Справа № 761/9226/20
Суддя: Юзькова О. Л.
Дата ухвалення: 2021-02-24 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

Справа № 761/9226/20
Провадження № 2-а/761/37/2021
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 лютого 2021 року Шевченківський районний суд м. Києва у складі:

головуючого судді Юзькової О.Л.,

при секретарі Буцан Р.О., Бражніченко І.О.,

за участі

представника позивача Грицаєнко О.П.;

представника відповідача Червонописької Л.А.,Кубіва С.І.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в місті Києві за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради про скасування постанови по справі про адміністративне правопорушення, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до Шевченківського районного суду м. Києва з вказаним адміністративним позовом до відповідача Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради, згідно з яким просить суд скасувати постанову № 06/20 від 03.03.2020 про накладення на ОСОБА_1 штрафу у розмірі 51 000 грн за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 96-1 КУпАП, винесену Департаментом з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації). Позов мотивує тим, що 02.01.2020 відповідачем було винесено наказ № 3 про проведення позапланової перевірки на об`єкті будівництва: "Реконструкція індивідуального житлового будинку по АДРЕСА_1 " (далі - Об`єкт будівництва) у зв`язку з необхідністю перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні про початок виконання будівельних робіт від 20.12.2019 № КВ 73. Позивач зазначає, що 20.01.2020 та 24.01.2020 на підставі актів прийому-передачі документів представниками замовника будівництва Публічного акціонерного товариства "Закритий недиверсифікований венчурний корпоративний інвестиційний фонд "НОРІС" та підрядника і проєктувальника Товариства з обмеженою відповідальністю "Смайл Констракшн" було передано ряд запитуваних відповідачем документів щодо здійснення будівельних робіт на об`єкті будівництва. При цьому, жодних запитів від відповідача щодо надання додаткових документів, окрім вже наданих, не надходило. Вказує, що за результатами позапланової перевірки: 14.02.2020 головними державними інспекторами інспекційного відділу № 1 управління контролю за будівництвом Департаменту Юхном Олексієм Олександровичем та Гончаровим Володимиром Валерійовичем було складено Акт № б/н за результатами проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю) дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності; 21.02.2020 Гончаровим В.В. було складено Протокол про адміністративне правопорушення щодо Позивача за ч. 1 ст. 96-1 КУпАП у зв`язку з розробленням проєктної документації на Об`єкт будівництва без отримання містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки по АДРЕСА_1 , кадастровий номер :72:393:0108 (далі - Земельна ділянка); 03.03.2020 виконувачем обов`язків директора Департаменту Попович О.М. було винесено Постанову № 06-20 по справі про адміністративне правопорушення. Позивач вважає дану Постанову протиправною та такою, що підлягає скасуванню у зв`язку з відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 96-1 КУпАП, та прийняттям Постанови з грубим порушенням процесуальних норм законодавства. Зазначає, що перевірка відповідачем була проведена після закінчення строків перевірки, а тому акт, протокол, складені за результатами її проведення, не можуть бути документами, що встановлюють факт вчинення порушення вимог містобудівного законодавства та підставою для винесення оскаржуваної Постанови. Стверджує, що на Земельній ділянці не передбачається здійснення жодної забудови, а заплановано виключно здійснення благоустрою території шляхом покриття проїзду асфальтобетоном, пішохідних зон і доріжок тротуарною плиткою та розміщення газону відповідно до розділу 4 та Схеми YaS/19 - ГП Робочого проєкту YaS/19-ГП "Генеральний план" (далі - Проєкт), що не потребує отримання містобудівних умов та обмежень, а тому жодних порушень з боку позивача допущено не було. Вказує, що оскаржувана Постанова була винесена 03.03.2020 без участі позивача чи його представника, що підтверджується безпосередньо записом в Постанові. Таким чином, строк для її оскарження сплив 13.03.2020. В даному випадку позивачем було пропущено строк для оскарження Постанови з поважних причин, адже розгляд Протоколу та винесення Постанови відбувалося за відсутністю позивача. Таким чином, позивач не знав та не міг знати про винесення зазначеної Постанови та накладення штрафу і, відповідно, не був обізнаний про порушення його законних прав, свобод та інтересів. Постанова була отримана позивачем лише 18.03.2020 поштовим відправленням, тобто після закінчення строку на її оскарження. У зв`язку з вищевикладеним, просить суд поновити строк для оскарження Постанови та скасувати її.

Ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва від 01.04.2020 відкрито провадження у справі в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін, учасникам процесу роз`яснено право подати заяви по суті справи та заяви з процесуальних питань відповідно до положень КАС України.

У встановлені строки на адресу суду відповідачем подано відзив на позов, згідно з яким просить відмовити в задоволенні позовних вимог. Так, відповідач стверджує, що позапланова перевірка була продовжена на 2 робочі дні на підставі службової записки начальника управління контролю за будівництвом Андрія Євдокименка від 11.02.2020 у зв`язку з тим, що представниками забудовника, підрядної та проєктної організації були надані не у повному обсязі документи, необхідні для проведення перевірки; ПАТ "Норіс" мав отримати містобудівні умови та обмеження для здійснення будівництва на Земельній ділянці, а позивач не міг здійснювати проєктування без таких містобудівних умов та обмежень; при здійсненні проєктування Об`єкта будівництва позивачем були допущені також інші порушення, а саме: проєктна документація розроблена без нездійснення обстеження житлового будинку щодо несучої спроможності конструкцій та їх експлуатаційної придатності; містить помилки в назві об`єкту будівництві на кресленні Генерального плану стадії РП; незабезпечено відступи від магістральних та житлових вулиць; визначення класу наслідків здійснено на підставі ДСТУ 8855:2019 "Будівлі та споруди", який на момент розроблення проєктної документації ще не набрав чинності; допущено відхилення від містобудівних умов та обмежень, виданих на земельну ділянку з кадастровим номером :72:393:0049; проєктування останнього поверху здійснено не в горищному просторі, проєктна документація не погодження в Управлінні патрульної поліції у місті Києві Департаменту патрульної поліції Національної поліції України тощо.

В свою чергу, від позивача на адресу суду надійшла відповідь на відзив, у якому позивач зазначає, що: у відповідача не було підстав та повноважень для продовження строку позапланової перевірки через 19 днів після її завершення; на Земельній ділянці не передбачається здійснення будівельних робіт, що потребують отримання містобудівних умов та обмежень. Щ(одо посилань відповідача на інші порушення, то такі порушення не були підставою для винесення оскаржуваної Постанови, а ряд з них взагалі не відноситься до компетенції та зони відповідальності позивача, а твердження відповідача про наявність таких порушень не відповідають фактичним обставинам.

Представник позивача у судовому засіданні позовні вимоги підтримав та просив їх задовольнити.

Представник відповідача у судовому засіданні проти позову заперечив з підстав, викладених у відзиві на позовну заяву.

Дослідивши матеріали справи, надавши належну оцінку доказам, поданим сторонами, суд вважає встановленим наступне.

Встановлено, і не заперечується учасниками процесу, що позивач призначений головним інженером проекту будівництва об`єкту: «Реконструкція індивідуального житлового будинку по АДРЕСА_1 » на підставі Договору на виконання проектних робіт № 01/03-2019-1СК від 01.03.2019, замовлення № 001-3/11 від 30.08.2019 до вказаного договору та завдання на проєктування від 30.08.2019 та наказу від 02.10.2019 № 14-ОД.

02.01.2020 Департаментом з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради було винесено наказ № 3 про проведення позапланової перевірки на вказаному Об`єкті будівництва.

Строк проведення позапланової перевірки згідно з направленням для проведення планового (позапланового) заходу від 10.01.2020 № б/н було встановлено з 13.01.2020 по 24.01.2020.

