Справа № 160/15002/20
Суддя: Шальєва В.А.
Дата ухвалення: 2021-07-26 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

і м е н е м У к р а ї н и

26 липня 2021 року м. Дніпросправа № 160/15002/20

Третій апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

судді-доповідача: Шальєвої В.А.

суддів: Білак С.В., Олефіренко Н.А.,

розглянувши в порядку письмового провадження в залі судового засідання Третього апеляційного адміністративного суду у м. Дніпрі апеляційну скаргу Київської митниці Держмитслужби на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 02.03.2021 р. (суддя Сидоренко С.В.) в справі № 160/15002/20 за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Трансформ Енерджи» до Київської митниці Держмитслужби про визнання протиправними та скасування рішень,

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю «Трансформ Енерджи» звернулось до Дніпропетровського окружного адміністративного суду з позовом до Київської митниці Держмитслужби про визнання протиправними та скасування рішень про коригування митної вартості №UA100070/2020/000180/2 від 14.09.2020 р. з карткою відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA 100070/2020/00406; №UA100070/2020/000183/2 від 14.09.2020 р. з карткою відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA 100070/2020/00409; №UA100070/2020/000184/2 від 14.09.2020 р. з карткою відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA100070/2020/00410; №UA100070/2020/000188/2 від 15.09.2020 р. з карткою відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA 100070/2020/00415; №UA100070/2020/000189/2 від 15.09.2020 р. з карткою відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA100070/2020/00414.

Рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 02.03.2021 р. позов задоволено, визнано протиправними та скасовані рішення Київської митниці Держмитслужби про коригування митної вартості №UA100070/2020/000180/2 від 14.09.2020 р. та картка відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні виписку чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA100070/2020/00406; визнано протиправними та скасовані рішення Київської митниці Держмитслужби про коригування митної вартості №UA100070/2020/000183/2 від 14.09.2020 р. та картка відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні виписку чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA100070/2020/00409; визнано протиправними та скасовані рішення Київської митниці Держмитслужби про коригування митної вартості №UA100070/2020/000184/2 від 14.09.2020 р. та картка відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні виписку чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA100070/2020/00410; визнано протиправними та скасовані рішення Київської митниці Держмитслужби про коригування митної вартості №UA100070/2020/000188/2 від 15.09.2020 р. та картка відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні виписку чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA 100070/2020/00415; визнано протиправними та скасовані рішення Київської митниці Держмитслужби про коригування митної вартості №UA100070/2020/000189/2 від 15.09.2020 р. та картка відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні виписку чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA100070/2020/00414.

В апеляційній скарзі відповідач просить скасувати рішення з підстав неповного з`ясування обставин, що мають значення для справи, неправильного застосування судом першої інстанції норм матеріального права, порушення норм процесуального права, ухвалити нове рішення про відмову у задоволенні позову. Апеляційна скарга містить виклад обставин прийняття рішень про коригування митної вартості та карток відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення, які є предметом позову, та фактично повторює зміст відзиву на позовну заяву.

Доводи апелянта зводяться до неврахування судом першої інстанції того, що подані декларантом для митного оформлення документи мали розбіжності, не містили всіх відомостей, що підтверджують числові значення митної вартості, тому у відповідача виник обґрунтований сумнів у правильності визначення митної вартості декларантом.

Серед таких розбіжностей відповідач вказує на таке:

1) не подання достовірних відомостей про включення до ціни товару на умовах СРТ витрат, пов`язаних з транспортуванням, завантаженням та вивантаженням товарів до місця призначення;

2) надані декларантом комерційні пропозиції є копіями інвойсів, не містять інформації щодо пропозицій для продажу оцінюваних товарів належним покупцям, тому не відображають дійсну вартість товару у розумінні положень статті VII Генеральної угоди з тарифів та торгівлі;

3) висновки Дніпропетровської ТПП не можуть бути підставою для підтвердження митної вартості, оскільки у наведених джерелах з мережі Інтернет зазначена продукція без врахування технічних характеристик товару, в деяких джерелах вартість продукції вища, ніж вартість оцінюваного товару;

4) договір купівлі-продажу (зовнішньоекономічний договір) № 0302.20 від 03.02.2020 р. містить підпис уповноваженої особи продавця, який на вигляд відтворений за допомогою цифрової техніки, можливе факсиміле; інвойси не містять підпису особи продавця.

Крім того, вказує на безпідставність стягнення за рахунок бюджетних асигнувань відповідача судового збору в розмірі 10 510 грн., оскільки вимоги про скасування карток відмови у митному оформленні є похідними від позовних вимог про скасування рішень про коригування митної вартості товару.

У відзиві на апеляційну скаргу позивач просить залишити рішення суду першої інстанції без змін, відмовивши у задоволенні апеляційної скарги.

Справа судом розглянута без повідомлення учасників справи (в порядку письмового провадження) за наявними у справі матеріалами на підставі п. 1 ч. 1 ст. 311 КАС України у зв`язку з відсутністю клопотань від усіх учасників справи про розгляд справи за їх участю.

Перевіривши законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, суд доходить до висновку, що апеляційна скарга не може бути задоволена з наступних підстав.

