладної № 14 від 08.02.2021 та від 23.02.2021 № 2419217/37109854 про відмову в реєстрації Податкової накладної № 24 від 10.02.2021 в Єдиному реєстрі податкових накладних, поданих ТОВ «Торговий дім «Галс Агро»;

- зобов`язати Державну податкову службу України зареєструвати подані ТОВ «Торговий дім «Галс Агро» Податкові накладні за № 14 від 08.02.2021 та за № 24 від 10.02.2021 в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі ЄРПН) датами їх фактичного отримання 22.02.2021;

- визнати протиправним та скасувати рішення ГУ ДПС Чернігівській області від 09.02.2021 №796 про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку;

- зобов`язати ГУ ДПС у Чернігівській області виключити ТОВ «Торговий дім «Галс Агро» з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

В обґрунтування своїх вимог позивач зазначає, що після отримання ним квитанцій про зупинення реєстрації спірних Податкових накладних, він на адресу ГУ ДПС у Чернігівській області направив пояснення та копії документів, які в повній мірі підтверджують реальність здійснення господарських операцій і з них можливо встановити підстави для складання та направлення на реєстрацію спірних Податкових накладних. При цьому, всі сумніви та протиріччя контролюючого органу щодо дотримання позивачем вимог податкового законодавства України під час здійснення господарської діяльності повинні досліджуватися шляхом проведення перевірок такого платника податків, за умови наявності підстав для її проведення, визначених ПК України, а не шляхом блокування реєстрації податкових накладних. Відповідач, розглядаючи подані позивачем документи, не з`ясував специфіку проведених господарських операцій та не визначив документів, які є достатніми для підтвердження реальності господарських операцій з урахуванням їх змісту і обсягу. Тому, вважає оскаржувані Рішення протиправними та такими, що підлягають скасуванню, а зобов`язати ДПС України зареєструвати в ЄРПН спірні Податкові накладні є дотриманням гарантій того, що спір між сторонами буде вирішено остаточно.

Також позивач вважає, що відчуження товарів та послуг на користь суб`єктів господарювання, що здійснюють можливу ризикову діяльність, не є достатньою підставою для висновку про наявність у платника податку ознак ризиковості. Зазначає, що в оскаржуваному Рішенні № 796 відповідачем не вказано (відсутня відмітка) на підставі чого воно було прийнято. Таким чином, зазначене Рішення не містить обґрунтування підстав та причин віднесення позивача до ризикових платників податків відповідно до пункту 8 Критеріїв ризиковості платників податків.

У відзиві на позов відповідач просив відмовити у задоволенні позовних вимог, оскільки підставою для прийняття Рішення Комісією від 09.02.2021 № 796 стала наявна негативна інформація про позивача, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи повноважень. Зауважує, що внесення до АІС «Податковий блок» податкової інформації, щодо відповідності ТОВ ТД «Галс Агро» критеріям ризиковості, є одним із заходів щодо збору, опрацювання та використання інформації, необхідної для виконання покладених на відповідача функцій та завдань. Дії контролюючого органу щодо внесення до електронної бази даних інформації, незалежно від джерела її отримання (чи то отриманої внаслідок проведення податкової перевірки, чи то за результатами засідання Комісії), є лише службовою діяльністю працівників податкового органу на виконання своїх професійних обов`язків в порядку передбаченому ПКУ. Відповідач вважає, що права позивача оскаржуваним Рішенням не порушуються, а відтак позовні вимоги є безпідставними, на обґрунтування чого зазначає, що підставою для прийняття рішення податковим органом про зупинення реєстрації податкової накладної приймається не на підставі інформації, що міститися в базі АІС «Податковий блок», а відповідно до Порядку №1165.

Квитанція про зупинення реєстрації податкової накладної всупереч твердженням позивача не повинна вміщувати ані конкретні претензії до податкової накладної, ані перелік документів, що повинен надати платник, ані відомості щодо причин (підстав), з яких позивач є таким, що відповідач критеріям ризиковості, крім посилання на конкретний критерій ризиковості платника/операції, ані будь-яку іншу деталізацію інформації щодо платника/операцій, що не передбачена чинним законодавством. Позивач не надав письмових пояснень стосовно підтвердження інформації, зазначеної у ПН/РК відповідно Порядку №520. Контролюючим органом в оскаржуваних Рішеннях про зупинення реєстрації ПН зазначені конкретні підстави їх прийняття, визначені п.11 Порядку №520.

Від ДПС України відзиву до суду не надійшло. Про відкриття провадження та розгляд справи була повідомлена належним чином (а.с. 90).

Суд ухвалою від 11.05.2021 прийняв позовну заяву та відкрив провадження у справі в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін та проведення судового засідання за наявними у справі матеріалами.

У відзиві на позов відповідач з-поміж іншого просить розгляд справи проводити в судовому засіданні з викликом сторін, а також замінити відповідача його процесуальним правонаступником.

Визначаючись щодо зазначених клопотань суд зважає на таке.

Згідно частини 1 статті 260 КАС України питання про розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження суд вирішує в ухвалі про відкриття провадження у справі.

Згідно частини 4 статті 260 КАС України якщо відповідач в установлений судом строк подасть заяву із запереченнями проти розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження, суд залежно від обґрунтованості заперечень відповідача протягом двох днів із дня її надходження до суду постановляє ухвалу про:

1) залишення заяви відповідача без задоволення;

2) розгляд справи за правилами загального позовного провадження та заміну засідання для розгляду справи по суті підготовчим засіданням.

Так, особливості розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження передбачені статтею 262 КАС України. Розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження здійснюється судом за правилами, встановленими цим Кодексом для розгляду справи за правилами загального позовного провадження, з особливостями, визначеними у цій главі.

Відповідно до частини 5 цієї статті суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Згідно частини 7 статті 262 КАС України клопотання про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням сторін відповідач має подати в строк для подання відзиву, а позивач - разом з позовом або не пізніше п`яти днів з дня отримання відзиву.