20.01.2020 та 24.01.2020 на підставі актів прийому-передачі документів представниками замовника будівництва Публічного акціонерного товариства «Закритий недиверсифікований венчурний корпоративний інвестиційний фонд «НОРІС» та підрядника і проектувальника Товариства з обмеженою відповідальністю «Смайл Констракшн» було передано головному державному інспектору інспекційного відділу № 1 управління контролю за будівництвом Департаменту Гончарову Володимиру Валерійовичу ряд документів щодо здійснення будівельних робіт на Об`єкті будівництва по вул. Ясній, 8 у Солом`янському районі м. Києва.

12.02.2020 відповідачем прийнято наказ № 131, яким продовжено на два робочих дні проведення позапланової перевірки.

14.02.2020 за результатами проведеної позапланової перевірки головними державними інспекторами інспекційного відділу № 1 управління контролю за будівництвом Департаменту Юхном О.О. та Гончаровим В.В. було складено Акт № б/н від 14.02.2020 за результатами проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності.

21.02.2020 головним державним інспектором інспекційного відділу № 1 управління контролю за будівництвом Департаменту Гончаровим В.В. було складено Протокол про адміністративне правопорушення стосовно Позивача за ч. 1 ст. 96-1 КУпАП.

Відповідно до вказаного Протоколу за результатами перевірки Департаментом виявлено порушення позивачем вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності у зв`язку з розробленням проєктної документації на Об`єкт будівництва без отримання містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки по вул. Ясній у Солом`янському районі м. Києва, кадастровий номер :72:393:0108, чим вчинено правопорушення, відповідальність за яке передбачена ч. 1 ст. 96-1 КУпАП.

03.03.2020 виконувачем обов`язків директора Департаменту Попович Оксаною Миколаївною на підставі Акту перевірки від 14.02.2020 та Протоколу про адміністративне правопорушення від 21.02.2020 було винесено Постанову № 06-20 по справі про адміністративне правопорушення, відповідно до якої ОСОБА_1 було визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 96-1 КУпАП, та накладено на нього адміністративне стягнення у вигляді штрафу у розмірі 51 000,00 грн.

Відповідно до положень ч. 4 ст. 2 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», заходи контролю здійснюються органами Державної фіскальної служби (крім митного контролю на кордоні), державного нагляду за дотриманням вимог ядерної та радіаційної безпеки (крім здійснення державного нагляду за провадженням діяльності з джерелами іонізуючого випромінювання, діяльність з використання яких не підлягає ліцензуванню), державного архітектурно-будівельного контролю (нагляду), державного нагляду у сфері господарської діяльності з надання фінансових послуг (крім діяльності з переказу коштів, фінансових послуг з ринку цінних паперів, похідних цінних паперів (деривативів) та ринку банківських послуг), державного нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю та зайнятість населення у встановленому цим Законом порядку з урахуванням особливостей, визначених законами у відповідних сферах та міжнародними договорами, зокрема державного нагляду (контролю) в галузі цивільної авіації - з урахуванням особливостей, встановлених Повітряним кодексом України, нормативно- правовими актами, прийнятими на його виконання (Авіаційними правилами України), та міжнародними договорами у сфері цивільної авіації.

Водночас відповідно до ч. 6 ст. 7 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» за результатами здійснення планового або позапланового заходу посадова особа органу державного нагляду (контролю) складає акт.

В останній день перевірки два примірники акта підписуються посадовими особами органу державного нагляду (контролю), які здійснювали захід, та суб`єктом господарювання або уповноваженою ним особою, якщо інше не передбачено законом.

Таким чином, акт за результатами перевірки є документом, у якому фіксуються всі виявлені під час перевірки порушення норм законодавства. Такий акт має бути складений в останній день перевірки.