Судом першої інстанції встановлено та підтверджено в ході апеляційного перегляду справи, що 03.02.2020 р. між ТОВ «Трансформ Енерджи» та компанією ZHEJIANG XINYA PUMP INDUSTRY CO, LTD. (Китай) укладено зовнішньоекономічний контракт №0302.20 на поставку товару в кількості, асортименті та за ціною, які визначені у рахунках-фактури на кожну партію відповідно.

За умовами контракту кількість та ціна товару зазначається в інвойсах, які є невід`ємною частиною контракту; загальна сума контракту становить 3 000 000,00 доларів США; в ціну товару включено вартість тари, упаковки, маркування, перевезення (в тому числі завантаження, вивантаження, обробка, та їх транспортування до порту), страхування, та інших витрат, оплата яких за умовами поставки в редакції Інкотермс 2010 передбачена продавцем; сторони звільняють одна одну від зобов`язань зі страхування вантажу за цим контрактом; умови поставки CIF Одеса, Чорноморськ, Південний (Інкотермс 2010); умови поставки можуть бути змінені за взаємною згодою сторін і вказані в рахунках-фактурах; датою відвантаження товару вважається дата транспортного документа (CMR, TIR); ZHEJIANG XINYA PUMP INDUSTRY CO, LTD має право на свій розсуд поставляти товар особисто або доручати відвантаження третім особам; у разі здійснення ТОВ «Трансформ Енерджи» 100% передплати ZHEJIANG XINYA PUMP INDUSTRY CO, LTD не пізніше ніж за 10 днів до відвантаження будь-якими наявними в його розпорядженні засобами зв`язку інформує про це ТОВ «Трансформ Енерджи» шляхом виставлення останньому інвойсу в розмірі 100% від загальної суми товару, що поставляється.

З метою митного оформлення ввезеного товару позивачем подано відповідачу митні декларації:

-№UA100070/2020/429821, відповідно до якої до ввезення задекларовано наступний товар: 1.Радіатори для центрального опалення, неелектричні, біметалеві (алюміній+сталь), секційні: радіотор біметалу Intelle 500/99 Bimeta 14040 шт. Країна виробництва CN;

-№UA100070/2020/429884, відповідно до якої до ввезення задекларовано наступний товар: 1.Насоси відцентровні з діаметром впускного патрубка 15 мм, одноступінчасті: Поверхневий одноступінчастий насос 2031 шт. Країна виробництва CN; товар: 2.Насоси відцентровні з діаметром впускного патрубка 15 мм, багатоступінчатий насос - 95 шт. Країна виробництва CN; гідроакумуляторні баки для води: Гідроакумуляторний бак - 1725 шт. Країна виробництва CN.

-№UA100070/2020/429909, відповідно до якої до ввезення задекларовано наступний товар: 1.насоси безсальникові відцентрові для нагрівальних систем та гарячого водопостачання: Циркуляційний насос для систем опалення 7712 шт. Країна виробництва CN. Товар: 2. гідроакумуляторні баки для води: Гідроакумуляторний бак - 314 шт. Країна виробництва CN. Товар: 3 Частини до насосів: вал з крильчаткою 30 шт.; корпус насоса 10 шт. Країна виробництва CN. Товар: 4 Частини, призначені виключно або переважно для машин товарної позиції 8501 або 8502, запчастини насосу: статор 40 шт., ротор зі стаканом 30 шт.; Країна виробництва CN. Товар: 5 Пульти, панелі, консолі, столи розподільні щити та інші для контролю або розподілу електричного струму для напруги не більш як 1000 В: Країна виробництва CN.

-№UA100070/2020/429980, відповідно до якої до ввезення задекларовано наступний товар: 1.Стрічка самоклеюча з полівінілхлориду у рулонах завширшки не більше як 20 см: Ізоляційна стрічка в асортименті 16400 шт. Країна виробництва CN; Товар: 2 Інструмент ручний з вмонтованим електричним двигуном, може працювати без зовнішнього джерела живлення, не містить радіо передавачі та приймачі: Акумуляторна повітродувка DCB-200 600 шт. Країна виробництва CN. Товар 3: Ручні інструменти з вмонтованим електричним двигуном, працює від зовнішнього джерела живлення. Не містить радіопередавача та приймачі. Кутошліфувальна машина GL-160SE (150 мм., 1600Вт, підтрим.потуж) 2202 шт. Кутова шліфувальна машина GS-98- 3500 шт., Кутошліфувальна машина GL-125S 1350 шт. Країна виробництва CN. Товар 4 - Запасні частини до електроінструментів DNIPRO-M Швидкозмінна кутова насадка QC-18A 1000 шт., Швидкозмінна насадка зі зміщеним центром QC-18D 500 шт., кришка - 450 шт., ручка 60 шт., регулятор оборотів 2100 шт., захисний кожух 20 шт. Товар 5: пакувальні картонні коробки з гафрованого картону 200 шт. Країна виробництва CN. Товар 6: Запасні частини до електроінструментів: фланець сталевий - 200 шт. Країна виробництва CN. Товар 7: Запасні частини до електроінструментів: шайба сталева - 40 шт. Країна виробництва CN. Товар 8: Запасні частини до електроінструментів: підшипник кульковий зовнішнім діаметром не більш як 30 мм. - 5915 шт. Країна виробництва CN. Товар 9: Запасні частини до електроінструментів: вал шпинделя - 110 шт. Країна виробництва CN. Товар 10: Запасні частини до електроінструментів: шестерня сталева 1185 шт., корпус редуктора 130 шт. Країна виробництва CN. Товар 11 Запасні частини до електроінструментів: ротор - 678 шт., статор 260 шт., вставка ротора 100 шт., корпус статора 50 шт., Країна виробництва CN. Товар 12: Запасні частини до електроінструментів: мережевий вимикач для напруги не більш як 1000 В - 2175 шт. Країна виробництва CN. Товар 13: Запасні частини до електроінструментів: клема напруги не більш 1000 В 1000 шт. Країна виробництва CN. Товар 14: Запасні частини до електроінструментів: кабель мереживої для напруги не більш як 1000В 100шт. Країна виробництва CN. Товар 15: Запасні частини до електроінструментів: щітки графітові 5720 шт. Країна виробництва CN.