При цьому, пунктом 2 частини 6 цієї статті визначено, що якщо характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі незначної складності не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи суд може відмовити в задоволенні клопотання сторони про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін.

З наведеного слідує, що суд, за власним переконанням, оцінює характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі та при відкритті провадження вирішує питання щодо розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.

Як вбачається з ухвали суду від 11.05.2021 суд дійшов висновку про те, що характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі є незначної складності та не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи, і відповідно призначив справу до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін.

Частиною 1 статті 12 КАС України встановлено, що адміністративне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку позовного провадження (загального або спрощеного). При цьому, виключно за правилами загального позовного провадження розглядаються справи, зокрема, у спорах щодо оскарження рішення суб`єкта владних повноважень, на підставі якого ним може бути заявлено вимогу про стягнення грошових коштів у сумі, що перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Як вбачається з предмету спору, дана справа не підпадає під визначення справ, які розглядаються за правилами загального позовного провадження, з огляду на що, віднесення її до справ незначної складності не може вважатися звуженням змісту та обсягу прав відповідача, оскільки процесуальним законодавством встановлено окремий порядок розгляду таких спорів.

Враховуючи наведене, у суду наявні всі підставі для відмови у задоволенні клопотання відповідача про розгляд справи в порядку загального позовного провадження.

Щодо заявленого клопотання про заміну відповідача суд зазначає таке.

Учасниками справи є сторони, треті особи (частина 1 статті 42 КАС України).

Відповідно до частини 3 статті 43 КАС України здатність особисто здійснювати свої адміністративні процесуальні права та обов`язки, у тому числі доручати ведення справи представникові (адміністративна процесуальна дієздатність), належить органам державної влади, іншим державним органам, органам влади Автономної Республіки Крим, органам місцевого самоврядування, їх посадовим і службовим особам, підприємствам, установам, організаціям (юридичним особам).

За приписами статті 52 КАС України у разі вибуття або заміни сторони чи третьої особи у відносинах, щодо яких виник спір, суд допускає на будь-якій стадії судового процесу заміну відповідної сторони чи третьої особи її правонаступником. Усі дії, вчинені в адміністративному процесі до вступу правонаступника, обов`язкові для нього в такій самій мірі, у якій вони були б обов`язкові для особи, яку він замінив.

Правонаступництво у сфері управлінської діяльності органів державної влади (публічне правонаступництво) передбачає повне або часткове передання (набуття) адміністративної компетенції одного суб`єкта владних повноважень (суб`єкта публічної адміністрації) до іншого або внаслідок припинення первісного суб`єкта, або внаслідок повного чи часткового припинення його адміністративної компетенції.

Постановою Кабінету Міністрів України «Деякі питання територіальних органів Державної податкової служби» від 30.09.2020 № 893 (далі - Постанова № 893) ліквідовано як юридичні особи публічного права територіальні органи Державної податкової служби за переліком згідно з додатком (у тому числі Головне управління ДПС у Чернігівській області).

Територіальні органи Державної податкової служби, що ліквідуються відповідно до пункту 1 цієї постанови, продовжують здійснювати свої повноваження та функції до утворення Державною податковою службою територіальних органів згідно з абзацом четвертим пункту 3 цієї постанови та прийняття рішення про можливість забезпечення здійснення такими органами повноважень та функцій територіальних органів, що ліквідуються. Таке рішення приймається Державною податковою службою після здійснення заходів, пов`язаних із внесенням до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань даних про територіальні органи Державної податкової служби, що будуть утворені згідно з абзацом четвертим пункту 3 цієї постанови, як відокремлені підрозділи юридичної особи публічного права, затвердженням положень про них, структур, штатних розписів, кошторисів та заповненням 30 відсотків вакансій.

Права та обов`язки територіальних органів Державної податкової служби, що ліквідуються відповідно до пункту 1 цієї постанови, переходять Державній податковій службі та її територіальним органам у межах, визначених положеннями про Державну податкову службу та її територіальні органи (пункт 2 Постанови № 893).

Згідно з наказом Державної податкової служби України «Про утворення територіальних органів Державної податкової служби» від 30.09.2020 № 529 утворені як відокремлені підрозділи Державної податкової служби України територіальні органи згідно з переліком (додаток до цього наказу), серед яких є Головне управління ДПС у Чернігівській області.

Згідно з Положенням про Головне управління ДПС у Чернігівській області, затвердженим наказом Державної податкової служби України від 12.11.2020 №643, Головне управління ДПС у Чернігівській області, утворене на правах відокремленого підрозділу Державної податкової служби України (код ЄДРПОУ ВП 44094124), забезпечує реалізацію повноважень ДПС на території Чернігівської області та є правонаступником майна, прав та обов`язків Головного управління ДПС у Чернігівській області ().

Наказом Державної податкової служби України «Про початок забезпечення здійснення територіальними органами ДПС повноважень та функцій» від 24.12.2020 №755 розпочато з 01.01.2021 здійснення територіальними органами ДПС, утвореними як її відокремлені підрозділи згідно з наказом ДПС від 30.09.2020 №529 «Про утворення територіальних органів Державної податкової служби», повноважень та функцій територіальних органів ДПС, що ліквідуються відповідно до пункту 1 Постанови № 893.

Враховуючи викладене, суд дійшов висновку щодо наявності підстав для здійснення заміни відповідача Головного управління Державної податкової служби у Чернігівській області () на правонаступника - Головне управління Державної податкової служби у Чернігівській області відокремлений підрозділ Державної податкової служби України (код ЄДРПОУ ВП 44094124).

Розглянувши подані сторонами документи і матеріали, з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд зазначає про таке.

ТОВ «Торговий дім «Галс Агро» є юридичною особою, зареєстрованою у встановленому законом порядку, про що до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань 12.08.2010 внесено відповідний запис. Згідно реєстраційних даних, основним видом діяльності позивача є 43.36 Оптова торгівля цукром, шоколадом і кондитерськими виробами. Також позивач зареєстрований як платник податку на додану вартість (а.с. 13-16, 17).