Як наслідок у випадку не складення такого акту у визначені строки, він не може вважатися документом, що підтверджує вчинення суб`єктом містобудування певних правопорушень, та не може бути підставою для складення індивідуальних актів за результатами перевірки, таких як приписи, протоколи про накладення штрафу тощо.

Процедура здійснення заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт, визначена Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 № 553.

Норми п. 7 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю передбачають, що строк проведення позапланової перевірки не може перевищувати десяти робочих днів, а у разі потреби може бути одноразово продовжено за письмовим рішенням керівника відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю чи його заступника не більш ніж на два робочих дні.

Суд звертає увагу на те, що Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю не передбачає можливості зупинення чи переривання строку проведення перевірки та її поновлення після цього, як і не наділяє органи державного архітектурно-будівельного контролю повноваженнями приймати рішення про продовження строку проведення перевірки вже після закінчення строку, на який її було призначено.

Саме тому суд доходить висновку, що рішення про одноразове продовження позапланової перевірки на два робочих дні має бути прийняте в межах проведення такої перевірки, тобто не пізніше останнього (десятого) робочого дня такої перевірки.

Як встановлено під час розгляду справи, 02.01.2020 Відповідачем винесено наказ № 3 про проведення перевірки з 13.01.2020 по 24.01.2020.

Поряд з цим, матеріали справи не містять доказів того, що відповідачем до закінчення строку проведення перевірки (до 24.01.2020 включно) ставилося або вирішувалося питання продовження строку її проведення.

Таким чином, позапланова перевірка, призначена відповідно до наказу Департаменту № 3 від 02.01.2020, розпочалася 13.01.2020 та була закінчена 24.01.2020. При цьому в останній день перевірки контролюючим органом відповідного акта перевірки складено не було.

У зв`язку з викладеним суд відхиляє доводи відповідача, що24.01.2020 призначена позапланова перевірка не закінчилась.

Натомість, як вбачається з матеріалів справи, після закінчення перевірки, 12.02.2020 Відповідачем було прийнято наказ № 131, яким продовжено на два робочих дні проведення позапланової перевірки на підставі п. 7 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.

Однак, рішення про продовження будь-якого строку може бути прийняте лише до моменту закінчення такого строку.

Зазначене відповідає висновкам Верховного Суду, викладеним у постанові від 03.10.2018 у справі № 487/3919/15-ц.

В іншому випадку фактично має місце призначення нової перевірки.

Вказане вбачається зокрема з самого Акту перевірки від 14.02.2020, в розділі ІІ на аркуші 2 якого прямо вказано, що перевірка була розпочата 13.01.2020 та закінчена 24.01.2020, після чого знову розпочата 13.02.2020 та закінчена 14.02.2020.

Вказане не відповідає нормам законодавства, що регулюють порядок проведення позапланових перевірок суб`єктами містобудівного контролю.

Водночас у відзиві відповідач стверджує, що здійснення позапланового заходу державного архітектурно-будівельного контролю продовжено на підставі службової записки начальника управління контролю за будівництвом Андрія Євдокименка від 11.02.2020 та у зв`язку з ненаданням у повному обсязі документів, необхідних для проведення перевірки.

Відповідно до ч. 10 ст. 4 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» та п. п. 8 п. 11 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю інспектор під час проведення позапланової перевірки наділений повноваженнями одержувати та оглядати документи, необхідні для здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.

Зазначене право передбачає можливість звернення до суб`єкта містобудування із запитом щодо надання необхідних документів.

Водночас матеріали справи не містять жодних доказів того, що після складення 11.02.2020 службової записки відповідач звертався до замовника чи підрядника з проханням надати документи, відсутність яких стала підставою для складення службової записки та винесення наказу № 131 від 12.02.2020 про продовження проведення перевірки.

Більше того, матеріали справи не містять жодних доказів повідомлення позивача про продовження проведення перевірки.