-№UA100070/2020/429993, відповідно до якої до ввезення задекларовано наступний товар: 1Перетворюючі статичні: Пристрій для зарядження акумуляторів, Зарядний пристрій FC-230 Dual 1150 шт. Країна виробництва CN. Товар 2 Акумуляторна батарея літій-іонна -2500 шт. Країна виробництва CN. Товар 3 Переносний ящик для електроінструменту, має спеціальну форму для розміщення інструменту, виготовлений з полімерного матеріалу: Кейс пластиковий в асортименті 2500 шт. Країна виробництва CN. Товар 4 Ручні інструменти з вмонтованим електроручним двигуном, може працювати без зовнішнього джерела живлення. Не містить радіо передавачі та приймач. Товар 5 Ручні інструменти з вмонтованим електроручним двигуном, може працювати без зовнішнього джерела живлення. Не містить радіо передавачі та приймач. Акумуляторна кутова шліфувальна машина (безщітковий двигун) DGA -200BC ULTRA 800 шт. Товар 6 Запасні частини до електроінструментів: прокладка гумова 200 шт. Країна виробництва CN. Товар 7 Запасні частини до електроінструментів: кільце стопорне сталеве 400 шт. Країна виробництва CN. Товар 8 Запасні частини до електроінструментів: Шайба сталева - 300шт. Країна виробництва CN. Товар 9 Запасні частини до електроінструментів: пружина стискання сталева спиральна 560 шт. Країна виробництва CN. Товар 10 Запасні частини до електроінструментів: втулка 50 шт., кулька сталева 100 шт., Країна виробництва CN. Товар 11 Запасні частини до електроінструментів: патрон 50 шт. Країна виробництва CN. Товар 12 Запасні частини до електроінструментів: корпус 98 шт., маятник 30 шт., плата 80 шт., фіксатор 100 шт., шпиндель 95 шт., шток 50 шт., пилезахист патрона 60 шт. Країна виробництва CN. Товар 13 Запасні частини до електроінструментів: підшипник кульковий зовнішнім діаметром не більш як 30 мм 400 шт. Країна виробництва CN. Товар 14 Запасні частини до електроінструментів: редуктор 230 шт. Країна виробництва CN. Товар 15 Запасні частини до електроінструментів зі сталі: корпус редуктора 40 шт., шестерня 440 шт. Країна виробництва CN. Товар 16 Запасні частини до електроінструментів: двигун потужністю не більше як 37,5 ВТ по постійного струму 425 шт. Країна виробництва CN. Товар 17 Запасні частини до електроінструментів: кнопка 470 шт., конектор 30 шт., корпус - 360 шт., оправа 220 шт., пластина 3240 шт., плата 510 шт. Країна виробництва CN. Товар 18 Запасні частини до електроінструментів: для напруги не більше 1000В: перемикач режимів 50 шт. вимикач мереживний 240 шт. Країна виробництва CN. Товар 19 Запасні частини до акумуляторної батареї: транзистор 750 шт., Країна виробництва CN. Товар 20 Запасні частини до акумуляторної батареї: мережевий шнур для напруги не більш як 1000В 20 шт. Країна виробництва CN.

Митна вартість декларантом визначена за основним методом визначення митної вартості ціною договору.

На підтвердження заявленої митної вартості товарів та обраного методу її визначення разом з кожною із зазначених декларацій позивачем надано митному органу документи, що перелічені у графі 44 кожної з ВМД і посвідчують підстави придбання товару, його кількісні та якісні характеристики, цінове та вартісне обґрунтування, а саме: пакувальні листи, рахунки-проформи, рахунки-фактури (інвойси), коносаменти, автотранспортні накладні, документи про походження товару, зовнішньоекономічні договори (контракти) купівлі-продажу товарів, висновки про вартісні характеристики товару, інші некласифіковані документи.

На етапі перевірки митних декларацій відповідач повідомив позивача про необхідність подання додаткових документів з метою підтвердження митної вартості товарів через встановлення, що документи, які подані декларантом для підтвердження заявленої митної вартості товару, містять розбіжності та не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, та відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Для підтвердження заявленої митної вартості товару декларанту запропоновано надати документи відповідно до статті 53 Митного кодексу України, а саме: договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаними з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); виписку з бухгалтерської документації; ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів; каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; копію митної декларації країни відправлення.