01.05.2011 Приватне орендне племінне підприємство «Еліта» (комітент) та позивач (комісіонер) уклали Договір комісії № 14 на продаж продукції, згідно з умовами якого комісіонер зобов`язується від свого імені, в інтересах та за рахунок комітента вчинити правочини з продажу переданої комітентом продукції. Продукцією, яка передається комітентом комісіонеру є цукор-пісок (п. 1.1, 1.2) (а.с. 28-30).

Згідно копій видаткових накладних від 10.02.2021 № 39, № 40 Приватне орендне племінне підприємство «Еліта» здійснило поставку ТОВ «Торговий дім «Галс Агро» цукор в загальній кількості 44 тони на суму 862400,00 грн (а.с 38, 39).

01.12.2011 ТОВ «Журавка» (комітент) та позивач (комісіонер) уклали Договір комісії № 21 на продаж продукції, згідно з умовами якого комісіонер зобов`язується від свого імені, в інтересах та за рахунок комітента вчинити правочини з продажу переданої комітентом продукції. Продукцією, яка передається комітентом комісіонеру є цукор-пісок (п. 1.1, 1.2) (а.с. 47-49).

Згідно копії видаткової накладної від 11.02.2021 № 3350 ТОВ «Журавка» здійснило поставку ТОВ «Торговий дім «Галс Агро» цукор в загальній кількості 148 тон на суму 2915600,00 грн (а.с 54).

27.10.2014 між ТОВ «Торговий дім «Галс Агро» (постачальник) та ТОВ «ПРОМО-ТРЕЙД» (покупець) було укладено договір купівлі-продажу № 117, відповідно до пунктів 1.1, 2.1 якого постачальник зобов`язується в порядку та на умовах, визначених Договором, передати у власність покупця цукор-пісок. Точна кількість товару, що передається Покупцю, його ціна та загальна вартість визначаються окремо на кожну партію товару, і зазначаються у підписаних сторонами специфікаціях (а.с. 45-46).

Відповідно до копії платіжного доручення від 08.02.2021 № 785 та виписки з банківського рахунку позивача ТОВ «ПРОМО-ТРЕЙД» здійснило перерахунок грошових коштів ТОВ «ТД «Галс Агро» у розмірі 862400,00 грн (а.с. 32, 33).

Відповідно до копії платіжного доручення від 10.02.2021 № 791 та виписки з банківського рахунку позивача ТОВ «ПРОМО-ТРЕЙД» здійснило перерахунок грошових коштів ТОВ «ТД «Галс Агро» у розмірі 866800,00 грн (а.с. 51-53).

08.02.2021 та 10.02.2021 позивачем сформовано Податкові накладні № 14 та № 24 відповідно (далі спірні податкові накладні) на загальну суму 862400,00 грн, у тому числі ПДВ 143733,33 грн, та 866800,00 грн, у тому числі 144466,67 грн (а.с. 18, 20).

Вказані вище Податкові накладні позивачем було направлено для реєстрації в Єдиному державному реєстрі податкових накладних, за результатом чого 22.02.2021 отримано квитанції, в яких зазначено, що документ прийнято; відповідно до пункту 201.16. статті 201 Податкового кодексу України реєстрація ПН/РК від 08.02.2021 № 14 та від 10.02.2021 № 24 в ЄРПН зупинена; платник податку яким подано для реєстрації ПН/РК в ЄРПН, відповідає пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку; запропоновано надати пояснення та копії документів щодо підтвердження інформації, зазначеної в ПН/РК, для розгляду питання прийняття рішення про реєстрацію/відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному державному реєстрі податкових накладних (а.с. 19, 21).

22.02.2021 позивачем подано до контролюючого органу Повідомлення № 16 про подання пояснень та копій документів щодо податкової накладної/розрахунку коригування, реєстрацію якої зупинено. До повідомлення позивачем були додані пояснення та додаткові документи, що розкривають зміст операції. Також в повідомленні позивач зазначив, що 08.02.21 ТОВ «ПРОМО ТРЕЙД» перерахував кошти зг. рах № СФ-000075 від 08.02.2021 на р/рахунок ТОВ «ТД «ГАЛС АГРО» 862400,00 грн (плат. доручення № 785 від 08.02.2021 по першій події була виписана ПН №14 від 08.02.2021 суму 862400,00 грн. 10.02.2021 ТОВ «ПРОМО ТРЕЙД» перерахував кошти зг. рах. № СФ-000076 від 08.02.2021 на р/рахунок ТОВ «ТД «ГАЛС АГРО» 866800,00 грн (пл. дор. № 791 від 10.02.2021) по першій події була виписана ПН №24 від 10.02.21 (а.с. 22-27).

За результатами розгляду поданих позивачем документів Комісією з питань зупинення реєстрації ПН/РК в ЄРПН ГУ ДПС у Чернігівській області (далі Комісія) прийнято Рішення від 23.02.2021 № 2419216/37109854, яким відмовлено у реєстрації Податкової накладної від 08.02.2021 № 14 в Єдиному реєстрі податкових накладних, та Рішення від 23.02.2021 № 2419217/37109854, яким відмовлено у реєстрації Податкової накладної від 10.02.2021 № 24 (далі оскаржувані Рішення), у зв`язку з ненаданням платником податку письмових пояснень стосовно підтвердження інформації, зазначеної у податковій накладній/розрахунку коригування, реєстрацію яких зупинено. У графі Додаткова інформація (зазначити до якої інформації) вказано: підприємство та/або контрагент задіяні у проведенні ризикових операцій (а.с. 67, 68).