Таким чином, враховуючи вищенаведені обставини, суд доходить висновку, що наказ відповідача № 131 від 12.02.2020, прийнятий на підставі службової записки від 11.02.2020, не може вважатися рішенням керівника органу державного архітектурно-будівельного контролю про продовження строку проведення позапланової перевірки, оскільки не можна продовжити перевірку, яка вже закінчилась, а тому фактично відповідач призначив ще одну перевірку з тих самих підстав, не маючи на це жодних законодавчих підстав та не дотримавшись визначеної процедури.

Зазначене відповідає висновкам Верховного Суду, викладеним у постановах від 02.03.2020 у справі № 826/15618/17 та від 26.02.2020 у справі № 826/7847/17.

Згідно з правовою позицією, висловленою у постановах Верховного Суду від 14.11.2019 у справі № 822/863/16 та від 21.10.2019 у справі № 822/677/16, порушенням порядку проведення перевірки є її проведення після закінчення дії направлення за відсутності доказів на підтвердження продовження строку дії та відповідного наказу про продовження строку проведення перевірки.

Крім того, згідно ч. 2 ст. 6 КАС України суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини.

Суд наголошує, що можливість продовження строку проведення позапланової перевірки ще на два робочі дні після завершення основного строку її проведення суперечить в тому числі і принципу "правової визначеності", на суворому дотриманні якого неодноразово наголошував Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ).

Так, у пунктах 70-71 рішення по справі «Рисовський проти України» (заява

№ 29979/04) ЄСПЛ, аналізуючи відповідність мотивування Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, підкреслює особливу важливість принципу "належного урядування", зазначивши, що цей принцип передбачає, що у разі, коли йдеться про питання загального інтересу, зокрема, якщо справа впливає на такі основоположні права людини, як майнові права, державні органи повинні діяти вчасно та в належний і якомога послідовніший спосіб (рішення у справах "Беєлер проти Італії" (Beyeler v. Italy), заява № 33202/96, пункт 120, "Онер`їлдіз проти Туреччини" (Oneryildiz v. Turkey), заява № 48939/99, пункт 128, "Megadat.com S.r.l. проти Молдови" (Megadat.com S.r.l. v. Moldova), № 21151/04, пункт 72, "Москаль проти Польщі" (Moskal v. Poland), заява № 10373/05, пункту 51).

Щодо наявності в діях позивача складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 96-1 КУпАП, суд зазначає наступне.

Відповідно до Протоколу про адміністративне правопорушення від 21.02.2020, складеного щодо ОСОБА_1 , за результатами проведення позапланової перевірки відповідачем було виявлено: проєктна документація, розроблена ТОВ "Смайл Констракшн" під керівництвом головного інженера проєкту Момота Ю.В. Проєктна документація "Реконструкція індивідуального житлового будинку по АДРЕСА_1 " передана замовнику будівництва для виконання будівельних робіт на об`єкті з порушенням вимог законодавства, містобудівної документації, вихідних даних для проєктування об`єктів, будівельних норм, стандартів і правил, а саме: без отримання містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки на вул. Ясній у Солом`янському районі м. Києва, кадастровий номер :72:393:0108.

Так, положеннями ч. 1 ст. 96-1 КУпАП передбачена відповідальність за передачу замовнику проектної документації для виконання будівельних робіт на об`єкті, розробленої з порушенням вимог законодавства, містобудівної документації, вихідних даних для проектування об`єктів, будівельних норм, стандартів і правил, у тому числі щодо створення безперешкодного життєвого середовища для осіб з обмеженими фізичними можливостями та інших маломобільних груп населення, передбачення приладів обліку води і теплової енергії, а також заниження класу наслідків (відповідальності) об`єкта.

Згідно ч. 1 ст. 9 КУпАП, адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Відповідно до ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Відповідно до ч. 2 ст. 29 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» фізична або юридична особа, яка має намір щодо забудови земельної ділянки, що перебуває у власності або користуванні такої особи, повинна одержати містобудівні умови та обмеження для проектування об`єкта будівництва.