Також позивачу повідомлено, що він відповідно до положень частини 6 статті 53 кодексу за власним бажанням може подати додаткові наявні документи для підтвердження заявленої митної вартості товару, зокрема, які підтверджують складові митної вартості.

Позивачем повідомлено відповідача письмово про те, що він не має можливості надати витребувані додаткові документи.

Митним органом відмовлено у митному оформленні товару за заявленою декларантом митною вартістю, прийняті рішення про коригування митної вартості товарів №UA100070/2020/000180/2 від 14.09.2020 р. з карткою відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA 100070/2020/00406; №UA100070/2020/000183/2 від 14.09.2020 р. з карткою відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA 100070/2020/00409; №UA100070/2020/000184/2 від 14.09.2020 р. з карткою відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA100070/2020/00410; №UA100070/2020/000188/2 від 15.09.2020 р. з карткою відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA 100070/2020/00415; №UA100070/2020/000189/2 від 15.09.2020 р. з карткою відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA100070/2020/00414.

Вказаними рішеннями до товарів застосовано другорядний метод визначення митної вартості 2-ґ (резервний метод).

Обставини прийняття оскаржуваних рішень є однаковими, а саме:

1) не подано достовірних відомостей щодо включення до ціни товару на умовах поставки СРТ витрат, пов`язаних з транспортуванням, завантаженням та вивантаженням товарів до названого місця призначення;

2) надана декларантом комерційна пропозиція являє собою копію інвойсу, не містить інформації щодо пропозицій для продажу оцінюваних товарів незалежним покупцям, отже не відображає дійсну вартість товару у розумінні положень статті VII Генеральної угоди з тарифів та торгівлі. Так, згідно з нормами зазначеної статті, під «дійсною вартістю» слід розуміти ціну, за яку, під час та в місці, визначеними законодавством країни імпорту, такий чи подібний товар продається або пропонується до продажу при звичайному ході торгівлі за умов повної конкуренції. Тобто, цей документ не підтверджує дійсність цін та достовірність митної вартості;

3) висновки Дніпропетровської ТПП від 14.09.2020 р. №ГО-2058, №ГО-2059, ГО-2062, від 15.09.2020 р. №ГО-2073, ГО-2074 прийнято до уваги митницею, але не можуть бути підставою для підтвердження митної вартості. В наведених експертом джерелах з мережі Інтернет зазначена продукція без врахування технічних характеристик товару. Крім того, зазначена в окремих джерелах вартість продукції вища ніж вартість оцінюваного товару.

Задовольняючи позовні вимоги, суд першої інстанції виходив з не доведення відповідачем, що під час розгляду справи належними та допустимими доказами наявності у поданих позивачем документах розбіжностей, ознак підробки або відсутності всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена за ці товари, та відповідно, не спростування правильності визначення позивачем митної вартості товару за ціною договору, а також об`єктивної можливості застосування першого методу визначення митної вартості.

Суд визнає приведений висновок обґрунтованим, з огляду на наступне.

Судом першої інстанції правильно встановлені фактичні обставини справи, які не є спірними.

Спірним є питання наявності правових підстав для коригування заявленої позивачем митної вартості за основним методом визначення митної вартості та застосування митним органом резервного методу.

Вирішуючи спірні правовідносини, суд виходить з наступного.

Відповідно до частини першої статті 49 Митного кодексу України митною вартістю товарів, які переміщуються через митний кордон України, є вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Як встановлено статтею 52 Митного кодексу України, заявлення митної вартості товарів здійснюється декларантом або уповноваженою ним особою під час декларування товарів у порядку, встановленому розділом VIII цього Кодексу та цією главою.

Декларант або уповноважена ним особа, які заявляють митну вартість товару, зобов`язані:

1) заявляти митну вартість, визначену ними самостійно, у тому числі за результатами консультацій з органом доходів і зборів;

2) подавати митному органу достовірні відомості про визначення митної вартості, які повинні базуватися на об`єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню;

3) нести всі додаткові витрати, пов`язані з коригуванням митної вартості або наданням органу доходів і зборів додаткової інформації.

Декларація митної вартості подається у разі:

1) якщо до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за оцінювані товари, додаються витрати, зазначені у частині десятій статті 58 цього Кодексу, і якщо вони не включалися до ціни;

2) якщо з ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за оцінювані товари, виділено витрати, зазначені у частині одинадцятій статті 58 цього Кодексу;

3) якщо покупець та продавець пов`язані між собою.

Згідно з частинами восьмою дев`ятою цієї статті у декларації митної вартості наводяться відомості про метод визначення митної вартості товарів, числове значення митної вартості товарів та її складових, умови зовнішньоекономічного договору, що мають відношення до визначення митної вартості товарів, та надані документи, що підтверджують зазначене.

Відомості, зазначені у частині восьмій цієї статті, є відомостями, необхідними для митних цілей.

Статтею 53 Митного кодексу України передбачено, що у випадках, передбачених цим Кодексом, одночасно з митною декларацією декларант подає митному органу документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення.

Документами, які підтверджують митну вартість товарів, є:

1) декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах п`ятій і шостій статті 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості;

2) зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності;

3) рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу);

4) якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару;

5) за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару;

6) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів;

7) копія імпортної ліцензії, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню;

8) якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування.

У разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу органу доходів і зборів зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи:

1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається;

2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом);

3) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту);

4) виписку з бухгалтерської документації;

5) ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів;

6) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару;

7) копію митної декларації країни відправлення;

8) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.

У разі якщо митний орган має обґрунтовані підстави вважати, що існуючий взаємозв`язок між продавцем і покупцем вплинув на заявлену декларантом митну вартість, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу митного органу, крім документів, зазначених у частинах другій та третій цієї статті, подає (за наявності) такі документи:

1) виписку з бухгалтерських та банківських документів покупця, що стосуються відчуження оцінюваних товарів, ідентичних та/або подібних (аналогічних) товарів на території України;

2) довідкову інформацію щодо вартості у країні-експортері товарів, що є ідентичними та/або подібними (аналогічними) оцінюваним товарам;

3) розрахунок ціни (калькуляцію).

Забороняється вимагати від декларанта або уповноваженої ним особи будь-які інші документи, відмінні від тих, що зазначені в цій статті.

Декларант або уповноважена ним особа за власним бажанням може подати додаткові наявні у них документи для підтвердження заявленої ними митної вартості товару.

Відповідно до статті 54 Митного кодексу України контроль правильності визначення митної вартості товарів здійснюється митним органом під час проведення митного контролю і митного оформлення шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості.

Контроль правильності визначення митної вартості товарів за основним методом - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту (вартість операції), здійснюється митним органом шляхом перевірки розрахунку, здійсненого декларантом, за відсутності застережень щодо застосування цього методу, визначених у частині першій статті 58 цього Кодексу.

За результатами здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів митний орган визнає заявлену декларантом або уповноваженою ним особою митну вартість чи приймає письмове рішення про її коригування відповідно до положень статті 55 цього Кодексу.

Митний орган під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів зобов`язаний:

1) здійснювати контроль заявленої декларантом або уповноваженою ним особою митної вартості товарів шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості, наявності в поданих зазначеними особами документах усіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари;

2) надавати декларанту або уповноваженій ним особі письмову інформацію про причини, за яких заявлена ними митна вартість не може бути визнана;

3) надавати декларанту або уповноваженій ним особі письмову інформацію щодо порядку і методу визначення митної вартості, застосованих у разі коригування митної вартості, а також щодо підстав здійснення такого коригування;

4) випускати у вільний обіг товари, що декларуються:

у разі визнання митним органом заявленої митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно із заявленою митною вартістю;

у разі згоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням митного органу про коригування митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно з митною вартістю, визначеною митним органом;

у разі незгоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням митного органу про коригування заявленої митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно із заявленою митною вартістю товарів та надання гарантій відповідно до розділу Х цього Кодексу в розмірі, визначеному органом доходів і зборів відповідно до частини сьомої статті 55 цього Кодексу.

Митний орган з метою здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів має право:

1) упевнюватися в достовірності або точності будь-якої заяви, документа чи розрахунку, поданих для цілей визначення митної вартості;

2) у випадках, встановлених цим Кодексом, письмово запитувати від декларанта або уповноваженої ним особи встановлені статтею 53 цього Кодексу додаткові документи та відомості, якщо це необхідно для прийняття рішення про визнання заявленої митної вартості;

3) у випадках, встановлених цим Кодексом, здійснювати коригування заявленої митної вартості товарів;

4) проводити в порядку, визначеному статтями 345-354 цього Кодексу, перевірки правильності визначення митної вартості товарів після їх випуску;

Згідно з частиною шостою цієї статті митний орган може відмовити у митному оформленні товарів за заявленою декларантом або уповноваженою ним особою митною вартістю виключно за наявності обґрунтованих підстав вважати, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, у разі:

1) невірно проведеного декларантом або уповноваженою ним особою розрахунку митної вартості;

2) неподання декларантом або уповноваженою ним особою документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій - четвертій статті 53 цього Кодексу, або відсутності у цих документах всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари;

3) невідповідності обраного декларантом або уповноваженою ним особою методу визначення митної вартості товару умовам, наведеним у главі 9 цього Кодексу;

4) надходження до митного органу документально підтвердженої офіційної інформації митних органів інших країн щодо недостовірності заявленої митної вартості.

Як зазначено вище, підставою для коригування митної вартості є встановлення в ході здійснення митного контролю наявності розбіжностей в поданих для митного оформлення документах, які, на думку відповідача, унеможливлюють перевірку числового значення митної вартості імпортованого товару.

Судом встановлено, що декларантом для підтвердження обґрунтованості заявленої у деклараціях митної вартості товару подані документи, передбачені частиною другою статті 53 Митного кодексу України.

При перевірці правильності визначення митної вартості товару Київською митницею Держмитслужби встановлено, що документи, які надані для митного оформлення товару, не містять всіх даних відповідно до обраного декларантом методу визначення митної вартості та містять розбіжності.

В межах апеляційного перегляду справи такими обставинами митний орган зазначає:

1) не подання достовірних відомостей про включення до ціни товару на умовах СРТ витрат, пов`язаних з транспортуванням, завантаженням та вивантаженням товарів до місця призначення;

2) надані декларантом комерційні пропозиції є копії інвойсів, не містять інформації щодо пропозицій для продажу оцінюваних товарів належним покупцям, тому не відображають дійсну вартість товару у розумінні положень статті VII Генеральної угоди з тарифів та торгівлі;

3) висновки Дніпропетровської ТПП не можуть бути підставою для підтвердження митної вартості, оскільки у наведених джерелах з мережі Інтернет зазначена продукція без врахування технічних характеристик товару, в деяких джерелах вартість продукції вища, ніж вартість оцінюваного товару;

4) договір купівлі-продажу (зовнішньоекономічний договір) № 0302.20 від 03.02.2020 р. містить підпис уповноваженої особи продавця, який на вигляд відтворений за допомогою цифрової техніки, можливе факсиміле; інвойси не містять підпису особи продавця.

Стосовно посилання відповідача на не подання декларантом достовірних відомостей про включення до ціни товару на умовах СРТ витрат, пов`язаних з транспортуванням, завантаженням та вивантаженням товарів до місця призначення, суд зазначає наступне.

В спірному випадку умовами поставки є СРТ UA Київ в редакції Інкотермс-2010.

Відповідно до Інкотермс 2010 (Правила ICC для використання торгівельних термінів в національній та міжнародній торгівлі) термін CРТ (фрахт/перевезення оплачені до (обраного місця призначення) означає, що продавець передає товар перевізнику або іншій особі, визначеної продавцем, в узгодженому місці (якщо таке місце погоджено сторонами) та що продавець зобов`язаний укласти договір перевезення та нести витрати з перевезення, необхідні для доставки товару у погоджене місце призначення. Умови поставки СРТ вимагають від продавця виконання митних формальностей для вивезення, якщо такі формальності застосовуються, проте продавець не зобов`язаний виконувати митні формальності при ввезенні, сплачувати імпортні мита та виконувати інші митні формальності при ввезенні.

Тобто, за умовами поставки CРТ саме на продавця покладається обов`язок зі сплати вартості витрат з транспортування, завантаження та вивантаження товарів до місця призначення.

Як правильно зазначено судом першої інстанції, поставка товару здійснювалися на підставі зовнішньоекономічного контракту №0302.20, укладеного між позивачем та іноземною компанією ZHEJIANG XINYA PUMP INDUSTRY CO, LTD, за яким сторони визначили, що вартість тари, маркування, упаковки, перевезення, переміщення (навантаження, вивантаження), страхування включені до ціни товару.

Відтак, умовами контракту на покупця (позивача) не покладено обов`язку зі сплати окремо вартості тари, маркування, упаковки, перевезення, переміщення (в тому числі навантаження, вивантаження).

Згідно з пунктом 7 частини десятої статті 58 Митного кодексу України при визначенні митної вартості до ціни, яка була фактично сплачена або підлягає сплаті за оцінювані товари, додаються подальші витрати (складові митної вартості), якщо вони не включалися до ціни, яка була фактично сплачена або підлягає сплаті, зокрема витрати на страхування товарів.

Таким чином, є безпідставним посилання митного органу на не надання до митного оформлення достовірних відомостей щодо включення до ціни товару всіх складових митної вартості, необхідних для її обчислення (витрат на транспортування, завантаження та вивантаження товарів до місця призначення), оскільки умовами контракту передбачено включення продавцем в ціну товару зазначених витрат, відповідно надання додаткових документів, як і необхідність окремого відображення в них вартості таких витрат, митним законодавством не передбчено.

Щодо посилання апелянта на те, що надані декларантом комерційні пропозиції фактично є копією інвойсів, не містять інформації щодо пропозицій для продажу оцінюваних товарів належним покупцям, тому не відображають дійсну вартість товару у розумінні положень статті VII Генеральної угоди з тарифів та торгівлі, суд вказує на таке.

Суд погоджує висновок суду першої інстанції, що з огляду на принцип свободи підприємницької діяльності митний орган не має права втручатися у підприємницьку діяльність суб`єктів зовнішньоекономічної діяльності та не приймати певні документи тільки з підстав відсутності в таких документами певних відомостей (реквізитів).

Частиною другою статті 53 Митного кодексу України встановлено вичерпний перелік документів, який підтверджує митну вартість, в якому відсутній такий документ як комерційна пропозиція.

Відповідно, відсутність в комерційній пропозиції інформації щодо пропозицій для продажу оцінюваних товарів належним покупцям не свідчить, як вважає відповідач, про відсутність відомостей про дійсну вартість товару, особливо з урахуванням того, подані декларантом в сукупності документи повністю підтверджують митну вартість товару, вказані в них відомості узгоджуються між собою та дають змогу ідентифікувати товар, що перевозився та його вартість.

Наступною підставою для коригування митної вартості митний орган зазначає те, що висновки Дніпропетровської ТПП не можуть бути підставою для підтвердження митної вартості, оскільки у наведених джерелах з мережі Інтернет зазначена продукція без врахування технічних характеристик товару, в деяких джерелах вартість продукції вища, ніж вартість оцінюваного товару.

Згідно з частиною першої статті 11 Закону України «Про торгово-промислові палати України» від 02.12.1997 р. № 671/97-ВР (далі Закон № 671/97-ВР) торгово-промислові палати (далі по тексту (скорочено) - ТПП) мають право проводити на замовлення українських та іноземних осіб експертизу, контроль якості, кількості, комплектності товарів (у тому числі експортних та імпортних) і визначати їх вартість.

Відповідно до частини другої статті 11 Закону № 671/97-ВР методичні та експертні документи, видані торгово-промисловою палатою в межах її повноважень, є обов`язковими для застосування на всій території України.

Таким чином, висновки Дніпропетровської ТПП є достовірними, беззаперечними та достатніми доказами того, що дійсна ринкова вартість отриманого товару може дорівнювати контрактній і вказана на умовах поставки, погоджених сторонами зовнішньоекономічного контракту у відповідних інвойсах.

Стосовно таких зауважень митниці, як наявність в договорі купівлі-продажу (зовнішньоекономічному договорі) № 0302.20 від 03.02.2020 р. підпису уповноваженої особи продавця, який на вигляд відтворений за допомогою цифрової техніки, можливе факсиміле, а також відсутності в інвойсах підпису особи продавця, суд вказує на наступне.

Насамперед, суд звертає увагу, що така обставина не була підставою для прийняття рішень про коригування митної вартості.

Митним органом в ході контролю за правильністю визначення митної вартості не висувалось вимог до декларанта про надання оригіналу зовнішньоекономічного контракту для перевірки наявності підпису уповноваженої особи продавця, не ставилось під сумнів справжність контракту та достовірність умов контракту.

Також суд вважає за необхідне зауважити, що у разі виникнення у відповідача сумнівів стосовно справжності контракту, митний орган мав витребувати у декларанта оригінал документа та ініціювати проведення відповідних експертиз.

Щодо відсутності підпису продавця (уповноваженої особи) на інвойсах суд зазначає, що ця обставина не була підставою для прийняття рішень про коригування митної вартості, тому суд не може надавати оцінку обставинами, які не були покладені в основу оскарженого рішення, а виникли тільки під час апеляційного оскарження.

Відтак, суд визнає необґрунтованими доводи відповідача про не підтвердження числового значення митної вартості, визначеної за основним методом визначення митної вартості, що відповідно до приписів Митного кодексу України є підставою для коригування заявленої декларантом митної вартості.

Суд зазначає, що за результатами опрацювання наданих позивачем документів відповідач повинен був застосувати метод визначення митної вартості за ціною угоди щодо товарів, які імпортуються, оскільки позивачем при декларуванні митної вартості зазначені усі складові числового значення митної вартості, а відповідачем не доведено, що позивачем неправильно здійснено розрахунок, а також що до декларації внесено недостовірні або неточні відомості, що надані митному органу документи містять не всі відомості, що підтверджують числові значення складових митної вартості.

10 квітня 2008 року Верховною Радою України шляхом прийняття Закону України № 250-VI ратифіковано Протокол про вступ України до Світової організації торгівлі (надалі - СОТ) та приєдналася до Угоди про СОТ, чим держава взяла на себе зобов`язання, серед іншого, дотримуватися положень Генеральної угоди про тарифи та торгівлю 1994 року (ГАТТ 1994).

Відповідно до статті VII п. 2. (a) Генеральної угоди по тарифам и торгівлі 1947 року (ГАТТ 1947) оцінка імпортованого товару для митної мети повинна ґрунтуватись на дійсній вартості імпортованого товару, який обкладається митом, або аналогічного товару, та не повинна ґрунтуватись на вартості товару національного походження або на вільних чи фіктивних оцінках.

Пунктом 2(b) статті VII ГААТ 1947 встановлено, що від "дійсною вартістю" слід розуміти ціну, за яку, під час та в місці, визначеними законодавством імпортуючої країни, такий чи аналогічний товар продається або пропонується до продажу при звичайному ході торгівлі за умов повної конкуренції. У тому ступені, в якому на ціну такого чи аналогічного товару впливає кількість окремої трансакції, ціна, що розглядається, повинна єдиним способом пов`язуватися або (i) з порівнюваними кількостями, або (ii) з кількостями, не менш сприятливими для імпортерів, ніж ті, в яких більший обсяг товарів продається у торгівлі між країнами експорту та імпорту.

Суд не піддає сумніву право митного органу контролювати митну вартість, заявлену декларантом, але такий контроль повинен здійснюватися в межах повноважень, наданих діючим законодавством. При цьому враховується, що статтею 17 Угоди про застосування статті VII ГАТТ 1994 року визначено, що ніщо в цій Угоді не тлумачиться як обмежуюче або таким, що ставить під сумнів право податкових адміністрацій переконуватися у правдивості або точності будь якої заяви, документу або декларації, що надаються для цілей митної оцінки.

Приймаючи рішення про коригування митної вартості товару, митниця виходила з наявної інформації щодо раніше визначеного рівня митної вартості. Однак, в порушення вимог статті 57 Митного кодексу України митницею не доведено неможливість застосування інших (попередніх) методів (2а-2г) визначення митної вартості товару, а застосовано резервний метод, який відповідно до наведених вище норм законодавства застосовується у випадку, якщо митна вартість товару не може бути визначена за попередніми методами.

При цьому є цілком обґрунтованим зазначення судом першої інстанції, що визначення митної вартості відповідачем за резервним методом за деклараціями, зазначеними у рішеннях про коригування митної вартості, є безпідставним, оскільки у оскаржених рішеннях не наведено мотивів щодо того, що товари за приведеними митними деклараціями та митними деклараціями, поданими позивачем, мають однакові характеристики, зокрема, не зазначено постачальників, умови поставки за вказаними деклараціями та характер контрактів (прямий чи посередницький), які впливають на числові значення митної вартості товарів, а оскаржені рішення містять лише посилання на певні декларації.

Суд зазначає, що відповідачем не доведено, що при коригуванні митної вартості застосована митна вартість товарів, які є ідентичними чи аналогічними оцінюваному товару, відповідно, така митна вартість є співставною із митною вартістю спірного товару та може бути застосована при коригуванні митної вартості оцінюваного товару.

Суд вказує, що ненадання декларантом запитуваних митним органом документів, за відсутності обґрунтування неможливості визначення митної вартості товару за основним методом, не є достатньою підставою для застосування митним органом іншого методу визначення митної вартості. Такий висновок суду відповідає правовому висновку Верховного Суду України, викладеному у постанові від 11.09.2012 р. (реєстраційний № 26347525 в Єдиному державному реєстрі судових рішень), а також в постанові від 31.03.2015 р. в справі № 21-53а15, відповідно до якого митний орган повинен витребувати ті документи, які дають можливість пересвідчитись у правильності чи помилковості задекларованої митної вартості, а не всі, які передбачені статтею 53 МК. Ненадання повного переліку витребуваних документів може бути підставою для визначення митної вартості не за основним методом лише тоді, коли подані документи є недостатніми чи такими, що у своїй сукупності не спростовують сумнів у достовірності наданої інформації.

На підставі наданих декларантом документів, перелік яких відповідає частині другій статті 53 Митного кодексу України, з урахуванням умов поставки товару, відповідач мав можливість перевірити складові числового значення митної вартості, правильність розрахунку, здійсненого декларантом, упевнитись в достовірності та точності заяв, документів чи розрахунків, поданих декларантом, а також відсутності обмежень для визначення митної вартості за ціною договору, наведених у статті 58 Митного кодексу України, і ці документи не містили дійсних розбіжностей, які б давали привід для обґрунтованого сумніву у правильності заявленої митної вартості і необхідності витребовування додаткових документів.

Відповідачем як суб`єктом владних повноважень не доведено правомірності своїх дій щодо відмови у визначенні митної вартості товару за ціною договору, а встановлені судом обставини свідчать про надання позивачем достатнього обсягу документів, необхідних для визначення митної вартості за основним методом. При цьому відповідачем не доведено обґрунтованість виникнення сумніву у заявленій позивачем митній вартості товару за ціною договору.

Формально нижчий рівень митної вартості імпортованого позивачем товару від рівня митної вартості іншого митного оформлення не може розцінюватися як заниження позивачем митної вартості, та не є перешкодою для застосування першого методу визначення митної вартості товару і не може бути достатньою підставою для відмови у здійсненні митного оформлення товару за першим методом визначення його митної вартості.

Відповідачем не спростовано контрактну ціну оцінюваних товарів, об`єктивну можливість і спроможність визначити на підставі наданих позивачем документів зазначену ціну товарів, а також рівень митної вартості товарів за ціною договору за правилами, визначеними у статті 58 Митною кодексу України.

Відповідач не підтвердив належними доказами наявність у поданих позивачем документах розбіжностей, ознак підробки або відсутність всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Таким чином, правильність визначення позивачем митної вартості товару за ціною договору, а також об`єктивна можливість застосування основного методу, не спростовані відповідачем.

З урахуванням викладеного суд дійшов висновку, що судом першої інстанції правильно встановлені обставини справи, судове рішення ухвалено з дотриманням норм матеріального та процесуального права, доводи апеляційної скарги не спростовують висновків суду першої інстанції, тому відсутні підстави для задоволення апеляційної скарги та скасування рішення.

Керуючись ст. ст. 6, 7, 8, 9, 242, 243, 308, 311, 315, 316, 321, 322, 325 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Київської митниці Держмитслужби на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 02.03.2021 р. в справі № 160/15002/20 залишити без задоволення.

Рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 02.03.2021 р. в справі № 160/15002/20 за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Трансформ Енерджи» до Київської митниці Держмитслужби про визнання протиправними та скасування рішень залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття 26.07.2021 р. та може бути оскаржена в касаційному порядку шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повне судове рішення складено 26.07.2021 р.

Суддя-доповідач В.А. Шальєва

суддя С.В. Білак

суддя Н.А. Олефіренко