В Протоколі засідання Комісії від 23.02.2021 № 29 на якому було прийнято зазначені вище оскаржувані Рішення вказано ТОВ «Торговий дім «ГАЛС АГРО» здійснює придбання з подальших продажем цукру, засобів захисту рослин в асортименті, добрив, насіння соняшника, кукурудзи та буряка для підприємств реального сектору економіки. Встановлено факти реалізації для підприємств, які в подальшому не здійснюють його реалізацію або в обсягах менших від їх придбання. Так, за період з червня по листопад 2020 року та в січні 2021 року в ЄРПН відображено здійснення реалізації ТОВ «Торговий дім «Галс Агро» цукру - піску в мішках по 50 кг в адресу ТОВ «Завод біодобрив «Тривко» (31370953, м. Київ, основний вид діяльності - виробництво добрив і азотних сполук) у кількості 898 т на суму 12 794,6 тис. грн, у т.ч. ПДВ 2132,4 тис. грн. Протягом 2020 - 2021 років ТОВ «Завод біодобрив «Тривко» здійснює придбання товарів широкого асортименту (риба, м`ясо, фрукти, паливно-мастильні матеріали, запчастини, електромонтажні матеріали) та здійснює реалізацію добавок органічних та ґрунтових сумішей, реалізація цукру відсутня. Тобто, ТОВ «Торговий дім «Галс Агро» здійснює операції по формуванню та розповсюдженню схемного податкового кредиту з податку на додану вартість, а ТОВ «Завод біодобрив «Тривко» здійснює заміну номенклатури товарів. Крім того, протягом 2020 року ТОВ «Торговий дім «Галс Агро» відобразило реалізацію цукру на адресу ТОВ «Логіст ІК МТС» (37500026, м. Київ, основний вид діяльності - вантажний автомобільний транспорт) та ТОВ «Транс-Логістика-МТС» (39594781, м. Київ, основний вид діяльності - вантажний автомобільний транспорт) в кількості 406,6 т на суму ПДВ 704,5 тис. грн та 557,5 т на суму ПДВ 1 203,7 тис. грн відповідно. При цьому, ТОВ «Логіст ІК МТС», ТОВ «Транс-Логістика-МТС» здійснюють надання транспортно-експедиційних послуги, а реалізацію цукру здійснили в кількості тільки 221 т та 218,4 т відповідно (а.с. 99).

09.02.2021 Комісією прийнято Рішення № 796 (далі оскаржуване Рішення № 796), згідно якого прийнято рішення про відповідність платника (позивача) критеріям ризиковості платника податку (проте відповідачем не зазначено причину такого рішення), а саме позивача віднесено до пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податків. Що стосується графи «Податкова інформація», в ній зазначено: «наявна негативна інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції» (а.с. 73).

Листом від 01.04.2021 № 527/ж12/25-01-07-02-08 відповідач звернувся до позивача в якому просив надати документи та пояснення щодо операцій ТОВ «ТД «Галс Агро» з продажу ТОВ «Завод біодобрив «Тривко», ПОПП «Еліта», ТОВ «Фастівка», ПОП «Вперед», ТОВ «НОР-ЕСТ ФГРО», ПрАТ «Лебединський насіннєвий завод», ТОВ «Журавка», СТОВ «Цукровик», ТОВ «Хімагромаркетинг», ТОВ «СВК «Світанок» (а.с. 74-75).

У відповідь відповідно до супровідного листа від 05.04.2021 № 06/04/тд позивач надав відповідачу запитувані документи (а.с. 76-82).

Вважаючи Рішення відповідача про відмову у реєстрації вказаних вище спірних Податкових накладних та оскаржуване Рішення про відповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника протиправними та такими, що підлягає скасуванню, позивач звернувся до суду з позовом за захистом своїх охоронюваних законом прав та інтересів.

Даючи правову оцінку обставинам вказаної справи, суд застосовує джерела правового регулювання у редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин, та зважає на таке.

Відповідно до статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Так, спеціальним законом з питань оподаткування, який установлює порядок погашення зобов`язань юридичних або фізичних осіб перед бюджетами та державними цільовими фондами з податків і зборів (обов`язкових платежів), нарахування і сплату пені та штрафних санкцій, що застосовуються до платників податків і визначає заходи, які вживаються контролюючим органом з метою погашення платниками податків податкового боргу є Податковий кодекс України від 02.12.2010 № 2755-VI (далі - ПК України; у редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин).

Пунктом 201.10 статті 201 ПК України передбачено, що при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку-продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою.

Податкова накладна, складена та зареєстрована в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту.

Згідно з пунктом 201.16 статті 201 ПК України реєстрація податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути зупинена у порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України.

Так, 11.12.2019 Кабінетом Міністрів України було прийнято постанову № 1165, якою, зокрема, затверджено Порядок зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - Порядок № 1165).

Пунктами 5-7 Порядку № 1165 встановлено, що платник податку, яким складено та/або подано для реєстрації в Реєстрі податкову накладну/розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряється щодо відповідності критеріям ризиковості платника податку (додаток 1), показникам, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку (додаток 2).

Податкова накладна/розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряються щодо відповідності відображених у них операцій критеріям ризиковості здійснення операцій (додаток 3).

У разі коли за результатами автоматизованого моніторингу платник податку, яким складено податкову накладну/розрахунок коригування, відповідає хоча б одному критерію ризиковості платника податку, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється.

Питання відповідності/невідповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку розглядається комісією регіонального рівня.

У разі встановлення відповідності платника податку хоча б одному з критеріїв ризиковості платника податку комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Включення платника податку до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, здійснюється в день проведення засідання комісії регіонального рівня та прийняття відповідного рішення.

Платник податку отримує рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку через електронний кабінет у день прийняття такого рішення (додаток 4).

У рішенні зазначається підстава, відповідно до якої встановлено відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Комісією регіонального рівня розглядається питання виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, у разі виявлення обставин та/або отримання інформації, що свідчать про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку та/або отримання інформації та копій відповідних документів від платника податку, що свідчать про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

У разі виявлення обставин та/або отримання інформації, визначених абзацом сьомим цього пункту, та прийняття комісією регіонального рівня рішення про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку платник податку отримує таке рішення в електронному кабінеті в день його прийняття.

Інформація та копії документів подаються платником податку до ДПС в електронній формі засобами електронного зв`язку з урахуванням вимог Законів України «Про електронні документи та електронний документообіг», «Про електронні довірчі послуги» та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого Мінфіном.

Документами, необхідними для розгляду питання виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, можуть бути:

договори, зокрема зовнішньоекономічні контракти, з додатками до них;

договори, довіреності, акти керівного органу платника податку, якими оформлено повноваження осіб, які одержують продукцію в інтересах платника податку для здійснення операції;

первинні документи щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складські документи (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунки-фактури/інвойси, акти приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявних типових форм та галузевої специфіки, накладні;

розрахункові документи та/або банківські виписки з особових рахунків;

документи щодо підтвердження відповідності продукції (декларації про відповідність, паспорти якості, сертифікати відповідності), наявність яких передбачено договором та/або законодавством;

інші документи, що підтверджують невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Інформацію та копії документів, подані платником податку, комісія регіонального рівня розглядає протягом семи робочих днів, що настають за датою їх надходження, та приймає відповідне рішення.

За результатами розгляду інформації та копій документів комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, яке платник податку отримує в електронному кабінеті у день його прийняття (додаток 4).

Одним з критеріїв ризиковості платника податку на додану вартість, що закріплені у Додатку 1 до Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних є наявність у контролюючих органах податкової інформації, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданих для реєстрації податковій накладній/розрахунку коригування (пункт 8 Додатку 1).

З аналізу наведених вище норм вбачається, що законодавцем встановлена певна послідовність прийняття рішення про відповідність платника Критеріям ризиковості платника податку на додану вартість. Так, вирішенню Комісією регіонального рівня питання відповідності платника податку Критеріям ризиковості платника має передувати складання та направлення таким платником податкової накладної/розрахунку коригування, потім моніторинг платника податку, податкової накладної/ розрахунку коригування.

Крім того, встановленню наявності у контролюючих органах податкової інформації, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, яка стала відома контролюючому органу у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, має передувати моніторинг податкової накладної/розрахунку коригування, поданої для реєстрації.

Отже, питання відповідності позивача Критеріям ризиковості платника податку на додану вартість має розглядатись Комісією регіонального рівня за наслідками подання Товариством для реєстрації податкової накладної/ розрахунку коригування та моніторингу платника податку і податкової накладної/ розрахунку коригування, що направлена для реєстрації.

При цьому, моніторинг проводиться в автоматизованому порядку.

Дослідивши оскаржуване Рішення № 796 про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість Критеріям ризиковості платника податку на додану вартість, судом встановлено, що контролюючим органом порушено процедуру прийняття вказаного Рішення.

Так, зі змісту Рішення № 796 та з відзиву на позовну заяву вбачається, що комісією регіонального рівня прийнято рішення про відповідність платника Критеріям ризиковості платника податку на додану вартість не за наслідками подання останнім податкової накладної/ розрахунку коригування для реєстрації, що має передувати моніторингу платника податку, моніторингу такої накладної/розрахунку коригування, а прийнято у зв`язку з наявною податковою інформацією, що отримана з баз даних ДПС під час виконання функцій контролю, тобто не за наслідками подання останнім податкової накладної/ розрахунку коригування для реєстрації.

З огляду на викладений принцип, контролюючий орган має дотримуватись послідовності дій при прийнятті рішення.

Дослідивши матеріали справи та проаналізувавши норми законодавства, суд дійшов висновку про те, що Рішення № 796 прийнято з порушенням процедури, встановленої нормами чинного законодавства, а тому є протиправним.

Крім того, у затвердженій формі рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку передбачено необхідність зазначення контролюючим органом однієї із двох підстав для прийняття такого рішення, а саме:

- у зв`язку з виявленням обставин та/або отриманням інформації контролюючим органом у процесі поточної діяльності

або

- з урахуванням отриманих від платника податку інформації та копій відповідних документів від … р. №.

У формі рішення вказано про необхідність зазначення пункту критерію ризиковості платника податку, а у разі відповідності суб`єкта пункту 8 критеріїв ризиковості платника податку необхідно також зазначити, яка саме інформація була підставою для висновків про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

При цьому, в оскаржуваному Рішенні від 09.02.2021 № 796 відповідачем не вказано, на підставі чого було прийнято таке рішення, зокрема: відсутня позначка у колонках «у зв`язку з виявленням обставин та/або отриманням інформації контролюючим органом у процесі поточної діяльності» або «з урахуванням отриманих від платника податку інформації та копій відповідних документів від … р. №».

Також, в оскаржуваному Рішенні № 796 відповідачем, в рядку «Податкова інформація» не зазначено суть та характер наявної податкової інформації, що стала підставою для прийняття такого рішення, не ідентифіковано конкретні ризикові операції та/або податкові накладні платника, в яких були зафіксовані такі операції. Натомість контролюючим органом лише частково процитовано зміст пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податків.

Отже, оспорюване Рішення № 796 не містить мотивації підстав та причин віднесення позивача до ризикових платників податків відповідно до пункту 8 Критеріїв ризиковості платників податку.

Суд зауважує, що при розгляді даної позовної вимоги ним взято до уваги правові висновки Верховного Суду, викладені у постанові від 05.01.2021 у справі 640/11321/20.

Відповідно до абз. 21 пункту 6 Порядку № 1165 у разі надходження до контролюючого органу відповідного рішення суду, яке набрало законної сили, комісія регіонального рівня виключає платника податку з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

Таким чином, суд дійшов висновку, що Рішення Комісії від 09.02.2021 №796 про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку є протиправним та підлягає скасуванню, а порушене право позивача має бути поновлено шляхом зобов`язання ГУ ДПС у Чернігівській області виключити ТОВ «Торговий дім «Галс Агро» з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

Пунктом 201.1 статті 201 ПК України передбачається, що на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.

Згідно з підпунктами «а», «б» пункту 185.1 статті 185 ПК України об`єктом оподаткування податком на додану вартість є операції платників податку з постачання товарів, місце постачання яких розташоване на митній території України та постачання послуг, місце постачання яких розташоване на митній території України.

У свою чергу, датою виникнення податкових зобов`язань з постачання товарів/послуг згідно приписів норми пункту 187.1 статті 187 ПК України вважається дата, яка припадає на податковий період, протягом якого відбувається будь-яка з подій, що сталася раніше: а) дата зарахування коштів від покупця/замовника на банківський рахунок платника податку як оплата товарів/послуг, що підлягають постачанню, а в разі постачання товарів/послуг за готівку - дата оприбуткування коштів у касі платника податку, а в разі відсутності такої - дата інкасації готівки у банківській установі, що обслуговує платника податку; б) дата відвантаження товарів, а в разі експорту товарів - дата оформлення митної декларації, що засвідчує факт перетинання митного кордону України, оформлена відповідно до вимог митного законодавства, а для послуг - дата оформлення документа, що засвідчує факт постачання послуг платником податку.

База оподаткування операцій з постачання товарів/послуг визначається виходячи з їх договірної вартості з урахуванням загальнодержавних податків та зборів (пункт 188.1 статті 188 ПК України).

Відповідно до пункту 2 Порядку ведення Єдиного реєстру податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 29.12.2010 № 1246 (далі - Порядок № 1246, у редакції постанови Кабінету Міністрів України від 26.04.2017 № 341) податкова накладна - це електронний документ, який складається платником податку на додану вартість (далі - платник податку) відповідно до вимог Податкового кодексу України (далі - Кодекс) в електронній формі у затвердженому в установленому порядку форматі (стандарті) та надсилається для реєстрації.

Згідно з пунктом 12 Порядку № 1246 після надходження податкової накладної та/або розрахунку коригування до ДФС в автоматизованому режимі здійснюється їх розшифрування та проводяться перевірки: відповідності податкової накладної та/або розрахунку коригування затвердженому формату (стандарту); чинності електронного цифрового підпису, порядку його накладення та наявності права підписання посадовою особою платника податку таких податкової накладної та/або розрахунку коригування; реєстрації особи, що надіслала на реєстрацію податкову накладну та/або розрахунок коригування, платником податку на момент складення та реєстрації таких податкової накладної та/або розрахунку коригування; дотримання вимог, установлених пунктом 192.1 статті 192 та пунктом 201.10 статті 201 Кодексу; наявності помилок під час заповнення обов`язкових реквізитів відповідно до пункту 201.1 статті 201 Кодексу; наявності суми податку на додану вартість відповідно до пунктів 200-1.3 і 200-1.9 статті 200-1 Кодексу (для податкових накладних та/або розрахунків коригування, що реєструються після 1 липня 2015 р.); наявності в Реєстрі відомостей, що містяться у податковій накладній, яка коригується; факту реєстрації/зупинення реєстрації/відмови в реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування з такими ж реквізитами; наявності підстав для зупинення реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування; дотримання вимог Законів України Про електронний цифровий підпис, Про електронні документи та електронний документообіг та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого в установленому порядку.

За результатами перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку, формується квитанція про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування (пункт 13 Порядку № 1246).

Відповідно до змісту пунктів 10, 11 Порядку № 1165 у разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі контролюючий орган протягом операційного дня надсилає (в електронній формі у текстовому форматі) в автоматичному режимі платнику податку квитанцію про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування, яка є підтвердженням зупинення такої реєстрації. У квитанції про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування зазначаються: 1) номер та дата складення податкової накладної/розрахунку коригування; 2) критерій (критерії) ризиковості платника податку та/або ризиковості здійснення операцій, на підставі якого (яких) зупинено реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі, з розрахованим показником за кожним критерієм, якому відповідає платник податку; 3) пропозиція щодо надання платником податку пояснень та копій документів, необхідних для розгляду питання прийняття контролюючим органом рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі або відмову в такій реєстрації.

Варто також звернути увагу, що Порядком № 1165 не передбачено конкретного переліку документів, необхідних для прийняття рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в ЄРПН.

У пункті 6 Порядку № 1165 наводиться перелік документів, необхідних для розгляду питання виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, а саме: договори, зокрема зовнішньоекономічні контракти, з додатками до них; договори, довіреності, акти керівного органу платника податку, якими оформлено повноваження осіб, які одержують продукцію в інтересах платника податку для здійснення операції; первинні документи щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складські документи (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунки-фактури/інвойси, акти приймання- передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявних типових форм та галузевої специфіки, накладні; розрахункові документи та/або банківські виписки з особових рахунків; документи щодо підтвердження відповідності продукції (декларації про відповідність, паспорти якості, сертифікати відповідності), наявність яких передбачено договором та/або законодавством; інші документи, що підтверджують невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Відповідно до пунктів 2, 4 Порядку прийняття рішень про реєстрацію/відмову в реєстрації податкових накладних/розрахунків в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 12.12.2019 № 520 (далі Порядок №520), прийняття рішень про реєстрацію / відмову в реєстрації податкових накладних / розрахунків коригування в Реєстрі, реєстрацію яких зупинено, здійснюють комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі головних управлінь Державної податкової служби України в областях, м. Києві та Офісу великих платників податків ДПС (далі - комісія регіонального рівня). У разі зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі платник податку має право подати копії документів та письмові пояснення стосовно підтвердження інформації, зазначеної у податковій накладній / розрахунку коригування, для розгляду питання прийняття комісією регіонального рівня рішення про реєстрацію / відмову в реєстрації податкової накладної/ розрахунку коригування в Реєстрі.

Згідно пункту 5 Порядку № 520 перелік документів, необхідних для розгляду питання прийняття комісією регіонального рівня рішення про реєстрацію / відмову в реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі, реєстрацію яких зупинено в Реєстрі, може включати: договори, зокрема зовнішньоекономічні контракти, з додатками до них; договори, довіреності, акти керівного органу платника податку, якими оформлено повноваження осіб, які одержують продукцію в інтересах платника податку для здійснення операції; первинні документи щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складські документи (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунки-фактури/інвойси, акти приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявності певних типових форм і галузевої специфіки, накладні; розрахункові документи та/або банківські виписки з особових рахунків; документи щодо підтвердження відповідності продукції (декларації про відповідність, паспорти якості, сертифікати відповідності), наявність яких передбачено договором та/або законодавством.

Пунктом 11 Порядку № 520 передбачено, що комісія регіонального рівня приймає рішення про відмову в реєстрації податкової накладної/ розрахунку коригування в Реєстрі в разі: ненадання платником податку письмових пояснень стосовно підтвердження інформації, зазначеної у податковій накладній / розрахунку коригування, реєстрацію яких зупинено в Реєстрі; та/або ненадання платником податку копій документів відповідно до пункту 5 цього Порядку; та/або надання платником податку копій документів, складених/оформлених із порушенням законодавства.

Як встановлено судом, після подання контролюючому органу спірних Податкових накладних для реєстрації в ЄРПН позивачем 22.02.2021 отримано квитанції, в яких податковим органом, зокрема, зазначено, що відповідно до пункту 201.16 статті 201 Податкового кодексу України реєстрація ПН/РК від 08.02.2021 № 14 та від 22.02.2021 № 24 в ЄРПН зупинена; платник податку яким подано для реєстрації ПН/РК в ЄРПН, відповідає пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку; запропоновано надати пояснення та копії документів щодо підтвердження інформації, зазначеної в ПН/РК, для розгляду питання прийняття рішення про реєстрацію/відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному державному реєстрі податкових накладних.

Однак, рішення про зупинення реєстрації спірних Податкових накладних не містять вичерпного переліку документів, які необхідно подати платнику податків.

Слід зазначити, що пункт 8 Критеріїв є загальним та неконкретизованим, оскільки не містить чітко визначених підстав для зупинення реєстрації податкових накладних, а вживання слів «наявна податкова інформація» є неконкретизованим та незрозумілим. Посилання податкового органу у квитанції на пункт 8 Критеріїв без зазначення конкретної податкової інформації прямо впливає на можливість надання у подальшому платником податків відповідних документів, оскільки незрозуміло у чому полягає ризиковість здійснення господарської операції.

Суд зауважує, що у випадку неконкретизації податковим органом переліку документів у квитанції про зупинення реєстрації податкової накладної платник податків перебуває у стані правової невизначеності, що позбавляє його можливості надати податковому органу необхідний в розумінні суб`єкта владних повноважень пакет документів, внаслідок чого платник податків не може належним чином виконати свої обов`язки щодо реєстрації такої податкової накладної, а для податкового органу, відповідно, створюються передумови для можливого прояву негативної дискреції - прийняття рішення про відмову у реєстрації податкової накладної.

Зупинення реєстрації податкової накладної не на підставі, не в межах повноважень та не у спосіб, що передбачені Конституцією та Законами України, а також прийняття негативного для платника податків рішення без зазначення конкретних мотивів дає підстави для висновку про необхідність відновлення порушеного права позивача шляхом скасування такого рішення.

Аналогічна правова позиція висловлена і Верховним Судом у зазначеній вище постанові від 22.07.2019 у справі № 815/2985/18.

Здійснення моніторингу відповідності податкових накладних/розрахунків коригування критеріям оцінки ступеня ризиків є превентивним заходом, спрямованим на убезпечення від безпідставного формування податкового кредиту за операціями, що не підтверджені первинними документами або підтверджені платником податку копіями документів, які складені з порушенням законодавства. Здійснення моніторингу не повинне підміняти за своїм змістом проведення податкових перевірок як способу реалізації владних управлінських функцій податкового органу.

Суд звертає увагу на той факт, що недотримання податковим органом вимог законодавства на етапі зупинення реєстрації ПН щодо оформлення квитанцій прямо вказує на те, що рішення, яке прийняте на наступному етапі, тобто оскаржувані Рішення Комісії ГУ ДПС у Чернігівській області про відмову у реєстрації спірних ПН, теж не є законним.

Аналогічна правова позиція висловлена і Верховним Судом у постановах від 22.07.2019 у справі № 815/2985/18, від 10.04.2020 у справі № 819/330/18, висновки якого, в силу вимог частини 5 статті 242 Кодексу адміністративного судочинства України, суд враховує при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин.

Аналіз наведених вище правових норм дає підстави для висновку, що рішення комісії контролюючого органу повинно містити, як чітку підставу для зупинення реєстрації ПН/РК, так і чітку підставу для відмови в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування.

Як вбачається з оскаржуваних Рішення, вони містять загальну фразу про те, що причиною їх прийняття є ненаданням платником податку письмових пояснень стосовно підтвердження інформації, зазначеної у податковій накладній/розрахунку коригування, реєстрацію яких зупинено, однак, як свідчать матеріали справи, позивачем подано до контролюючого органу пояснення та відповідні документи для підтвердження реальності здійснення господарських операцій, за результатом яких були сформовані спірні Податкові накладні. Суд констатує, що перелік зазначених документів відповідає вимогам пункту 5 Порядку № 520.

Крім того, в графі «Додаткова інформація» оскаржуваних Рішень вказано: «Підприємство та/або контрагент задіяні у проведенні ризикових операцій».

Як встановлено судом під час розгляду справи, будучи контролюючим органом та проводячи аналіз діяльності позивача як платника податку на додану вартість, відповідач лише обмежився констатацією здійснення позивачем ризикових операцій, але при цьому не обґрунтував такі свої висновки, не пояснив чому наданих платником пояснень та документів виявилось недостатнім для прийняття іншого рішення, не надав суду жодних доказів щодо ризиковості діяльності саме позивача.

Суд звертає увагу, що судова практика вирішення податкових спорів виходить з презумпції добросовісності платника, тобто з презумпції економічної виправданості дій платника, що мають своїм наслідком отримання податкової вигоди, та достовірність відомостей у бухгалтерській та податковій звітності платника.

Варто також зазначити, що поняття «добросовісний платник», яке вживається у сфері податкових правовідносин, не передбачає виникнення у платника додаткового обов`язку з контролю за дотриманням його контрагентами правил оподаткування, а сам платник не наділений повноваженнями податкового контролю для виконання функцій, покладених на податкові органи, а тому не може володіти інформацією відносно виконання контрагентами податкових зобов`язань. А відтак платник не може зазнавати негативних наслідків внаслідок діянь інших осіб, що перебувають поза межами його впливу.

Як вказав Верховний Суд у постанові від 28.03.2019 у справі № 813/2842/17 непідтвердження операцій за ланцюгом постачання, відсутність основних засобів у контрагента, так само як і податкова інформація про інші порушення податкової дисципліни, допущені контрагентом платника податків або третіми особами у відносинах з контрагентом, не є свідченням нереальності господарських операцій, за умови їх підтвердження належними і допустимими первинними документами, як підставами формування бухгалтерського обліку.

За таких обставин, суд дійшов висновку про наявність правових підстав для визнання протиправними та скасування Рішень Комісії ГУ ДПС у Чернігівській області з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних про відмову в реєстрації спірних Податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Стосовно позовної вимоги позивача про зобов`язання ДПС України зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних спірні Податкові накладні, датами їх фактичного отримання, суд зазначає таке.

Приписами пункту 20 Порядку № 1246 передбачено, що у разі надходження до ДФС рішення суду про реєстрацію або скасування реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування, яке набрало законної сили, такі податкові накладні та/або розрахунки коригування реєструються після проведення перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку (крім абзацу десятого), або їх реєстрація скасовується. При цьому датою реєстрації або скасування реєстрації вважається день, зазначений в такому рішенні, або день набрання законної сили рішенням суду.

В даному випадку, зобов`язання ДПС України зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних подану позивачем податкову накладну датою її подання є дотриманням судом гарантій на те, що спір між сторонами буде остаточно вирішений, та належним способом захисту порушеного права.

Суд також враховує, що чинним законодавством України покладено на ДПС України обов`язок щодо прийняття рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову у реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних. Тобто, фіскальному органу надано право вільно обирати одне з двох рішень, яке на його думку є законодавчо обґрунтованим та правильним. А отже, свобода розсуду фіскального органу, у разі встановлення судом протиправності відмови у реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, звужується до єдиного юридично допустимого рішення, в даному випадку рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Аналогічна правова позиція викладена в постановах Верховного Суду від 11.06.2019 у справі № 480/4038/18 та від 28.11.2019 у справі № 1640/2650/18.

Враховуючи викладене вище, суд дійшов висновку про наявність правових підстав для зобов`язання ДПС України зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних спірні Податкові накладні, оформлені та подані позивачем, датою їх фактичного отримання, і задоволення позовних вимог у цій частині.

При вирішенні даної справи судом були враховані положення частин 1, 2 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України.

За вказаних вище обставин, з урахуванням наявних в матеріалах справи доказів та зважаючи на предмет позову, суд вважає за можливе задовольнити позовні вимоги ТОВ «ТД «Галс Агро» у повному обсязі.

Відповідно до частини 1 статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Керуючись статтями 72-74, 77, 139, 168, 241-246, 250, 262 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

В И Р І Ш И В:

Адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю «Торговий дім «Галс Агро» до Державної податкової служби України, Головного управління Державної податкової служби у Чернігівській області про визнання протиправними та скасування рішень, зобов`язання вчинити певні дії задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати Рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника від 09.02.2021 № 796, прийняте Комісією з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних ГУ ДПС у Чернігівській області.

Зобов`язати Головне управління Державної податкової служби у Чернігівській області виключити Товариство з обмеженою відповідальністю «Торговий дім «Галс Агро» з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

Визнати протиправним та скасувати Рішення Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних ГУ ДПС у Чернігівській області від 23.02.2021 № 2419216/37109854 про відмову в реєстрації Податкової накладної № 14 від 08.02.2021 в Єдиному реєстрі податкових накладних, поданої ТОВ «Торговий дім «Галс Агро».

Зобов`язати Державну податкову службу України зареєструвати подану ТОВ «Торговий дім «Галс Агро» Податкову накладну за № 14 від 08.02.2021 в Єдиному реєстрі податкових накладних датою її фактичного отримання.

Визнати протиправним та скасувати Рішення Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних ГУ ДПС у Чернігівській області від 23.02.2021 № 2419217/37109854 про відмову в реєстрації Податкової накладної № 24 від 10.02.2021 в Єдиному реєстрі податкових накладних, поданої ТОВ «Торговий дім «Галс Агро».

Зобов`язати Державну податкову службу України зареєструвати подану ТОВ «Торговий дім «Галс Агро» Податкову накладну за № 24 від 10.02.2021 в Єдиному реєстрі податкових накладних датою її фактичного отримання.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління Державної податкової служби у Чернігівській області на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Торговий дім «Галс Агро» судові витрати в сумі 4540 грн 00 коп.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Державної податкової служби України на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Торговий дім «Галс Агро» судові витрати в сумі 2270 грн 00 коп.

Рішення набирає законної сили відповідно до статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене до суду апеляційної інстанції за правилами, встановленими статтями 293, 295-297 Кодексу адміністративного судочинства України.

Відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 розділу VII Перехідні положення Кодексу адміністративного судочинства України до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Позивач: Товариство з обмеженою відповідальністю "Торговий дім "Галс Агро", вул. Заводська, 4, смт. Линовиця, Прилуцький район, Чернігівська область, 17584, .

Відповідач: Головне управління Державної податкової служби у Чернігівській області, вул. Реміснича, буд. 11, м. Чернігів, 14000, ВП 44094124.

Відповідач: Державна податкова служба України, Львівська площа, 8, м. Київ, 02000, .

Дата складення повного рішення суду - 27.07.2021.

Суддя Ю. О. Скалозуб