В ч. 3 ст. 29 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» вказано, що перелік об`єктів будівництва, для проектування яких містобудівні умови та обмеження не надаються, визначає центральний орган виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну політику у сфері будівництва, архітектури, містобудування.

Згідно з п. п. 18 та 19 «Переліку об`єктів будівництва, для проектування яких містобудівні умови та обмеження не надаються», затвердженого наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 06.11.2017 № 289, зареєстрованого у Міністерстві юстиції України 27.11.2017 за № 1437/31305, не потребує отримання містобудівних умов та обмежень: реконструкція елементів благоустрою без знесення (перенесення) інших споруд чи комунікацій; дитячі та спортивні майданчики, передбачені містобудівною документацією, всі типи озеленення, благоустрій прибудинкових територій.

В даному випадку, як вбачається з матеріалів справи, відповідно до розділу 4 та Схеми YaS/19 - ГП Робочого проекту YaS/19-ГП "Генеральний план" на земельній ділянці з кадастровим номером :72:393:0108 передбачається здійснення благоустрою території шляхом покриття проїзду асфальтобетоном, пішохідних зон і доріжок тротуарною плиткою та розміщення газону, що відноситься до об`єктів будівництва, для проектування яких містобудівні умови та обмеження не надаються.

Таким чином, оскільки на земельній ділянці заплановано виключно проведення робіт з благоустрою території, які не потребують отримання містобудівних умов та обмежень, суд доходить висновку, що в цій частині позивачем не було допущено порушень вимог законодавства з питань містобудування.

Щодо посилання відповідача, що на земельній ділянці передбачено здійснення будівельних робіт, оскільки відомості про цю земельну ділянку наявні в Робочому проєкті Том 1 «Реконструкція індивідуального житлового будинку по АДРЕСА_1 » в складі загальної площі землі, на якій здійснюється будівництво, а передбачений коефіцієнт забудови складає 26 %, суд звертає увагу на наступне.

П. 3.3 р. 3 Галузевих будівельних норм Г.1-218-182:2011 «Організаційно-методичні, економічні і технічні нормативи. Ремонт автомобільних доріг загального користування. Види ремонтів та перелік робіт» визначено, що лінійні споруди - споруди та комплекси споруд на землях дорожнього господарства (шляхово-експлуатаційні дільниці, їх підрозділи, в тому числі житлові будинки, об`єкти дорожнього зв`язку, майстерні для ремонту техніки, склади для збереження матеріалів, інженерні мережі, колодязі, резервуари та інші), що задіяні на забезпеченні виконання робіт з ремонтів та утримання автомобільних доріг і є складовою частиною автомобільної дороги.

Тобто, відповідно до термінології державних будівельних норм проєктною документацією визначаються такі об`єкти будівництва: будинки, споруди, дороги, тротуари, підземні тунелі тощо.

Отже, поняття будівництво (забудова) є значно ширшим та включає в себе не лише здійснення будівництва будинку чи споруди, але і роботи з облаштування доріг, тротуарів, та іншого, які також мають здійснюватися на підставі розробленого проекту.

Судом встановлено, що на земельній ділянці передбачається здійснення будівельних робіт з розміщення елементів благоустрою, що відповідно передбачає необхідність розробки проекту таких робіт.

Враховуючи викладене, суд звертає увагу, що включення земельної ділянки до проєкту та відображення її в повідомленні про початок виконання будівельних робіт жодним чином не свідчить про те, що на ній передбачено здійснення будівництва, що передбачає отримання містобудівних умов та обмежень, та не свідчить про порушення позивачем вимог законодавства під час розроблення та передачі замовнику будівництва проєктної документації. Адже жодні норми законодавства не забороняють відображати в проєктній документації та повідомленні про початок виконання будівельних робіт даних про здійснення робіт з благоустрою території.

Щодо посилань відповідача у відзиві на допущення позивачем інших правопорушень під час здійснення будівельних робіт суд вважає за необхідне зазначити наступне.

Відповідно до ч. 2 ст. 77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.

У п. 75 постанови Верховного Суду від 17.12.2018 у справі № 509/4156/15-а міститься правовий висновок, у силу якого адміністративний суд під час перевірки правомірності рішення суб`єкта владних повноважень, повинен надати правову оцінку тим обставинам, які стали підставою для його прийняття та наведені безпосередньо у цьому рішенні, а не тим, які в подальшому були виявлені суб`єктом владних повноважень для доведення правомірності (виправдання) свого рішення.

Таким чином, законодавець чітко визначив, що суб`єкт владних повноважень може посилатися тільки на ті докази, які були покладені в основу оскаржуваного рішення.

В даному випадку, судом встановлено, що відповідно до Акту перевірки від 14.02.2020 та Протоколу про адміністративне правопорушення від 21.02.2020 порушення ОСОБА_1 , передбачене ч. 1 ст. 96-1 КУпАП, передбачає виключно розроблення проєктної документації на об`єкт будівництва без отримання містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки з кадастровим номером :72:393:0108.

Верховний Суд у постанові від 10.05.2018 у справі №760/9462/16-а вказав, що складання протоколу - це процесуальні дії суб`єкта владних повноважень, які спрямовані на фіксацію адміністративного правопорушення та, в силу положень статті 251 КУпАП, є предметом оцінки суду в якості доказу вчинення такого правопорушення при розгляді справи про притягнення особи до адміністративної відповідальності.

У зв`язку з цим, суд не бере до уваги посилання відповідача на вчинення позивачем інших правопорушень, оскільки такі порушення не були підставою для винесення оскаржуваної Постанови, оскільки згідно ч. 1 ст. 254 КУпАП про вчинення адміністративного правопорушення складається протокол.

Таким чином, враховуючи вищенаведене, оскільки в ході судового розгляду позивачем доведено обставини, на які він посилається у позовній заяві, суд доходить висновку про задоволення позовних вимог в повному обсязі.

Відповідно до ч. 2 ст. 268 КАС України позовну заяву щодо оскарження рішень суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності може бути подано протягом десяти днів з дня ухвалення відповідного рішення (постанови).

За положеннями ст. 121 КАС України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Враховуючи наведене, суд задовольняє вимогу позивача про поновлення строку звернення до суду з адміністративним позовом, оскільки є достатні підстави вважати пропущений строк для звернення з таким позовом з поважних причин.

Відповідно до ст. 9 КАС України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Згідно з ч. 2 ст. 77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Враховуючи вищевикладене, оцінивши наведені позивачем доводи на підтвердження заявлених позовних вимог, суд доходить висновку, що адміністративний позов про скасування постанови по справі про адміністративне правопорушення є обґрунтованим та підлягає задоволенню.

Керуючись статтями 9, 14, 73, 74, 75, 76, 77, 78, 90, 139, 143, 242-246, 250, 255 КАС України, Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності», ст. ст. 9,96-1, 251 КУпАП, суд,-

ВИРІШИВ:

Поновити ОСОБА_1 строк для оскарження постанови № 06/20 від 03.03.2020 про накладення на ОСОБА_1 штрафу у розмірі 51 000 грн за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 96-1 КУпАП.

Адміністративний позов ОСОБА_1 до Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради про скасування постанови по справі про адміністративне правопорушення задовольнити.

Скасувати постанову № 06/20 від 03.03.2020 про накладення на ОСОБА_1 штрафу у розмірі 51 000 грн за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 96-1 КУпАП, винесену виконувачем обов`язків директора Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради Попович Оксаною Миколаївною

Рішення суду може бути оскаржене до Шостого апеляційного адміністративного суду через суд першої інстанції шляхом подання апеляційної скарги протягом десяти днів з дня проголошення рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя