Справа № 380/2761/20
Суддя: Потабенко Варвара Анатоліївна
Дата ухвалення: 2021-07-19 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЛЬВІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 липня 2021 року справа №380/2761/20

Львівський окружний адміністративний суд:

в складі головуючої судді - Потабенко В.А.,

за участю секретаря судового засідання - Липитчука Я.І.

за участі:

представника позивача - Бабій І.М., згідно договору,

представника відповідача - Невелич Ю.В., згідно наказу,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Львові за правилами загального позовного провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції у Львівській області про визнання протиправними і скасування наказів, поновлення на посаді, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 (далі - ОСОБА_1 , позивач) 09.04.2020 звернувся до Львівського окружного адміністративного суду з позовом до Головного управління Національної поліції у Львівській області (далі - ГУНП у Львівській області, відповідач), в якому просив суд:

- визнати протиправним та скасувати п. 1 наказу №700 від 20.02.2020 "Про застосування дисциплінарних стягнень до працівників Дрогобицького відділу поліції ГУНП у Львівській області та порушення ними службової дисципліни" Головного управління Національної поліції у Львівській області про застосування до начальника Дрогобицького відділу поліції ГУНП у Львівській області полковника поліції ОСОБА_1 , дисциплінарного стягнення - звільнення зі служби в поліції;

- визнати протиправним та скасувати наказ №74 о/с від 17.03.2020 року «По особовому складу» Головного управління Національної поліції у Львівській області про звільнення зі служби в поліції начальника Дрогобицького відділу поліції ГУНП у Львівській області полковника поліції ОСОБА_1 ;

- поновити ОСОБА_1 на службі в Національної поліції на посаді начальника Дрогобицького відділу поліції ГУНП у Львівській області з 18.03.2020;

- стягнути з Головного управління Національної поліції у Львівській області на користь ОСОБА_1 середньомісячне грошове забезпечення за час вимушеного прогулу за період з 18.03.2020 по день фактичного поновлення на службі в Національній поліції на посаді начальника Дрогобицького відділу поліції ГУНП у Львівській області.

Позовні вимоги ґрунтуються на аргументах упередженого ставлення до позивача, оскільки впродовж січня-лютого 2020 року начальник ГУНП у Львівській області В.Віконський безпідставно наклав на ОСОБА_1 наказом №3 від 02.01.2020 дисциплінарне стягнення у вигляді попередження про неповну службову невідповідність, правомірність видання якого перевірялась судом в межах адміністративної справи №830/1035/20. Рішенням Львівського окружного адміністративного суду №830/1035/20 від 19.08.2020, яке набрало законної сили, позов ОСОБА_1 задоволено повністю, скасовано наказ про застосування до ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення як протиправний. 17.03.2020 року ОСОБА_1 звільнено зі служби в поліції за пунктом 6 частини першої статті 77 Закону України "Про Національну поліцію" у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби. Цьому звільненню передувало службове розслідування щодо неналежного виконання службових обов`язків з боку окремих працівників Дрогобицького ВП ГУНП у Львівській області. Висновок службового розслідування складений та затверджений 06.02.2020, на підставі цього висновку на ОСОБА_1 20.02.2020 наказом № 700 накладено дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції. Позивач вказує, що в період, коли проводилось службове розслідування та виносився наказ № 700 від 20.02.2020, він хворів, що підтверджується листком непрацездатності, жодних пояснень щодо обставини, зазначених в цьому наказі не надавав. Щодо інкримінованих йому порушень ОСОБА_1 зазначає таке. Щодо не доведення до безпосередніх виконавців плану основних заходів ГУНП у Львівській області на 2019 рік, то план таких заходів знаходиться у вільному доступі та розміщений на сайті ГУНП у Львівській області, нормами Інструкції з організації планування в системі Національної поліції, затв. наказом НПУ від 24.12.2015 №202, не передбачено обов`язку керівника відділу поліції особисто ознайомлювати про план запланованих заходів кожного працівника під підпис. Зазначає, що надані відповідачем документи, а саме: план основних заходів Дрогобицького ВП ГУНП у Львівській області на І півріччя 2019 року, ІІ півріччя 2019 року та протоколи оперативних нарад під головуванням ОСОБА_1 свідчать, що позивач, будучи керівником Дрогобицького ВП, сформував та довів, оголосив план основних заходів Дрогобицького ВП ГУНП у Львівській області на І та ІІ півріччя 2019 року особистому складу поліції, які (плани) в межах року відділом поліції виконані. Позивач зазначає, що не здійснював порушень норм Порядку розгляду звернень та організації проведення особистого прийому громадян в органах та підрозділах Національної поліції України", затв. наказом МВС України від 15.11.2017 №930 та Порядку ведення єдиного обліку в органах (підрозділах) поліції заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення та інші події, затв. наказом МВС від 08.02.2019 №100. Матеріали справи не містять будь-яких скарг громадян чи інших осіб щодо допущених порушень при розгляді таких звернень, як і доказів підставності подальшого розгляду таких звернень. Зауважує, що рішення про припинення перевірки за матеріалами ЄО особисто не приймав, а уповноважені/відповідальні особи до нього з відповідними рапортами не звертались. Вказує на відсутність процесуальних рішень у вигляді пред`явлення підозри чи обвинувального акта чи судових рішень щодо таких звернень. Щодо зазначення в спірному наказі про порушення норм Порядку взаємодії між органами та підрозділами Національної поліції, закладами охорони здоров`я та органами прокуратури України при встановлені факту смерті людини, затв спільним наказом Національної поліції України, Міністерства охорони здоров`я та Генеральної прокуратури України від 29.09.2017 №807/1193/279 про те, що ОСОБА_1 затверджував висновки щодо ненасильницької смерті за місцем проживання, складені підлеглими працівниками, не перевіряв їх якість та повноту складання, то позивач зауважує, що складанню висновку щодо ненасильницької смерті за місцем проживання передує певний комплекс заходів (від надходження повідомлення про смерть людини;, реєстрації цього повідомлення в журналі єдиного обліку заяв і повідомлень про вчинені кримінальні правопорушення та інші події, повідомлень про факт смерті людини, виїзд за місцем проживання людини, в т.ч. при необхідності з лікарем/фельдшером, складання висновку щодо ненасильницької смерті людини за місцем проживання), і, крім того, такий висновок є результатом колегіальної роботи та обмежений короткими строками складання. Зауважує, що перед затвердженням такого висновку керівником відділу поліції такий в обов`язковому порядку погоджується керівником слідчого підрозділу. Вважає, що висновки щодо ненасильницької смерті людини за місцем проживання оперативним складом Дрогобицького ВП складались чітко, з дотриманням усіх обов`язкових реквізитів, окремі/поодинокі недоліки свідчать лише про оперативність підготовки цих висновків, обмеженість часових рамок складання таких та не впливають на висновок про ненасильницьку смерть людини, зауваживши, що померлі були особами похилого віку, перебували на обліку в онколога тощо. Щодо зазначення в наказі, що ОСОБА_1 неналежно здійснювалась організація реагування на правопорушення та події, подолання наслідків надзвичайних ситуацій, а також неналежне виконання службових обов`язків в частині організації та дієвого контролю за дотриманням службової дисципліни, зазначає, що за період керівництва ОСОБА_1 відділом поліції не виникали надзвичайні ситуації, тому не було потреби в подоланні таких. Вказує, що відповідач не надав будь-яких доказів неналежного виконання ОСОБА_1 службових обов`язків в частині організації контролю за дотриманням службової дисципліни підлеглих працівників. Позивач вказує, що в оскаржуваному наказі відповідач не зазначив ступеня небезпеки наслідків від вчинених проступків. Вважає, що при обранні стягнення відповідач не взяв до уваги низку заохочень. З урахуванням наведеного, позивач вважає спірні накази протиправними, просить скасувати наказ про притягнення до дисциплінарної відповідальності та про звільнення зі служби, а також поновити на його службі, зі стягненням середнього грошового забезпечення за час вимушеного прогулу.

Відповідач, ГУНП у Львівській області, позов не визнав з підстав, викладених у відзиві на позовну заяву (вх. 24358 від 15.05.2020), письмових поясненнях (вх. №10621 від 16.02.2021), просив суд відмовити у задоволенні позову ОСОБА_1 в повному обсязі. Відзив та письмові пояснення відповідача містять аналогічні за змістом мотиви до викладених в оскаржуваному наказі № 700 від 20.023.2020 року. Крім того, відповідач зауважує, що опитати щодо виявлених у ході інспектування недоліків ОСОБА_1 не видалось можливим, оскільки останній відмовився надавати будь-які пояснення, про що складено відповідний акт від 03.01.2020, зареєстрований за № 68/13-2020. Відповідач вказує, що виявлені в процесі службового розслідування систематичні грубі порушення службової дисципліни, допущені працівниками ввіреного позивачу підрозділу, призвели до тяжких наслідків та вказували на наявність обтяжуючої обставини при обранні виду стягнення, що застосували до ОСОБА_1 . При цьому, пом`якшуючих обставин для кваліфікації вчиненого ОСОБА_1 дисциплінарного проступку не було встановлено.

18.06.2020 від позивача (вх. № 30371) надійшла відповідь на відзив.

За вх. №10622 від 17.02.2021 представником позивача було надано додаткові пояснення у справі.

Крім того, за вх. №39972 від 03.06.2021 представником позивача було надано додаткові пояснення у справі.

Відповідач на вимогу суду надав суду копії матеріалів, які стосуються підстав прийняття оскаржуваного рішення.

Суд, заслухавши пояснення представників сторін, дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі факти, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для вирішення спору по суті, встановив такі фактичні обставини справи та відповідні їм правовідносини:

ОСОБА_1 з 2000 року проходив службу в органах внутрішніх справ, з 20.03.2017 обіймав посаду начальника Дрогобицького відділу поліції Головного управління Національної поліції у Львівській області (далі - Дрогобицький ВП ГУНП у Львівській області), має військове звання "полковник поліції".

ОСОБА_1 неодноразово заохочувався (том 2, а.с. 199-232), за останні роки - наказом МВС України №2700о/с від 24.12.2014 за багаторічну бездоганну службу, сумлінне ставлення до виконання своїх обов`язків, вагомі особисті досягнення в боротьбі зі злочинністю та охороні громадського порядку, ініціативу та наполегливість нагороджений відзнакою - медаллю МВС України "10 років сумлінної служби"; указом Президента України №53/2016 від 17.02.2016 нагороджений відзнакою Президента України "За участь в антитерористичній операції"; розпорядженням голови Верховної Ради України №47-11 від 31.01.2019 за вагомий особистий внесок у справу боротьби із злочинністю, забезпечення правопорядку, високі досягнення в захисті прав і свобод громадян в складних умовах загрози життю і здоров`ю, високий професіоналізм нагороджений грамотою Верховної Ради України.

02.01.2020 року п. 1 наказу № 3 ГУНП у Львівській області «Про застосування дисциплінарного стягнення до працівників територіальних підрозділів Головного управління Національної поліції у Львівській області» до начальника Дрогобицького відділу поліції ГУНП у Львівській області полковника поліції ОСОБА_1 застосовано дисциплінарне стягнення - попередження про неповну службову відповідність.

Рішенням Львівського окружного суду від 08.09.2020, яке залишено без змін постановою Восьмого апеляційного адміністративного суду від 15.03.2021, п. 1 наказу № 3 ГУНП у Львівській області «Про застосування дисциплінарного стягнення до працівників територіальних підрозділів Головного управління Національної поліції у Львівській області» від 02.01.2020 року в частині застосування до начальника Дрогобицького відділу поліції ГУНП у Львівській області полковника поліції ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення у вигляді попередження про неповну службову відповідність скасовано, як протиправний.

На виконання вимог пункту 2 Розділу VIII «Інструкції з організації та проведення перевірок службової діяльності органів (підрозділів) Національної поліції», затвердженої наказом МВС України від 31.01.2017 № 67, 24.12.2019 відбулась розширена нарада ГУНП у Львівській області, на якій розглядались результати комплексного інспектування службової діяльності Дрогобицького відділу поліції ГУНП у Львівській області, проведеного в період часу з 03 по 06 грудня 2019 року.

За висновками проведеного інспектування стан службової діяльності Дрогобицького ВП ГУНП у Львівській області оцінено, як незадовільний, у зв`язку із чим на розширеній нараді ГУНП у Львівській області (протокол від 24.12.2019 № 138) прийнято рішення щодо необхідності призначення та проведення службового розслідування за фактами порушень, виявлених під час інспектування зазначеного вище підрозділу.

На виконання наказу ГУНП у Львівській області від 28.12.2019 № 3982 відповідач провів службове розслідування за фактом можливого неналежного виконання службових обов`язків з боку окремих працівників Дрогобицького відділу поліції ГУНП у Львівській області та за наслідками якого складений висновок службового розслідування щодо можливого неналежного виконання службових обов`язків з боку окремих працівників Дрогобицького відділу поліції ГУНП у Львівській області від 06.02.2020.

За результатами службового розслідування щодо можливого неналежного виконання службових обов`язків з боку окремих працівників Дрогобицького відділу поліції ГУНП у Львівській області, призначеного наказом ГУНП у Львівській області від 28.12.2019 № 3982, начальником ГУНП у Львівській області В.Віконським 20.02.2020 прийнято наказ № 700 "Про застосування дисциплінарних стягнень до працівників Дрогобицького відділу поліції ГУНП у Львівській області та порушення ними службової дисципліни".

На сторінках 200-204 висновку службового розслідування від 06.02.2020 року викладені недоліки/факти, які були зафіксовані та які стали підставою для висновку щодо неналежного виконання службових обов`язків з боку начальника Дрогобицького ВП ГУНП у Львівській області полковника поліції ОСОБА_1 ..

Так, згідно вказаного висновку службового розслідування, недоліки, виявлені у ході комплексного інспектування, стали можливими наслідок неналежного виконання службових обов`язків з боку начальника Дрогобицького ВП ГУНП у Львівській області полковника поліції ОСОБА_1 , який на думку відповідача, допустив наступні порушення:

- порушення вимог пунктів 2, 3, 4, 5 розділу VI «Інструкції з організації планування в системі Національної поліції», затвердженого наказом НПУ від 24.12.2015 № 202, а саме: не довів до безпосередніх виконавців план основних заходів ГУНП у Львівській області на 2019 рік, не організував роботу щодо своєчасного і якісного виконання запланованих заходів у ньому, із конкретизацією завдань для виконавців;

- порушення вимог пункту 1 Розділу IV «Порядку розгляду звернень та організації проведення особистого прийому громадян в органах та підрозділах Національної поліції України», затвердженого наказом МВС України від 15.11.2017 № 930, а саме: ознайомлюючись із довідками про припинення перевірки за результатами розгляду звернення головного інженера КП «Управитель ЖЄО ДМР» ОСОБА_2 , звернення начальника Головного управління Держпраці у Львівській області Вільхової О., ОСОБА_3 , не вивчив суті порушених у них питань, не вжив заходів для об`єктивного вирішення порушених автором звернень питань;

- порушення вимог пункту 3 Розділу ІІІ «Порядку ведення єдиного обліку в органах (підрозділах) поліції заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення та інші події», затвердженого наказом МВС від 08.02.2019 № 100, а саме: отримавши матеріали ЄО № 12337 від 03.11.2019 за зверненням ОСОБА_4 , ЄО № 12270 від 01.11.2019 за зверненням ОСОБА_5 , в яких містились відомості про вчинення кримінального правопорушення, передбаченого статтею 185 КК України, та ЄО № 9073 від 17.08.2019 за зверненням ОСОБА_6 , у яких містилися відомості про вчинення кримінального правопорушення, передбаченого статтею 357 КК України, невідкладно не повернув їх до чергової служби для передавання до органу досудового розслідування для внесення відповідних відомостей до ЄРДР. Натомість вищезазначені матеріали ЄО були розглянуті в порядку, передбаченому Законом України "Про зверненням громадян";

- порушення вимог пункту 2 Розділу VI «Порядку ведення єдиного обліку в органах (підрозділах) поліції заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення та інші поліції», затвердженого наказом МВС України від 08.02.2019 № 100, а саме: не забезпечив належного контролю за повнотою внесеної інформації про заяви (повідомлення). в ІТС ІПНП, що у свою чергу призвело до того, що працівники Дрогобицького ВП ГУНП у Львівській області, які отримували повідомлення від працівників підрозділу « 102» через систему ІПНП про вчинення кримінальних правопорушень чи інші події, вносили до них корективи з викривленим змістом;

- порушення вимог пункту 7 Розділу IV «Порядку взаємодії між органами та підрозділами Національної поліції, закладами охорони здоров`я та органами прокуратури України при встановлені факту смерті людини», затвердженого спільним наказом Міністерства внутрішніх справ України, Міністерства охорони здоров`я та Генеральної прокуратури України від 29.09.2017 № 807/1193/279, а саме: затверджував висновки щодо ненасильницької смерті людини за місцем проживання, складені підлеглими працівниками, без погодження з керівником слідчого підрозділу, не перевіривши якість та повноту їх складання, оскільки вивченням було встановлено, що вони не підписані лікарем чи фельдшером закладу охорони здоров`я, який констатував факт смерті та проводив огляд трупа, зокрема, у висновках відсутні відомості про особу, яка виявила труп, та її пояснення про обставини смерті; відомості про близьких родичів та їх пояснення про обставини смерті; відомості щодо диспансерного спостереження за хворим, дата його останнього лікарем, наявність захворювань; відомості про видачу лікарського (фельдшерського) свідоцтва про смерть;

- порушення вимог пункту 1 Розділу VII «Інструкції з організації реагування на заяви та повідомлення про кримінальні, адміністративні правопорушення або події та оперативного інформування в органах (підрозділах) Національної поліції України», затвердженої наказом МВС України від 16.02.2018 № 111, а саме: неналежним чином організував стан реагування підлеглими працівниками на повідомлення про кримінальні, адміністративні правопорушення або події, достовірність, повноту і своєчасність подання інформації до чергової служби вищого рівня, інших органів державної влади, що призвело до не реагування працівниками Дрогобицького ВП ГУНП у Львівській області на окремі повідомлення про кримінальні правопорушення чи інші події;

- порушення вимог пунктів 13 та 14 Розділу 2 Посадової інструкції, затвердженої 19.09.2019 начальником ГУНП у Львівській області полковником поліції Віконським В.В. , а саме: не вжив заходів для збереження майна, а саме - 2(двох) бронежилетів Модуль ТТ, 2(двох) бронежилетів Ескорт 2 та 32(тридцяти двох) пар наручників БРМ-92, у зв`язку із чим начальником Дрогобицького ВП ГУНП у Львівській області не належним чином забезпечено збереження та належне використання майна озброєння, що призвело до втрати майна ГУНП у Львівській області;

- не дотримано вимог "Інструкції з організації взаємодії органів досудового розслідування з іншими органами та підрозділами Національної поліції України в запобіганні кримінальним правопорушенням, їх виявленні та розслідуванні", затвердженої наказом МВС України від 07.07.2017 №575, а саме: не здійснено організацію своєчасного направлення на місце події слідчо-оперативної групи (далі - СОГ) у повному складі, інших працівників органу, підрозділу поліції залежно від обставин та характеру вчиненого кримінального правопорушення та доставляння за необхідності до місця події спеціалістів інших органів, не забезпечується включення до СОГ кінолога зі службовим собакою; на першочерговому етапі кримінального провадження, не організовується складення узгодженого плану слідчих (розшукових) дій та негласних слідчих (розшукових) дій, спрямованих на встановлення осіб, що вчинили кримінальні правопорушення; щомісяця не проводиться аналіз наявної оперативної та іншої інформації в кримінальних провадженнях щодо нерозкритих кримінальних правопорушень; яким щомісяця за окремим графіком спільно з керівником органу досудового розслідування не заслуховуються члени СОГ, керівники оперативних підрозділів, а за необхідності - інших працівників поліції про результати роботи з розкриття і розслідування конкретних кримінальних правопорушень, виконання плану слідчих (розшукових) дій і негласних слідчих (розшукових) дій, надавати практичну допомогу в їх проведенні; не забезпечуються належні умови зберігання вилучених з місць подій слідів, речових доказів з метою проведення з ними необхідних судових експертиз, виконання щодо цих речових доказів рішень судів; яким після надходження до органу поліції інформації про вчинення кримінального правопорушення та внесення інформації до ЄРДР не організовується проведення комплексу першочергових заходів та невідкладних слідчих (розшукових) дій, у тому числі за дорученням слідчого, спрямованих на встановлення особи, яка вчинила кримінальне правопорушення, та з`ясування всіх обставин події, а також не організовано та не забезпечено подальшу роботу з розкриття кримінальних правопорушень, по яких особи не встановлені по «гарячих слідах»; яким задля належної організації розслідування тяжких та особливо тяжких злочинів учинених у минулих роках, не створено спеціалізовані постійно діючі СОГ; яким не організовано складення Плану проведення слідчих (розшукових) дій та негласних слідчих (розшукових) дій, який погоджується керівниками органу досудового розслідування та оперативного підрозділу; яким взагалі не проводяться оперативні наради про результати роботи СОГ з виявлення осіб, які вчинили кримінальні правопорушення, так і тих, які викликали суспільний резонанс; яким взагалі не здійснюється контроль за виконанням доручень слідчих, наданих в порядку ст. 40 КПК України, крім цього, останнім не визначено, шляхом видання наказу, конкретних осіб, на яких покладаються обов`язки, щодо ведення обліку доручень слідчих для їх своєчасного виконання, на оперативних нарадах не здійснюється інформування про стан виконання доручень слідчих; яким стан досудового розслідування тяжких та особливо тяжких злочинів, а також факти допущених недоліків у роботі окремих СОГ взагалі не розглядаються на оперативних нарадах; який не координує оперативно-розшукову діяльність підпорядкованих органів, підрозділів поліції під час розшуку підозрюваних та не проводить оперативні наради з питань організації розшуку осіб, які переховуються від органів слідства; яким не проводяться взаємозвірення кількості підозрюваних, оголошених у розшук, та заведених ОРС, за результатами якого повинен складатися акт такого взаємозвірення, який ним затверджується; яким щомісяця не організовано проведення оперативних нарад, щодо результатів роботи з виявлення осіб, які вчинили кримінальні правопорушення у сфері обігу наркотичних засобів, а стан досудового розслідування у кримінальних провадженнях про тяжкі та особливо тяжкі злочини цієї категорії, які викликали суспільний резонанс - щотижня; яким щомісяця не здійснюється взаємозвіряння між кількістю обвинувачених, оголошених в розшук за рішенням суду, та заведеними стосовно таких осіб ОРС;

- порушення вимог Інструкції з організації реагування на заяви та повідомлення про кримінальні, адміністративні правопорушення або події та оперативного інформування в органах (підрозділах) Національної поліції України, затвердженої наказом МВС України від 16.02.2018 №111, зокрема пункту 2 розділу VІІ, щодо належної організації реагування на правопорушення або події, подолання наслідків надзвичайних ситуацій, забезпечення взаємодії з іншими правоохоронними органами, органами державної влади та місцевого самоврядування, своєчасного інформування.

Вищевказаним порушенням службової дисципліни зі сторони окремих працівників Дрогобицького ВП ГУНП сприяло неналежне виконання службових обов`язків в частині організації якісного та дієвого контролю за дотриманням службової дисципліни та здійснення індивідуально - виховної роботи із працівниками підпорядкованого підрозділу зі сторони начальника Дрогобицького ВП ГУНП у Львівській області полковника поліції ОСОБА_1 , який, як керівник будучи зобов`язаним контролювати дотримання підлеглими службової дисципліни, аналізувати її стан, проводити профілактичну роботу із зміцнення службової дисципліни та запобігання вчиненню підлеглими правопорушень, не вжив відповідних дієвих управлінських рішень для забезпечення належного стану службової дисципліни у підпорядкованому підрозділі, чим порушив службову дисципліну, зокрема основні обов`язки поліцейського, передбачені частиною 1 статті 18 Закону України «Про Національну поліцію», пунктом 7 частини 1 статті 3 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 № 2337-VIII та пунктом 3 розділу V Правил етичної поведінки поліцейського, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 № 1179.

Враховуючи викладене, а також те, що відповідно до частини 12 статті 19 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 № 2337-VIII, у разі притягнення до дисциплінарної відповідальності поліцейського, який має дисциплінарне стягнення і вчинив дисциплінарний проступок, дисциплінарне стягнення, що застосовується, повинно бути суворішим, ніж попереднє, за вищевказане порушення службової дисципліни зі сторони полковника поліції ОСОБА_1 , ураховуючи наявне у нього дисциплінарне стягнення - попередження про неповну службову відповідність та за наявності спеціального звання - полковник поліції, що є його первинним у Національній поліції України і не підлягає позбавленню, тому до останнього пропонувалось застосувати наступний вид дисциплінарного стягнення - звільнення з посади.

В наказі № 700 від 20.02.2020 зазначено, що вищевказаним порушенням службової дисципліни зі сторони окремих працівників Дрогобицького ВП ГУНП у Львівській області сприяло неналежне виконання службових обов`язків в частині організації якісного та дієвого контролю за дотриманням службової дисципліни та здійснення індивідуально - виховної роботи із працівниками підпорядкованого підрозділу, зі сторони начальника Дрогобицького ВП ГУНП у Львівській області полковника поліції ОСОБА_1 , котрий, як керівник будучи зобов`язаним контролювати дотримання підлеглими службової дисципліни, аналізувати її стан, проводити профілактичну роботу із зміцнення службової дисципліни та запобігання вчиненню підлеглими правопорушень, не вжив відповідних дієвих управлінських рішень для забезпечення належного стану службової дисципліни у підпорядкованому підрозділі, чим порушив службову дисципліну, зокрема основні обов`язки поліцейського, передбачені частиною 1 статті 18 Закону України «Про Національну поліцію», пунктом 7 частини 1 статті 3 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затв. Законом України від 15.03.2018 №2337-VІІ та пунктом 3 розділу V Правил етичної поведінки поліцейського, затв. наказом МВС України 09.11.2016 №1179".

Оскарженим наказом № 700 від 20.02.2020 начальник ГУНП у Львівській області В.Віконський за грубе порушення службової дисципліни, зокрема, вимог пунктів 1, 2 частини 1 статті 18 Закону України «Про Національну поліцію», пункту 7 частини 1 статті 3 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, статей 15, 19 Закону України «Про звернення громадян», пункту 3 розділу V Правил етичної поведінки поліцейського, затв. наказом МВС України 09.11.2016 №1179, пунктів 2, 3, 4, 5 розділу VІ «Інструкції з організації планування в системі Національної поліції», затв. наказом НПУ від 24.12.2015 №202, пункту 1 розділу IV «Порядку розгляду звернень та організації проведення особистого прийому громадян в органах та підрозділах Національної поліції України», затв. наказом МВС України від 15.11.2017 №930, пункту 3 розділу III, пункту 2 розділу VI «Порядку ведення єдиного обліку в органах (підрозділах) поліції заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення та інші події», затв. наказом МВС від 08.02.2019 №100, пункту 7 розділу IV «Порядку взаємодії між органами та підрозділами Національної поліції, закладами охорони здоров`я та органами прокуратури України при встановленні факту смерті людини», затв. спільним наказом Міністерства внутрішніх справ України, Міністерства охорони здоров`я та Генеральної прокуратури України від 29.09.2017 №807/1193/279, пункту 2 розділу VІІ, пункті 1 розділу VІІ «Інструкції з організації реагування на заяви та повідомлення про кримінальні, адміністративні правопорушення або події та оперативного інформування в органах (підрозділах) Національної поліції України», затв. Наказом МВС України від 16.02.2018 №111, частини 3,4 розділу ІІ, частин 1,3,8 розділу V, частин 3,8 розділу V, частин 4,5 розділу VІІ, частини 6 розділу VІІІ, пункту 4 частини 4 розділу ХІ, пункту 2 частини І Розділу XVI «Інструкції з організації взаємодії органів досудового розслідування з іншими органами та підрозділами Національної поліції України в запобіганні кримінальним правопорушенням, їх виявленні та розслідуванні», затв. наказом МВС України від 07.07.2017 №575, наклав на начальника Дрогобицького ВП ГУНП у Львівській області полковника поліції ОСОБА_1 дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції.

17.03.2020 на підставі наказу начальника ГУНП у Львівській області №74о/с ОСОБА_1 з 17.03.2020 звільнено зі служби в поліції за пунктом 6 частини першої статті 77 Закону України «Про Національну поліцію» у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби. Як підставу видання цього наказу зазначено наказ ГУНП від 20.02.2020 № 700.

ОСОБА_1 тривалий час перебував на лікуванні, в підтвердження чого надав медичні документи. Так, відповідно до довідок про тимчасову непрацездатність ОСОБА_1 02.12.2019 по 26.12.2019, з 26.12.2019 по 06.01.2020 перебував на стаціонарному лікуванні, з 07.01.2020 по 10.02.2020 перебував на амбулаторному лікуванні, після 10.02.2020 продовжував хворіти.

З матеріалів справи вбачається, що з наказом про звільнення він ознайомився 18.03.2020, а в період, коли проводилось службове розслідування та за результатом якого прийнятий наказ № 700 від 13.03.2020 про накладення дисциплінарного стягнення, перебував на лікарняному.

Відповідач доказів ознайомлення позивача з документами, що стосуються службового розслідування, суду не надав.

Накладення дисциплінарного стягнення, а саме попередження про неповну службову невідповідність на підставі наказу № 3 від 02.01.2020 та правомірність прийняття цього наказу позивач оскаржив до суду.

Рішенням Львівського окружного суду № 830/1035/20 від 08.09.2020, яке залишено без змін постановою Восьмого апеляційного адміністративного суду від 15.03.2021, визнано протиправним та скасовано п. 1 наказу № 3 ГУНП у Львівській області «Про застосування дисциплінарного стягнення до працівників територіальних підрозділів Головного управління Національної поліції у Львівській області» від 02.01.2020 про застосування до начальника Дрогобицького відділу поліції ГУНП у Львівській області полковника поліції ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення у вигляді попередження про неповну службову відповідність.

Відповідно до пункту 17 частини першої статті 4 та пункту 2 частини першої статті 19 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) спори з приводу проходження публічної служби віднесено до юрисдикції адміністративних судів. Служба в поліції є державною службою особливого характеру, яка є професійною діяльністю поліцейських з виконання покладених на поліцію повноважень і є одним із різновидів публічної служби.

Отже, цей спір належить до юрисдикції адміністративних судів.

Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України визначає Закон України «Про Національну поліцію» від 02.07.2015 №580-VIII, з наступними змінами та доповненнями (далі - Закон України «Про Національну поліцію»).

Стаття 18 Закону України «Про Національну поліцію» визначає основні обов`язки поліцейського. Зокрема, поліцейський зобов`язаний: неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва (пункти 1, 2 частини першої).

Статтею 19 Закону України «Про Національну поліцію» визначає види відповідальності поліцейських. У разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону (частина перша).

Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом (частина друга).

Обов`язки керівника щодо підлеглих визначені в статті 3 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затв. Законом України № 2337-VIII від 15.03.2018 (далі - Дисциплінарний статут). Так, керівник несе відповідальність за дотримання підлеглими службової дисципліни. З метою забезпечення дотримання службової дисципліни керівник зобов`язаний: 1) створити умови, необхідні для виконання підлеглими обов`язків поліцейського; 2) поважати честь і гідність підлеглих, не допускати порушень їхніх прав та соціальних гарантій; 3) розвивати у підлеглих розумну ініціативу та самостійність під час виконання ними обов`язків поліцейського; 4) сприяти підвищенню підлеглими рівня кваліфікації, достатнього для виконання службових повноважень; 5) вивчати індивідуальні та професійні якості підлеглих, забезпечуючи прозорість і об`єктивність в оцінюванні їхньої службової діяльності; 6) забезпечити сприятливий стан морально-психологічного клімату в колективі, своєчасно вчиняти дії із запобігання порушенню службової дисципліни підлеглими та виникненню конфліктів між ними; 7) контролювати дотримання підлеглими службової дисципліни, аналізувати її стан та об`єктивно доповідати про це безпосередньому керівникові, проводити профілактичну роботу із зміцнення службової дисципліни та запобігання вчиненню підлеглими правопорушень; 8) у разі виявлення порушення підлеглим службової дисципліни вжити заходів для припинення такого порушення та застосувати дисциплінарне стягнення до порушника або порушити клопотання про застосування стягнення уповноваженим керівником.

Згідно з частиною першою статті 11 Дисциплінарного статуту за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.

Частиною третьою статті 13 Дисциплінарного статуту визначено види дисциплінарних стягнень. Так до поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.

За визначенням, наведеним в частині першій статті 14 Дисциплінарного статуту службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського.

Відповідно до статті 37 Закону України «Про запобігання корупції», Закону України «Про Національну поліцію», з метою формування в поліцейських почуття відповідальності стосовно дотримання професійно-етичних норм поведінки під час виконання службових обов`язків, а також сприяння посиленню авторитету та довіри громадян до Національної поліції України затверджено Правила етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом Міністерства внутрішніх справ України 09.11.2016 № 1179 (далі - Правила етичної поведінки поліцейських).

Згідно з пунктом 1 розділу І ці Правила етичної поведінки поліцейських є узагальненим зібранням професійно-етичних вимог щодо правил поведінки поліцейських та спрямовані на забезпечення служіння поліції суспільству шляхом забезпечення охорони прав і свобод людини, протидії злочинності, підтримання публічної безпеки і порядку на засадах етики та загальнолюдських цінностей. Ці Правила поширюються на всіх поліцейських, які проходять службу в Національній поліції України. Дотримання вимог цих Правил є обов`язком для кожного поліцейського незалежно від займаної посади, спеціального звання та місцеперебування.

Розділ V «Контроль керівників поліції за дотриманням етики поліцейським» Правил етичної поведінки поліцейських містить, крім іншого, такі норми:

- керівник органу (підрозділу) поліції зобов`язаний запобігати проявам неетичної поведінки своїх підлеглих поліцейських шляхом організації роботи з розвитку професійної етики, у тому числі через проведення навчань, інформаційно-роз`яснювальної роботи.

- керівник органу (підрозділу) поліції повинен:

бути прикладом дотримання Конституції та законів України, інших нормативно-правових актів, прийнятих відповідно до Конституції та законів України, професійно-етичних вимог, основних принципів професійної діяльності та правил поведінки поліцейських, визначених цими Правилами, а також вимагати їх дотримання від підлеглих;

відповідати за віддані (видані) розпорядження (доручення) і накази, наслідки їх реалізації, відповідність їх законодавству України;

об`єктивно оцінювати виконання службових обов`язків підлеглими, а в разі порушення норм законодавства України або недотримання вимог цих Правил - ініціювати притягнення їх до відповідальності згідно із законодавством України;

заохочувати етичну поведінку;

запобігати виникненню конфлікту інтересів у діяльності підлеглих, а в разі виникнення - сприяти його оперативному вирішенню.

Оцінюючи фактичні обставини справи та аргументи сторін через призму наведених норм права суд керується такими міркуваннями.

У висновку службового розслідування за фактом неналежного виконання службових обов`язків з боку окремих працівників Дрогобицького ВП ГУНП у Львівській області дисциплінарна комісія дійшла висновку, серед іншого, про вчинення грубого порушення службової дисципліни зі сторони начальника Дрогобицького ВП ГУНП у Львівській області, яке виразилось у тому, що ОСОБА_1 не довів до безпосередніх виконавців план основних заходів ГУНП на 2019 рік, не організував роботу щодо своєчасного та якісного виконання запланованих заходів із конкретизацією завдань до виконавців, чим порушив вимоги пунктів 2, 3, 4, 5 розділу VІ «Інструкції з організації планування в системі Національної поліції», затв. наказом НПУ від 24.12.2015 №202 (том 1 а.с. 101, стор. 7-8 акта комплексного інспектування).

Наказом Нацполіції України №202 від 24.12.2015 затверджена Інструкція з організації планування в системі Національної поліції України (далі - Інструкція №202), яка визначає:

1) види планів, що розробляються в системі Національної поліції України, порядок їх розроблення та затвердження;

2) порядок планування в апараті Національної поліції України, територіальних (міжрегіональних) органах та відокремлених структурних підрозділах;

3) організацію планування, коригування планів, основні вимоги до їх змісту, структури і реквізитів;

4) організацію виконання запланованих заходів;

5) контроль за виконанням планів.

За визначення, наведеним в пункті 3 Інструкції №202:

- планування - процес складання планів, що становить собою сукупність послідовних дій: збирання, систематизація та аналіз вихідної інформації (у тому числі пропозицій виконавців плану), підготовка проекту плану, його узгодження з відповідальними виконавцями і співвиконавцями, затвердження плану, доведення плану до виконавців і співвиконавців;

- план ? заздалегідь накреслена програма заходів, що передбачає порядок, обсяг, термін їх здійснення та виконавців;

- суб`єкт планування - орган, підрозділ поліції, який здійснює розроблення плану;

- контроль за виконанням планів - сукупність дій, спрямованих на забезпечення своєчасного і повного виконання запланованих заходів, аналіз ходу і результатів їх виконання.

Розділ VI. Організація виконання планів Інструкції №202 містить такі норми:

1. Затверджені плани, а за необхідності і копії планів, витяги з них надсилаються виконавцям у триденний термін після дати затвердження.

2. Плани, що надійшли до органу і підрозділу поліції, доводяться до виконавців у порядку, визначеному Типовою інструкцією з діловодства у центральних органах виконавчої влади, Раді міністрів Автономної Республіки Крим, місцевих органах виконавчої влади, яка затверджена постановою Кабінету Міністрів України від 30 листопада 2011 року № 1242.

3. Доведення плану до його безпосередніх виконавців може здійснюватися також шляхом проведення спеціальних інструктивних нарад з працівниками, спеціальних занять з найбільш важливих заходів плану, надсилання виконавцям витягів з плану, а також доведення деяких заходів до виконавців в індивідуальному порядку.

4. У разі якщо виконання запланованого заходу покладено на декількох виконавців, а інше в плані не визначено, відповідальним є той, що зазначений першим. Він організовує і координує роботу з виконання заходу, готує і подає узгоджені із співвиконавцями узагальнені підсумкові документи, у яких викладає суть ужитих заходів.

5. У разі необхідності орган чи підрозділ поліції, який є відповідальним виконавцем, готує доручення щодо організації своєчасного і якісного виконання запланованих заходів із конкретизацією завдань для співвиконавців.

6. Співвиконавці зобов`язані брати участь у реалізації запланованого заходу, надавати в установлений строк необхідні матеріали (проекти документів, довідки, відомості).

Розділ VIII. Контроль за виконанням планів Інструкції №202 містить такі норми:

4. Висновки за результатами перевірок (інспектувань) з питань планування повинні ґрунтуватися на оцінці практичної реалізації завдань, а не на наявності відміток, правильності оформлення звітних документів, кількості винесених на розгляд нарад питань.

Разом з тим, відповідач вважає, що відсутність відміток про виконання свідчить про невиконання План-заходів, що суперечить п.4 Розділ VIII Інструкції №202.

Крім того, у висновку службової перевірки зазначено, що перевіркою стану виконання організаційно-розпорядчих документів НПУ, ГУНП встановлено, що відповіді про виконання таких в наявності, проте підтверджуючі матеріали про виконання тих чи інших заходів відсутні. Разом з тим в окремій папці зберігаються протоколи оперативних нарад керівництва НПУ, ГУНП без визначення виконавців протокольних рішень і, як наслідок, без підтверджуючих документів про виконання протокольних рішень.

При цьому позивач надав протоколи оперативної наради при начальнику Дрогобицького ВП ГУНП у Львівській області питанням порядку денного якого було дотриманням стану виконавчої, службової, транспортної дисципліни, законності у підрозділ, обговорювались питання оформлення графіків чергувань, аналізу роботи секторів реагування патрульної поліції, своєчасного реагування на заяви та повідомлення про вчинені правопорушення.

Відтак, судом проаналізовано протоколи нарад Дрогобицького ВП ГУНП у Львівській області, з яких вбачається, що керівництвом, в тому числі особисто ОСОБА_1 , неодноразово піднімались питання щодо розподілу та покладення відповідних обов`язків на працівників Дрогобицького ВП ГУНП у Львівській області, а відтак, твердження про неналежне ознайомлення чи невиконання плану - заходів не знайшло свого підтвердження в ході судового розгляду справи.

Окрім цього, відповідач вважає, що полковник поліції ОСОБА_1 в порушення вимог пункту 1 Розділу IV «Порядку розгляду звернень та організації проведення особистого прийому громадян в органах та підрозділах Національної поліції України», затвердженого наказом МВС України від 15.11.2017 № 930, ознайомлюючись із довідками про припинення перевірки за результатами розгляду звернення головного інженера КП «Управитель ЖЄО ДМР» ОСОБА_2 , звернення начальника Головного управління Держпраці у Львівській області Вільхової О. Піваса Т.С., не вивчив суті порушених у них питань, не вжив заходів для об`єктивного вирішення порушених автором звернень питань.

Відповідно до частини першої статті 15 Закону України «Про звернення громадян» від 02.10.1996 № 393/96-ВР (далі - Закону України «Про звернення громадян») органи державної влади, місцевого самоврядування та їх посадові особи, керівники та посадові особи підприємств, установ, організацій незалежно від форм власності, об`єднань громадян, до повноважень яких належить розгляд заяв (клопотань), зобов`язані об`єктивно і вчасно розглядати їх, перевіряти викладені в них факти, приймати рішення відповідно до чинного законодавства і забезпечувати їх виконання, повідомляти громадян про наслідки розгляду заяв (клопотань).

Стаття 19 Закону України «Про звернення громадян» визначає обов`язок органів державної влади і місцевого самоврядування, підприємства, установи, організації незалежно від форм власності, об`єднання громадян, засоби масової інформації, їх керівники та інші посадові особи в межах своїх повноважень зобов`язані об`єктивно, всебічно і вчасно перевіряти заяви чи скарги; письмово повідомляти громадянина про результати перевірки заяви чи скарги і суть прийнятого рішення.

Наказом МВС України №930 від 15.11.2017 затверджений Порядок розгляду звернень та організації проведення особистого прийому громадян в органах та підрозділах Національної поліції України (далі - Порядок №930), який установлює єдиний для апарату центрального органу управління поліції, міжрегіональних територіальних органів Національної поліції України, територіальних органів поліції в Автономній Республіці Крим та місті Севастополі, областях, місті Києві, їх територіальних (відокремлених) підрозділів, а також підприємств, установ та організацій, що належать до сфери управління Національної поліції України (далі - органи (підрозділи) поліції), порядок приймання, реєстрації, розгляду звернень громадян, контролю за виконанням доручень за результатами розгляду звернень громадян та дотриманням строків їх розгляду, основні вимоги до організації проведення особистого прийому громадян і ведення діловодства за зверненнями громадян.

Розділ ІV. Розгляд звернень громадян, оформлення результатів розгляду звернень та надання відповідей заявникам Порядку №930 містить такі норми:

1. Керівники органів (підрозділів) поліції та їх заступники під час розгляду звернень громадян вивчають суть порушених у них питань, у разі потреби вимагають у виконавців матеріали попередніх перевірок за цими зверненнями, направляють працівників органів (підрозділів) поліції на місця для перевірки викладених у зверненнях фактів та вживають інших заходів для об`єктивного вирішення порушених авторами звернень питань.

2. Безпосередні виконавці під час здійснення перевірок за зверненнями громадян у разі необхідності та за наявності можливості спілкуються з їхніми авторами, з`ясовують усі порушені питання, уживають заходів щодо захисту конституційних прав громадян у межах компетенції відповідно до законодавства України.

3. Рішення, які приймаються за зверненнями, повинні бути мотивованими та ґрунтуватися на законодавстві України. Посадова особа, визнавши заяву такою, що підлягає задоволенню, зобов`язана забезпечити своєчасне виконання прийнятого рішення відповідно до законодавства України, у разі визнання скарги обґрунтованою - негайно вжити заходів щодо поновлення порушених прав громадян.

5. Звернення вважаються вирішеними, якщо розглянуто всі порушені в них питання, ужито необхідних заходів і заявникам надано ґрунтовні та вичерпні відповіді.

10. За зверненнями громадян, за якими неможливо своєчасно закінчити перевірку та прийняти в установлений термін рішення, виконавець не пізніше ніж за три робочі дні до закінчення цього терміну письмово доповідає керівнику органу поліції або його заступнику та порушує питання щодо продовження терміну розгляду в межах, установлених законодавством про звернення громадян. При цьому загальний термін вирішення питань, порушених у зверненні, не може перевищувати 45 днів.

12. За результатами розгляду звернення громадянина виконавцем готується довідка про результати проведення перевірки інформації, викладеної у зверненні, яка доповідається керівнику органу (підрозділу) поліції разом з проектом відповіді заявнику. Керівник органу (підрозділу) проставляє свій підпис на довідці про ознайомлення із вжитими заходами під час здійснення перевірки інформації, викладеної у зверненні, або вчиняє резолюцію (доручення) про необхідність ужиття додаткових заходів з метою об`єктивного, усебічного та повного розгляду звернення.

До звернень, які не потребують проведення перевірки, довідки не складаються.

13. Відповідь за результатами розгляду звернення в обов`язковому порядку надає орган (підрозділ) поліції, який його отримав або до компетенції якого належить вирішення порушених у зверненні питань, та підписує керівництво цього органу.

14. Рішення про відмову в задоволенні вимог, викладених у зверненні, доводиться до відома громадянина в письмовій формі з посиланням на Закон України «Про звернення громадян» і викладенням мотивів відмови, а також із роз`ясненням порядку оскарження прийнятого рішення. При цьому зазначають заходи, вжиті органом чи підрозділом поліції в межах його компетенції для захисту конституційних прав громадян.

18. Не розглядаються повторні звернення до одного й того самого органу, від одного й того самого громадянина, з одного й того самого питання, якщо перше звернення вирішено по суті. За такими зверненнями виконавець складає висновок, який затверджує керівник органу.

Рішення про припинення розгляду такого звернення приймається керівництвом органу поліції, про що повідомляють особу, яка подала звернення.

Судом проаналізовано покликання відповідача на неналежний розгляд позивачем відповідних звернень громадян та встановлено, що 19.07.2019 до Дрогобицького ВП ГУНП зі служби « 102» надійшло повідомлення головного інженера КП «Управитель ЖЄО ДМР» ОСОБА_2 про те, що мешканець квартири АДРЕСА_1 , викрадає електричну енергію. Дане повідомлення зареєстроване в ЄО Дрогобицького ВП ГУНП від 19.07.2019 за № 7851 та на місце події скеровано працівників СРПП ПП Дрогобицького ВП ГУНП.

Виїздом на місце події, працівниками поліції у головного інженера КП «Управитель ЖЄО ДМР» ОСОБА_2 відібрано пояснення, відповідно до якого мешканець кв. АДРЕСА_1 у Дрогобичі постійно викрадає електричну енергію від розподільного пристрою загально-будинкової електричної щитової. Останній раз 19.07.2019, в присутності депутата Дрогобицької міської ради, електрика КП «Управитель ЖЄО ДМР» Русиняка М., зафіксовано чергове під`єднання електричним проводом з кв. АДРЕСА_2 до підвального приміщення та викрадення електричної енергії. Працівники КП «Управитель ЖЄО ДМР» змушені відключати постачання електричної енергії до підвальної частини будинку, так як мешканець кв. АДРЕСА_2 не реагує на їхні зауваження. Просить вжити заходів до мешканця кв. АДРЕСА_1 .

Надалі, керівництвом підрозділу матеріали ЄО № 7851 від 19.07.2019 за зверненням головного інженера КП «Управитель ЖЄО ДМР» ОСОБА_2 були розписані для розгляду та прийняття рішення згідно чинного законодавства на дільничного офіцера поліції ВППП Дрогобицького ВП ГУНП у Львівській області лейтенанта поліції Колотій Т.І.

Дільничний офіцер поліції ВППП Дрогобицького ВП ГУНП у Львівській області лейтенант поліції Колотій Т.І., отримавши матеріали ЄО № 7851 від 19.07.2019 за зверненням головного інженера КП «Управитель ЖЄО ДМР» ОСОБА_2 , провела по ним перевірку і 02.08.2019 прийняла рішення про її припинення.

Відтак, відповідач вважає, що начальник Дрогобицького ВП ГУНП полковник поліції ОСОБА_1, в порушення вимог пункту 1 Розділу IV «Порядку розгляду звернень та організації проведення особистого прийому громадян в органах та підрозділах Національної поліції України», затвердженого наказом МВС України від 15.11.2017 № 930, ознайомлюючись із довідкою про припинення перевірки за результатами розгляду звернення головного інженера КП «Управитель ЖЄО ДМР» ОСОБА_2 , не вивчив суті порушених у них питань, не вжив заходів для об`єктивного вирішення порушених автором звернень питань.

Суд зазначає, що рішення про припинення перевірки за результатами розгляду звернення головного інженера КП «Управитель ЖЄО ДМР» ОСОБА_2 прийнято дільничним офіцером поліції ВППП Дрогобицького ВП ГУНП у Львівській області лейтенантом поліції Колотій Т.І., оскільки остання вважала, що відсутні обставини, які можуть свідчити про вчинення адміністративного правопорушення чи кримінального правопорушення.

Крім того, заявнику було запропоновано у випадку незгоди з припиненням перевірки оскаржити його в судовому порядку, але докази оскарження в матеріалах справи відсутні, як і відсутні інші процесуальні документи, які б доводили обґрунтованість необхідності продовження перевірки, що доводить те, що такі матеріали були підставно припинені та не було потреби у подальшому вчиненні відповідних дій.

24.10.2019 до Дрогобицького ВП ГУНП з ГУНП надійшло звернення начальника Головного управління Держпраці у Львівській області Вільхової О., в якому остання просить провести перевірку щодо наявності в діях посадових осіб ПАТ «Дрогобицький машинобудівний завод» ознак кримінального правопорушення, передбаченого статтею 175 КК України, а саме порушення строків виплати заробітної плати та сплати відрахувань до Пенсійного фонду України. Дане звернення було зареєстровано до ЄО Дрогобицького ВП ГУНП від 24.10.2019 за № 11925.

Окрім цього, 25.10.2019 до Дрогобицького ВП ГУНП з Дрогобицької місцевої прокуратури надійшло аналогічне за змістом звернення начальника Головного управління Держпраці у Львівській області Вільхової О., яке було зареєстроване до ЄО Дрогобицького ВП ГУНП від 25.10.2019 за № 12088 та долучено до матеріалів ЄО № 11925 від 24.10.2019.

Надалі, керівництвом підрозділу матеріали ЄО № 11925 від 24.10.2019 та № 12088 від 25.10.2019 за зверненням начальника Головного управління Держпраці у Львівській області Вільхової О. були розписані для розгляду та прийняття рішення згідно чинного законодавства на дільничного офіцера поліції ВППП Дрогобицького ВП ГУНП у Львівській області лейтенанта поліції ОСОБА_8 .

Поряд з цим, на думку відповідача, дільничний офіцер поліції ВППП Дрогобицького ВП ГУНП у Львівській області лейтенант поліції Болохівська Л.С., отримавши матеріали ЄО № 11925 від 24.10.2019 та 12088 від 25.10.2019 за зверненням начальника Головного управління Держпраці у Львівській області Вільхової О., в порушення вимог статей 15 та 19 Закону України «Про звернення громадян» та «Порядку розгляду звернень та організації проведення особистого прийому громадян в органах та підрозділах Національної поліції України», затвердженого наказом МВС України від 15.11.2017 № 930, не провела по ним повної та об`єктивної перевірки, 04.10.2019 прийняла безпідставне рішення про її припинення, а начальник Дрогобицького ВП ГУНП полковник поліції ОСОБА_1 , в порушення вимог пункту 1 Розділу IV «Порядку розгляду звернень та організації проведення особистого прийому громадян в органах та підрозділах Національної поліції України», затвердженого наказом МВС України від 15.11.2017 № 930, ознайомлюючись із довідкою про припинення перевірки за результатами розгляду звернення начальника Головного управління Держпраці у Львівській області Вільхової О., не вивчив суті порушених у них питань, не вжив заходів для об`єктивного вирішення порушених автором звернень питань.

Опитана у ході службового розслідування ДОП Дрогобицького ВП ГУНП у Львівській області лейтенант поліції ОСОБА_8 пояснила, що у неї на виконанні знаходилися матеріали ЄО № 11925 від 24.10.2019 за зверненням начальника ГУ Держпраці у Львівській області Вільхової О. по факту порушення строків виплати заробітної плати та сплати відрахувань до Пенсійного фонду України ПАТ «Дрогобицький машинобудівельний завод». Також у неї на розгляді знаходились матеріали ЄО № 12088 від 25.10.2019 по аналогічному зверненні. Детального розгляду даних матеріалів вона не пригадує. Однак, в ході розгляду даних матеріалів опитати керівництво ПАТ «Дрогобицький машинобудівельний завод» не представилось можливим, оскільки останній був відсутній. З метою отримання інформації щодо причин та стану невиплати заробітної плати був надісланий запит керівнику ПАТ «Дрогобицький машинобудівельний завод», однак відповіді на нього не надходило. Через деякий час був надісланий повторний запит, відповідь на який надійшла лише наприкінці грудня 2019 року. У зв`язку з тим, що дані звернення розглядалися згідно Закону України «Про звернення громадян», у встановлений законом термін не було зібрано матеріалів, які б містили ознаки вчинення кримінального правопорушення передбаченого ст. 175 КК України. Також, станом на 21.10.2019 згідно відомостей, що містяться на веб-сайті Державної служби з питань праці ПАТ «Дрогобицький машинобудівельний завод» не перебував в реєстрі підприємств, установ, організацій, що має заборгованість із виплати заробітної плати. Згідно відповіді, яка надійшла з ПАТ «Дрогобицький машинобудівельний завод» виплачується частково, у зв`язку із відсутністю замовлень.

Аналогічно заявникам було роз`яснено право оскаржити рішення про припинення в судовому порядку, але останні таким правом не скористались.

13.11.2019 до Дрогобицького ВП ГУНП зі служби « 102» надійшло повідомлення ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , жителя: АДРЕСА_3 , про те, що невідомі особи понищили на цвинтарі три гроби. Дане повідомлення зареєстроване в ЄО Дрогобицького ВП ГУНП від 13.11.2019 за № 10709 та на місце події скеровано працівників СРПП ПП Дрогобицького ВП ГУНП та СОГ Дрогобицького ВП ГУНП. Виїздом на місце події працівниками поліції у ОСОБА_3 було відібрано заяву, в котрій останній просить прийняти міри до невідомої особи, яка в період часу з 19.09.2019 по 24.09.2019, відсунула кришку гробівця на могилі його дружини ОСОБА_10 , на цвинтарі, що по АДРЕСА_4 . Окрім цього, у ОСОБА_3 було відібрано пояснення з даного приводу.

Надалі, керівництвом підрозділу матеріали ЄО № 10709 від 24.10.2019 за зверненням ОСОБА_3 були розписані для розгляду та прийняття рішення згідно чинного законодавства на оперуповноваженого СКП Дрогобицького ВП ГУНП у Львівській області старшого лейтенанта поліції Ясюру З.Є .

На думку відповідача, оперуповноважений СКП Дрогобицького ВП ГУНП у Львівській області старший лейтенант поліції Ясюра З.Є., отримавши матеріали ЄО № 10709 від 24.10.2019 за зверненням ОСОБА_3 , в порушення вимог статей 15 та 19 Закону України «Про звернення громадян» та «Порядку розгляду звернень та організації проведення особистого прийому громадян в органах та підрозділах Національної поліції України», затвердженого наказом МВС України від 15.11.2017 № 930, не провів по них повної та об`єктивної перевірки, 03.10.2019 прийняв безпідставне рішення про її припинення, а начальник Дрогобицького ВП ГУНП полковник поліції ОСОБА_1 , в порушення вимог пункту 1 Розділу IV «Порядку розгляду звернень та організації проведення особистого прийому громадян в органах та підрозділах Національної поліції України», затвердженого наказом МВС України від 15.11.2017 № 930, ознайомлюючись із довідкою про припинення перевірки за результатами розгляду звернення ОСОБА_3 , не вивчив суті порушених у них питань, не вжив заходів для об`єктивного вирішення порушених автором звернень питань.

Старший лейтенант поліції Ясюра З.Є. пояснив, що з приводу розгляду матеріалів ЄО № 10709 від 24.09.2019 пояснити нічого не може, але додатково пояснив, що під час розгляду матеріалів, у разі відсутності ознак вчинення кримінального чи адміністративного правопорушення скеровував їх до архіву Дрогобицького ВП ГУНП.

Оцінюючи наведені обставини суд зазначає, що затверджувані ОСОБА_1 довідки про припинення перевірки за результатами розгляду наведених вище звернень громадян не потребували додаткового розгляду, оскільки працівниками Дрогобицького ВП ГУНП у Львівській області встановлювались обставини справи та приймались рішення про припинення перевірки з якими і погодились автори їх звернень. Таким чином, в діях ОСОБА_1 відсутні істотні порушення норм Порядку №930, а відповідачем не доведено завдання такими діями будь-якої шкоди.

Рішення про припинення перевірки приймалось не позивачем, а відповідними уповноваженими на це особами, та, як стверджує відповідач, жодних рапортів до позивача не надходило, що спростовує твердження про те, що ОСОБА_1 отримавши провадження невідкладно не повернув їх до чергової частини для внесення відомостей в ЄДР.

Слід зазначити, що в матеріалах справи відсутні докази, що по даних зверненнях були внесені відомості в ЄДР та ухвалені підозри чи скеровані обвинувальні акти до суду.

Відповідно до частини першої статті 214 Кримінальний процесуальний кодекс України слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань. Слідчий, який здійснюватиме досудове розслідування, визначається керівником органу досудового розслідування, а дізнавач - керівником органу дізнання, а в разі відсутності підрозділу дізнання - керівником органу досудового розслідування.

Наказом МВС України №100 від 08.02.2019 затверджений Порядок ведення єдиного обліку в органах (підрозділах) поліції заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення та інші події (далі - Порядок №100), який регулює ведення в центральному органі управління поліцією, міжрегіональних територіальних органах поліції та їх територіальних (відокремлених) підрозділах, головних управліннях Національної поліції в Автономній Республіці Крим та м. Севастополі, областях та м. Києві, територіальних (відокремлених) підрозділах (управліннях, відділах, відділеннях) поліції (далі - органи (підрозділи) поліції) єдиного обліку заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення та інші події (далі - заяви (повідомлення)) з використанням інформаційно-телекомунікаційної системи «Інформаційний портал Національної поліції України» (далі - ІТС ІПНП).

За визначенням наведеним в пункті 2 Порядку №100

- єдиний облік (далі - ЄО) - прийняття та реєстрація органами (підрозділами) поліції заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення та інші події;

- прийняття та реєстрація заяв (повідомлень) - отримання заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення та інші події та присвоєння їм порядкового номера уповноваженими службовими особами органів (підрозділів) поліції;

- уповноважена службова особа - працівник чергової служби, у разі відсутності в структурі органу (підрозділу) поліції відповідної чергової служби - інший визначений керівництвом органу (підрозділу) поліції працівник, якого уповноважено на прийняття та реєстрацію заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення та інші події.

Відповідно до пункту 11 розділу ІІ Порядку №100 поліцейський органу (підрозділу) поліції, якому доручено розгляд заяви або повідомлення про іншу подію та прийняття відповідного рішення в межах Закону України «Про звернення громадян» або Кодексу України про адміністративні правопорушення, у разі встановлення в матеріалах відомостей, що вказують на вчинення кримінального правопорушення, невідкладно рапортом доповідає про це керівникові органу (підрозділу) поліції або особі, яка виконує його обов`язки.

Керівник органу (підрозділу) поліції або особа, яка виконує його обов`язки, доручає уповноваженій службовій особі невідкладно зареєструвати рапорт працівника поліції в ІТС ІПНП (журналі ЄО) та не пізніше 24 годин з моменту реєстрації надіслати зазначені матеріали до органу досудового розслідування органу (підрозділу) поліції для внесення відповідних відомостей до ЄРДР.

Відповідно до пункту 11 розділу ІІ Порядку №100 поліцейський у разі встановлення в анонімних заявах чи повідомленнях відомостей, що можуть свідчити про кримінальне правопорушення, невідкладно рапортом доповідає про це керівникові органу (підрозділу) поліції або особі, яка виконує його обов`язки, який вживає заходів у порядку, зазначеному в абзаці другому пункту 11 цього розділу.

Відповідно до пункту 3 розділу ІІ Порядку №100 заяви і повідомлення про інші події, що надійшли до чергової служби центрального органу управління поліцією, головних управлінь Національної поліції та їх територіальних (відокремлених) підрозділів (управлінь, відділів, відділень) поліції, у яких немає відомостей, що вказують на вчинення кримінального правопорушення,уповноважена службова особа після реєстрації в ІТС ІПНП (журналі ЄО) невідкладно, але не пізніше 24 годин передає керівнику відповідного органу (підрозділу) поліції або особі, яка виконує його обов`язки, для розгляду та прийняття рішення згідно із Законом України «Про звернення громадян» або Кодексом України про адміністративні правопорушення.

Керівник головного управління Національної поліції та його територіального (відокремленого) підрозділу (управління, відділу, відділення) поліції або особа, яка виконує його обов`язки, у разі встановлення в отриманій(ому) від уповноваженої службової особи заяві (повідомленні) відомостей, що можуть свідчити про кримінальне правопорушення, невідкладно повертає її (його) до чергової служби для передавання до органу досудового розслідування для внесення відповідних відомостей до ЄРДР.

Відповідно до приписів розділу VІ Порядку №100:

1. Повноту і достовірність інформації, унесеної до ІТС ІПНП (журналу ЄО) на підставі заяв (повідомлень), забезпечує уповноважена службова особа органу (підрозділу) поліції, яка внесла цю інформацію.

2. Контроль за своєчасною реєстрацією уповноваженою службовою особою в ІТС ІПНП (журналі ЄО) заяв (повідомлень) покладається на безпосереднього керівника органу (підрозділу) поліції, де працює уповноважена службова особа.

3. Контроль за дотриманням вимог цього Порядку в органі (підрозділі) поліції здійснює керівник органу (підрозділу) поліції або особа, яка виконує його обов`язки, шляхом:

- перевірки щодня ведення ІТС ІПНП (журналу ЄО) щодо повноти внесеної інформації про заяви (повідомлення);

- заслуховування щокварталу на нарадах стану прийняття та реєстрації в органі (підрозділі) поліції заяв (повідомлень).

Відповідач вважає, що начальник Дрогобицького ВП ГУНП у Львівській області полковник поліції ОСОБА_1, в порушення вимог пункту 3 Розділу ІІІ «Порядку ведення єдиного обліку в органах (підрозділах) поліції заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення та інші події», затвердженого наказом МВС від 08.02.2019 № 100, отримавши матеріали ЄО № 12337 від 03.11.2019 за зверненням ОСОБА_4 , ЄО № 12270 від 01.11.2019 за зверненням ОСОБА_5 , в яких містились відомості про вчинення кримінального правопорушення, передбаченого статтею 185 КК України та ЄО № 9073 від 17.08.2019 за зверненням ОСОБА_6 , у яких містилися відомості про вчинення кримінального правопорушення, передбаченого статтею 357 КК України, невідкладно не повернув їх до чергової служби для передавання до органу досудового розслідування для внесення відповідних відомостей до ЄРДР. Натомість вищезазначені матеріали ЄО були розглянуті в порядку, передбаченому Законом України "Про зверненням громадян".

Судом з матеріалів справи встановлено, що 03.11.2019 зі служби « 102» до Дрогобицького ВП ГУНП у Львівській області надійшло повідомлення ОСОБА_4 , у якому останній повідомив, що протягом ночі невідома особа з квартири, розташованої за адресою: АДРЕСА_5 , викрала ноутбук марки "Aссер" та мобільний телефон марки "LG".

03.11.2019 вказана інформація була зареєстрована у ЄО Дрогобицького ВП ГУНП від 03.11.2019 за № 12337 та керівництвом підрозділу - начальником Дрогобицького ВП ГУНП полковником поліції ОСОБА_1 , в порушення вимог «Порядку ведення єдиного обліку в органах (підрозділах) поліції заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення та інші події», затвердженого наказом МВС від 08.02.2019 № 100, розписана для розгляду згідно Закону України «Про звернення громадян».

З метою перевірки законності прийнятого рішення до ОСОБА_4 було здійснено телефонний дзвінок. У ході розмови останній підтвердив факт крадіжки та пояснив, що 03.11.2019 близько 14:50 він повідомив на лінію « 102» про вказану подію. Заявник очікував на працівників поліції за вказаною адресою, однак на виклик ніхто не прибув. Самостійно, із письмовою заявою до Дрогобицького ВП ГУНП по даному факту звернутись не мав змоги.

Поряд з цим, у матеріалах міститься рапорт оперуповноваженого СКП Дрогобицького ВП ГУНП у Львівській області лейтенанта поліції Кінаша А., зміст якого полягав в тому, що прибувши на виклик, квартири за АДРЕСА_6 встановлено не було.

Відповідач вважає, що у зверненні ОСОБА_4 містилися ознаки вчинення кримінального правопорушення, передбаченого статтею 185 КК України, а працівниками УОАЗОР ГУНП було складено рапорт про необхідність перереєстрації вказаних матеріалів до ЄО Дрогобицького ВП ГУНП для прийняття рішення згідно статті 214 КПК України. Зазначена інформація була внесена до ЄО Дрогобицького ВП ГУНП № 13547 від 03.12.2019. Відомості внесено до ЄРДР № 0002242 від 04.12.2019 за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого частиною 3 статті 185 КК України.

Крім того, 01.11.2019 до Дрогобицького ВП ГУНП надійшла письмова заява ОСОБА_5 , у якій остання просить допомогти знайти її мобільний телефон «Айфон 6», який її донька залишила у магазині по вул. Грушевського «Все від 37 гривень». 01.11.2019 вказана інформація була зареєстрована у ЄО Дрогобицького ВП ГУНП від 01.11.2019 за № 12270 та керівництвом підрозділу - начальником Дрогобицького ВП ГУНП полковником поліції ОСОБА_1 , в порушення вимог «Порядку ведення єдиного обліку в органах (підрозділах) поліції заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення та інші події», затвердженого наказом МВС від 08.02.2019 № 100, розписана для розгляду згідно Закону України «Про звернення громадян».

З метою перевірки законності прийнятого рішення до ОСОБА_5 було здійснено телефонний дзвінок. У ході розмови остання пояснила, що 31.10.2019 близько 16:00 вона, разом із 5-ти річною донькою перебували у магазині «Все від 37 гривень». Донька поставила мобільний телефон на стілець, коли обернулася побачила, що телефон викрали. У цей момент у магазині знаходилися дві жінки, які одразу ж пішли. Вартість телефону становить 5600 гривень. Також, ОСОБА_5 пояснила, що зміст заяви їй диктували працівники поліції.

Відповідач вважає, що у зверненні ОСОБА_5 містилися ознаки вчинення кримінального правопорушення, передбаченого статтею 185 КК України, працівниками УОАЗОР ГУНП було складено рапорт про необхідність перереєстрації вказаних матеріалів до ЄО Дрогобицького ВП ГУНП для прийняття рішення згідно статті 214 КПК України. Зазначена інформація була внесена до ЄО Дрогобицького ВП ГУНП № 13546 від 03.12.2019. Відомості внесено до ЄРДР № 0002243 від 04.12.2019 за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого частиною 1 статті 185 КК України.

Оперуповноважена СКП Дрогобицького ВП ГУНП у Львівській області старший лейтенант поліції Піскорська З.Р. пояснила, що у неї на розгляді перебували матеріали ЄО № 12270 за зверненням ОСОБА_5 щодо втратити її донькою мобільного телефону. Під час телефонної розмови із заявницею було встановлено, що її мобільний телефон 5-ти річна донька, яка була разом з нею в магазині, залишила на стільці. Коли прийшли додому, то виявили відсутність телефону. Також, як зазначила ОСОБА_12 , нею були перевірені камери відеоспостережання в магазині, однак виявилось, що камери довший час не працюють. Так як заявниця втратила свій мобільний телефон з власної необережності і в даній заяві були відсутні ознаки кримінального правопорушення, нею було прийнято рішення про припинення перевірки по них.

Крім того, 17.08.2019 до чергової частини Дрогобицького ВП ГУНП через оператора « 102» надійшло повідомлення ОСОБА_6 про те, що її колишній співмешканець ОСОБА_13 викрав із квартири документи заявниці та штовхнув її. 17.08.2019 вказана інформація була зареєстрована у ЄО Дрогобицького ВП ГУНП за № 9073. Виїздом на місце події членами СОГ у ОСОБА_6 було відібрано заяву про те, що 17.08.2019 о 17:00 її колишній співмешканець, шляхом обману, потрапив у помешкання заявниці та викрав її документи такі як: паспорт, ідентифікаційний код, пенсійне посвідчення та документи на автомобіль «Ауді А6», погрожував вбивством, виражався ненормативною лексикою.

Відповідач вважає, що у зверненні ОСОБА_14 містилися ознаки вчинення кримінальних правопорушень, передбачених статтями 129 та 357 КК України, працівниками УОАЗОР ГУНП було складено рапорт про необхідність перереєстрації вказаних матеріалів до ЄО Дрогобицького ВП ГУНП для прийняття рішення згідно статті 214 КПК України. Зазначена інформація була внесена до ЄО Дрогобицького ВП ГУНП № 13542 від 03.12.2019. Відомості внесено до ЄРДР № 0002246 від 04.12.2019 за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого частиною 1 статті 357 КК України.

Заступником начальника Дрогобицького ВП ГУНП - начальником СВ ГУНП у Львівській області майором поліції Яцурою Л.С. відомості по статті 129 КК України (погроза вбивством) внесені не були, як не були внесені старшим лейтенантом поліції ОСОБА_16, котрий отримавши матеріали ЄО № 9073 від 17.08.2019 за зверненням ОСОБА_6 , в яких нібито містилися ознаки вчинення кримінального правопорушення, передбаченого статтею 357 КК України.

Згідно ст. 357 КК України передбачає відповідальність за викрадення, привласнення документів, штампів, печаток заволодіння ними шляхом шахрайства чи зловживання службовим становищем,такий злочин належить до службових має бути вчинений проти авторитету органів державної влади, а з висновку вбачається, що дії вчинені фізичною особою, який є співмешканцем заявниці.

Таким чином, старший лейтенант поліції ОСОБА_16 , відповідно до пункту 11 Розділу ІІ «Порядку ведення єдиного обліку в органах (підрозділах) поліції заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення та інші події», затвердженого наказом МВС від 08.02.2019 № 100, отримавши матеріали ЄО № 9073 від 17.08.2019, діяв правомірно.

Наведені обставини свідчать про те, що за результатом вивчення обставин матеріалів ЄО та за результатом спілкування безпосередніх виконавці з їх авторами звернень такі не містили відомостей про вчинення кримінального правопорушення, тому були розглянуті в порядку Закону України «Про звернення громадян».

При цьому матеріали справи не містять відомостей про те, що особи, яким доручено розгляд звернення/повідомлення, подавали на ім`я ОСОБА_1 , як керівника відділу поліції, відповідний рапортом про наявність в матеріалах звернення/повідомлення відомостей, що вказують на вчинення кримінального правопорушення.

Відповідач не надав суду доказів того, що автори звернень надалі звертались із скаргами на дії/бездіяльність поліцейських щодо неналежного розгляду їх звернення, як і процесуальних рішень судів щодо таких звернень.

Таким чином, в діях ОСОБА_1 відсутні істотні порушення норм Порядку №100, а відповідачем не доведено завдання такими діями будь-якої шкоди.

Наказом МВС України, Міністерства охорони здоров`я України, Генеральної прокуратури України № 807/1193/279 від 29.09.2017 затверджений Порядок взаємодії між органами та підрозділами Національної поліції, закладами охорони здоров`я та органами прокуратури України при встановленні факту смерті людини (далі - Порядок № 807/1193/279), який визначає механізм взаємодії між органами та підрозділами Національної поліції, закладами охорони здоров`я та органами прокуратури України під час перевірки обставин смерті людини.

За визначенням, наведеним в пункті 2 цього Порядку смерть за місцем проживання - смерть, яка настала в приміщенні (усіх його складових частинах), яке знаходиться у власності або користуванні особи (за винятком санаторно-курортних закладів та готелів) та пристосоване для постійного або тимчасового проживання в ньому фізичних осіб, а також на присадибній земельній ділянці, прилеглій до приватного будинку.

Відповідно до пункту 3 розділу ІІ Порядку № 807/1193/279 у разі смерті людини за місцем її проживання без ознак насильницької смерті або підозри на таку на місце події виїжджає лікар, а у випадках, передбачених наказом №545, фельдшер закладу охорони здоров`я, який констатує факт смерті, проводить огляд трупа, за результатами якого інформує органи та підрозділи Національної поліції та адміністрацію закладу охорони здоров`я, що забезпечує потреби населення у медичному обслуговуванні на відповідній території, про можливість встановлення причини смерті без патологоанатомічного розтину та видачі лікарського свідоцтва про смерть (фельдшерської довідки про смерть).

Розділ IV Порядку №807/1193/279 регламентує Порядок дій уповноважених працівників органів та підрозділів Національної поліції:

Зокрема, такі здійснюють реєстрацію в журналі єдиного обліку заяв і повідомлень про вчинені кримінальні правопорушення та інші події, форма якого наведена у додатку 2 до Інструкції про порядок ведення єдиного обліку в органах поліції заяв і повідомлень про вчинені кримінальні правопорушення та інші події, затвердженої наказом МВС від 06 листопада 2015 року № 1377, зареєстрованої у Міністерстві юстиції України 01 грудня 2015 року за № 1498/27943, повідомлень про факт смерті людини, у тому числі повідомлень, що надійшли від закладів охорони здоров`я; виїжджають негайно при надходженні повідомлення про факт смерті людини за місцем її проживання без ознак насильницької смерті або підозри на таку відповідно до пункту 3 розділу II цього Порядку на місце події разом з лікарем, а у випадках, передбачених наказом № 545, - з фельдшером та за необхідності - з іншими спеціалістами; за результатами огляду трупа, після з`ясування обставин смерті та за відсутності ознак насильницької смерті чи підозри на таку складають висновок щодо ненасильницької смерті людини за місцем проживання (далі - Висновок), форма якого наведена у додатку до цього Порядку, до якого додаються фотознімки трупа та місця його виявлення. Висновок в обов`язковому порядку погоджується з керівниками слідчого підрозділу та іншого структурного підрозділу Національної поліції України, в якому працює посадова особа, яка його склала, та затверджується керівником територіального органу поліції у строк не пізніше семи днів з дати надходження повідомлення про смерть людини після перевірки якості та повноти складання Висновку. При виявленні недоліків Висновок повертається посадовій особі, яка його склала, для їх усунення та в установленому цим пунктом порядку подання для повторного погодження та затвердження. Погоджені та затвердженні Висновки зберігаються в підрозділі, визначеному керівником територіального органу Національної поліції України. Типова форма висновку щодо ненасильницької смерті людини за місцем проживання затверджена Додатком до Порядку №807/1193/279.

У висновку службового розслідування зазначено, що ОСОБА_1 в порушення норм Порядку №807/1193/279 затверджував висновки щодо ненасильницької смерті людини за місцем проживання, складені підлеглими працівниками, які не були підписані лікарем чи фельдшером закладу охорони здоров`я, який констатував факт смерті та проводив огляд трупа, у висновках були відсутні: відомості про особу, яка виявила труп, та її пояснення про обставини смерті, відомості про близьких родичів та їх пояснення про обставини смерті, відомості щодо диспансерного спостереження за хворим, дата його останнього лікарем, наявність захворювань, відомості про видачу лікарського (фельдшерського) свідоцтва про смерть.

Суд оглянув долучені до матеріалів справи висновки щодо ненасильницької смерті людини за місцем проживання та дійшов висновку, що такі містять необхідні відомості щодо обставин ненасильницької смерті людини.

Суд враховує, що в матеріалах по факту ненасильницької смерті в поодиноких випадках відсутні прізвище та ініціали лікаря, який констатував смерть, разом з тим такі матеріали містять підпис лікаря, засвідчений відбутком його іменної круглої печатки, що містить ці відомості. Крім того, висновки містили необхідні відомості про особу, яка виявила труп, пояснення щодо обставин смерті та місця смерті, обстановки в місці виявлення трупа, опис трупа, наявність захворювань, причини смерті.

Суд зауважує, що в матеріалах щодо ненасильницької смерті за висновком лікаря зазначені такі причини смерті осіб - старість, онкохворі, серцево-судинна недостатність, хвороби серця. Такі висновки відповідно до норм пункту 7 Порядку №807/1193/279 у встановленому порядку погоджені керівником слідчого підрозділу та затверджені ОСОБА_1 , як керівником відділу поліції.

З огляду на такі міркування суд не вбачає в діях ОСОБА_1 порушення норм Порядку №807/1193/279, а відповідачем не доведено завдання такими діями будь-якої шкоди.

Слід зазначити, що перед затвердженням висновку керівником (позивачем) він обов`язково має бути погоджений керівником слідчого підрозділу, а відтак перед затвердженням керівником відповідність його складання перевіряється та погоджується керівником слідчого підрозділу. Цього алгоритму дій дотримувались і в Дрогобицькому ВП ГУНП у Львівській області, адже висновок є результатом колегіальної роботи та повинен бути оформлений у найбільш короткий проміжок часу, а позивач здійснював затвердження висновків лише після їх погодження з керівником слідчого підрозділу

Відповідач вважає, що позивач неналежним чином організував стан реагування підлеглими працівниками на повідомлення про кримінальні, адміністративні правопорушення або події, повноту і своєчасність подання інформації до чергової служби вищого рівня, інших органів державної влади, що призвело до нереагування працівниками Дрогобицького ВП ГУНП у Львівській області на окремі повідомлення про кримінальні правопорушення чи інші події, чим порушив вимоги пункту 1 розділу VІІ «Інструкції з організації реагування на заяви та повідомлення про кримінальні, адміністративні правопорушення або події та оперативного інформування в органах (підрозділах) Національної поліції України», затв. наказом МВС України від 16.02.2018 №111. Не здійснювалась організація своєчасного направлення на місце події слідчо-оперативної групи (далі - СОГ) у повному складі, інших працівників органу, підрозділу поліції залежно від обставин та характеру вчиненого кримінального правопорушення та доставляння за необхідності до місця події спеціалістів інших органів; на першочерговому етапі кримінального провадження не організовувалось складення узгодженого плану слідчих (розшукових) дій та негласних слідчих (розшуковик) дій, спрямованих на встановлення осіб, що вчинили кримінальні правопорушення; щомісяця не проводився аналіз наявної оперативної та іншої інформації в кримінальних провадженнях щодо нерозкритих кримінальних правопорушень, яким щомісяця за окремим графіком спільно з керівником органу досудового розслідування не заслуховувались члени СОГ тощо, чим порушив вимоги «Інструкції з організації взаємодії органів досудового розслідування з іншими органами та підрозділами Національної поліції України в запобіганні кримінальним правопорушенням, їх виявленні та розслідуванні», затв. наказом МВС України від 07.07.2017 №575.

Наказом МВС України №111 від 16.02.2018 затверджена Інструкція з організації реагування на заяви та повідомлення про кримінальні, адміністративні правопорушення або події та оперативного інформування в органах (підрозділах) Національної поліції України (далі - Інструкція №111), яка встановлює порядок реагування на заяви та повідомлення про кримінальні, адміністративні правопорушення або події (далі - правопорушення або події), а також оперативного інформування в центральному органі управління поліції, міжрегіональних територіальних органах Національної поліції України, територіальних органах поліції в Автономній Республіці Крим та м. Севастополі, областях, м. Києві (далі - ГУНП), їх територіальних (відокремлених) підрозділах (далі - ТВП).

За визначенням, наведеним в пункті 2 розділу І Інструкції №111:

- оперативне реагування - скоординовані дії чергової служби, нарядів патрульної поліції, груп реагування патрульної поліції та інших нарядів, спрямовані на організацію невідкладного прибуття працівників поліції до заявника або на вказане місце події з метою припинення правопорушення, установлення особи та затримання ймовірного правопорушника, збереження слідів злочину, а також надання допомоги потерпілим особам у межах повноважень поліції;

слідчо-оперативна група (далі - СОГ) - організаційна форма взаємодії слідчих (дізнавачів), працівників оперативних та інших підрозділів поліції, з метою виявлення, фіксації, вилучення та пакування слідів кримінального правопорушення, речових доказів, установлення свідків та потерпілих, з`ясування обставин кримінального правопорушення, що мають значення для всебічного, повного і неупередженого їх дослідження та встановлення осіб, які його вчинили.

Відповідно до пункту 1 розділу ІІ Інструкції №111 органи (підрозділи) поліції та їх посадові особи під час реагування на правопорушення або події повинні здійснювати:

1) реагування на всі повідомлення про правопорушення або події, інформація про які отримана в будь-який спосіб, направлення на місця подій сил і засобів поліції, необхідних для захисту прав і свобод людини, гарантованих Конституцією та законами України, а також міжнародними договорами України, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, і сприяння їх реалізації;

2) підтримання постійної готовності сил і засобів Національної поліції України до реагування на правопорушення або події;

3) орієнтування всіх видів нарядів про вчинення кримінальних та інших правопорушень, прикмети осіб, які їх учинили, об`єкти посягань;

4) особисту безпеку громадян, захист їх прав і свобод, законних інтересів, попередження чи припинення правопорушень, виявлення та затримання осіб, які їх учинили, усунення негативних наслідків правопорушень або подій;

5) організацію обміну інформацією та взаємодії з іншими правоохоронними органами, органами державної влади та місцевого самоврядування, а також підприємствами, установами та організаціями всіх форм власності під час реагування на правопорушення або події;

6) особисту безпеку працівників поліції, організацію їх навчання щодо дій у типових та екстремальних ситуаціях;

7) оперативне інформування чергових служб вищого рівня, інших органів державної влади, підприємств, установ, організацій, до компетенції яких відноситься питання надання допомоги громадянам, які звернулись з відповідною заявою або повідомленням до органу (підрозділу) поліції.

Пунктом 2 Інструкції № 111 передбачено, що заяви та повідомлення про правопорушення або події працівниками чергової служби органів (підрозділів) поліції реєструються в інформаційних ресурсах системи ІПНП.

Розділ VІІ. Обов`язки керівників органів (підрозділів) поліції щодо реагування на заяви та повідомлення про кримінальні, адміністративні правопорушення або події та оперативного інформування чергової служби вищого рівня Інструкції №111 містить такі норми:

1. За організацію реагування на повідомлення про кримінальні, адміністративні правопорушення або події, достовірність, повноту і своєчасність подання інформації до чергової служби вищого рівня, інших органів державної влади відповідають начальники органів (підрозділів) поліції або особи, які виконують їх обов`язки.

2. З метою організації належного реагування на правопорушення або події, подолання наслідків надзвичайних ситуацій, забезпечення взаємодії з іншими правоохоронними органами, органами державної влади та місцевого самоврядування, своєчасного інформування на місця подій виїжджають:

1) начальники ГУНП або особи, які виконують їх обов`язки - під час отримання повідомлень про вбивства, розбої, кримінальні правопорушення, учинені із застосуванням вогнепальної зброї чи вибухівки, а також правопорушення або події, які можуть викликати суспільний резонанс;

2) відповідальні по ГУНП, начальники ТВП або особи, які виконують їх обов`язки - під час отримання повідомлень про тяжкі, особливо тяжкі злочини, правопорушення або події, які можуть викликати суспільний резонанс, та особисто з місця події доповідають начальникові ГУНП або особі, яка виконує його обов`язки;

3) інші особи керівного складу ГУНП, ТВП - у випадках, передбачених Інструкцією чергової служби та Алгоритмом орієнтовних невідкладних дій працівника чергової служби.

3. За фактами невиїзду начальників органів (підрозділів) поліції або осіб, які виконують їхні обов`язки, інших посадових осіб органів (підрозділів) поліції на місця вчинених кримінальних правопорушень чи подій, визначених підпунктами 1-3 пункту 2 цього розділу, призначаються та проводяться службові розслідування.

4. У разі неможливості негайного реагування силами добового наряду на отримані повідомлення про правопорушення або події начальник органу (підрозділу) поліції або особа, яка виконує його обов`язки, визначає додаткові сили і засоби, які необхідно задіяти для реагування на ці повідомлення, та дає доручення оперативному черговому щодо їх направлення на місця подій.

5. У разі отримання доповіді оперативного чергового про надходження анонімного повідомлення щодо загрози безпеці людей, знищення чи пошкодження об`єктів власності або можливого вчинення терористичного акту начальник ГУНП, особа, яка виконує його обов`язки, або відповідальний від керівництва ГУНП з урахуванням інформації, у тому числі отриманої від підрозділів кіберполіції, карного розшуку, вибухотехнічної служби, інших підрозділів поліції, про джерело її надходження (спам, повторність тощо), про об`єкт загрози знищення чи пошкодження (наявність охорони, технічних систем контролю доступу, металошукачів, ужиття заходів з виявлення сторонніх предметів тощо), її зміст (неконкретність інформації щодо загрози безпеці людей, знищення чи пошкодження об`єктів власності або можливого вчинення терористичного акту, інформація щодо загрози численній кількості об`єктів, відсутність ознак виконання загроз тощо) негайно приймає рішення про порядок реагування (види та кількість нарядів, які необхідно направити на місце події, необхідність проведення евакуаційних заходів тощо), зважаючи на ймовірність потенційної загрози та її реальність.

Наказом МВС України №575 від 07.07.2017 затверджена Інструкція з організації взаємодії органів досудового розслідування з іншими органами та підрозділами Національної поліції України в запобіганні кримінальним правопорушенням, їх виявленні та розслідуванні (далі - Інструкція №575).

Як зазначено в пункті 1 розділу І Інструкції №575 основним завданням взаємодії органів досудового розслідування Національної поліції України з іншими структурними підрозділами апарату центрального органу управління поліцією, міжрегіональними територіальними органами Національної поліції та їх територіальними (відокремленими) підрозділами, територіальними органами поліції та їх територіальними (відокремленими) підрозділами (далі - органи та підрозділи поліції) є запобігання кримінальним правопорушенням, їх виявлення та розслідування, притягнення до встановленої законодавством відповідальності осіб, які їх учинили, відшкодування завданої кримінальними правопорушеннями шкоди, відновлення порушених прав та інтересів фізичних і юридичних осіб.

Відповідно до приписів розділу ІІ. Організація взаємодії при надходженні до органу, підрозділу поліції заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення та реагуванні на них Інструкції №575:

1. Про надходження до органу, підрозділу поліції заяви або повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення уповноважений працівник чергової частини зобов`язаний негайно доповісти керівникові органу досудового розслідування, який визначає слідчого, що здійснюватиме досудове розслідування, а також поінформувати керівника органу, підрозділу поліції.

2. Слідчий невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань (далі - ЄРДР) та розпочати розслідування.

3. Начальники ГУНП, їх територіальних (відокремлених) підрозділів є відповідальними за організацію своєчасного направлення на місце події слідчо-оперативної групи (далі - СОГ) у повному складі, інших працівників органу, підрозділу поліції залежно від обставин та характеру вчиненого кримінального правопорушення та доставляння за необхідності до місця події спеціалістів інших органів.

4. Після надходження до органу, підрозділу поліції інформації про вчинення кримінального правопорушення та внесення інформації до ЄРДР під керівництвом начальника органу, підрозділу поліції здійснюється комплекс першочергових заходів та невідкладних слідчих (розшукових) дій, у тому числі за дорученням слідчого, спрямованих на встановлення особи, яка вчинила кримінальне правопорушення, та з`ясування всіх обставин події.

5. СОГ створюються при чергових частинах органів та підрозділів поліції. Склад цих груп формується з числа працівників поліції відповідно до графіка чергування, затвердженого керівником органу, підрозділу поліції та погодженого з керівником органу досудового розслідування.

Відповідно до приписів розділу V. Організація роботи СОГ під час досудового розслідування кримінальних правопорушень Інструкції №575:

1. Діяльність СОГ здійснюється на підставі плану проведення слідчих (розшукових) дій та негласних слідчих (розшукових) дій, який розробляється з урахуванням наданих обґрунтованих пропозицій усіх працівників, уключених до складу СОГ. У зазначеному плані відображаються версії вчинення кримінального правопорушення, заходи, спрямовані на їх перевірку, а також зазначаються конкретні виконавці та строки виконання. План погоджується керівниками органу досудового розслідування і оперативного підрозділу та затверджується керівником територіального органу, підрозділу поліції. Якщо план проведення слідчих (розшукових) дій та негласних слідчих (розшукових) дій виконано, а кримінальне правопорушення залишається нерозкритим, розроблюється план додаткових заходів. Виконання зазначених планів контролюється керівниками органу досудового розслідування та відповідних оперативних підрозділів за напрямами роботи.

Оперативний супровід досудового розслідування забезпечується з моменту створення СОГ і до ухвалення судом вироку або постановлення ухвали, які набрали законної сили, або у разі закриття кримінального провадження.

2. Працівники оперативних підрозділів, включені до складу СОГ, щотижня інформують слідчого - керівника СОГ про стан виконання наданих письмових доручень та запланованих заходів, а на його вимогу надають документи, що підтверджують обсяги проведеної ними роботи.

Працівники оперативного підрозділу, включені до складу СОГ, самостійно надають слідчому обґрунтовані пропозиції щодо необхідності проведення конкретних слідчих (розшукових) дій та негласних слідчих (розшукових) дій.

3. Результати роботи СОГ з виявлення осіб, які вчинили кримінальні правопорушення, розглядаються на оперативних нарадах при керівникові територіального органу, підрозділу поліції за участю керівників органу досудового розслідування та інших структурних підрозділів органу, підрозділу поліції щомісяця, а стан досудового розслідування кримінальних правопорушень, які викликали значний суспільний резонанс, - щотижня.

Щодо інкримінованих ОСОБА_1 порушень приписів Інструкцій №111, №575 в частині не складання узгодженого плану слідчих (розшукових) дій та негласних дій, спрямованих на встановлення осіб, які вчинили кримінальні правопорушення, відсутності графіку заслуховування тяжких та особливо тяжких злочинів, несвоєчасного реагування працівниками на повідомлення про вчинені правопорушення суд зауважує, що матеріали службового розслідування не містять опису чи вказівки на конкретні факти, обставини таких порушень, а також інформації про те, які це потягнуло тяжкі наслідки та в чому такі наслідки проявились.

Щодо посилання відповідача на те, що ОСОБА_1 в порушення норм Інструкції №575 серед іншого не забезпечувались належні умови зберігання вилучених з місця подій слідів, речових доказів суд зауважує, що відповідно до частини другої статті 100 Кримінального процесуального кодексу України речовий доказ або документ, наданий добровільно або на підставі судового рішення, зберігається у сторони кримінального провадження, якій він наданий. Сторона кримінального провадження, якій наданий речовий доказ або документ, зобов`язана зберігати їх у стані, придатному для використання у кримінальному провадженні. Речові докази, які отримані або вилучені слідчим, прокурором, оглядаються, фотографуються та докладно описуються в протоколі огляду. Зберігання речових доказів стороною обвинувачення здійснюється в порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України.

Згідно з пунктом 19 частини першої статті 3 КПК України сторони кримінального провадження - з боку обвинувачення: слідчий, керівник органу досудового розслідування, прокурор, а також потерпілий, його представник та законний представник у випадках, установлених цим Кодексом; з боку захисту: підозрюваний, обвинувачений (підсудний), засуджений, виправданий, особа, стосовно якої передбачається застосування примусових заходів медичного чи виховного характеру або вирішувалося питання про їх застосування, їхні захисники та законні представники.

Постановою Кабінету Міністрів України «Про реалізацію окремих положень Кримінального процесуального кодексу України» №1104 від 19.11.2012 затверджено Порядок зберігання речових доказів стороною обвинувачення, їх реалізації, технологічної переробки, знищення, здійснення витрат, пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження (далі - Порядок №1104).

Відповідно до пункту 3 Порядку №1104 речові докази, за винятком документів, що зберігаються разом з матеріалами кримінального провадження, повинні бути належним чином упаковані та опечатані. Спосіб упаковки повинен забезпечувати неможливість підміни або зміни вмісту без порушення її цілісності та схоронність вилучених (отриманих) речових доказів від пошкодження, псування, погіршення або втрати властивостей, завдяки яким вони мають доказове значення. На речові докази, які не можуть бути належним чином упаковані через громіздкість чи з інших причин, прикріплюється бирка у спосіб, що унеможливлює її зняття, зміну або пошкодження. На упаковці (бирці) проставляються підписи осіб, які брали участь у процесуальній дії, та зазначається інформація про вміст упаковки, найменування проведеної процесуальної дії, дата її проведення та номер кримінального провадження.

Пунктом 5 Порядку №1104 визначено, що умовою зберігання речових доказів повинне бути забезпечення збереження їх істотних ознак та властивостей. Згідно з пунктом 7 Порядку №1104 вилучені (отримані) стороною обвинувачення речові докази зберігаються разом з матеріалами кримінального провадження в індивідуальному сейфі (металевій шафі) слідчого, дізнавача, який здійснює таке провадження. Речові докази, в тому числі документи, які за своїми властивостями (габаритами, кількістю, вагою, об`ємом) не можуть зберігатися разом з матеріалами кримінального провадження, зберігаються у спеціальних приміщеннях органу, у складі якого функціонує слідчий підрозділ або підрозділ дізнання, що обладнані сейфами (металевими шафами), стелажами, оббитими металом дверима, ґратами на вікнах, охоронною та протипожежною сигналізацією (далі - обладнані приміщення), крім матеріальних носіїв секретної інформації, які передаються в установленому законом порядку на зберігання до режимно-секретного підрозділу органу, у складі якого функціонує слідчий підрозділ або підрозділ дізнання. У разі відсутності обладнаного приміщення виділяються спеціальні сейфи (металеві шафи) достатнього розміру (далі - спеціальний сейф).

Пунктом 8 Порядку №1104 передбачено, що відповідальним за зберігання речових доказів, що зберігаються разом з матеріалами кримінального провадження, є слідчий, дізнавач, який здійснює таке провадження. Відповідальною за зберігання речових доказів в обладнаному приміщенні чи спеціальному сейфі є посадова особа органу, у складі якого функціонує слідчий підрозділ або підрозділ дізнання, що призначається наказом керівника такого органу або наказом керівника слідчого підрозділу, підрозділу дізнання відповідно до повноважень (далі - відповідальна особа). Згідно із зазначеним наказом з числа посадових осіб органу, у складі якого функціонує слідчий підрозділ або підрозділ дізнання, призначається також особа, яка заміщує відповідальну особу в разі її відпустки, відрядження чи тривалої відсутності з інших причин, та особа, в якої на відповідальному зберіганні знаходиться дублікат ключів від обладнаного приміщення чи спеціального сейфа.

Щодо посилання відповідача на те, що ОСОБА_1 в порушення норм Інструкції №575 серед іншого не забезпечувались належні умови зберігання вилучених з місця подій слідів, речових доказів суд зауважу, що норми Порядку №1104 покладають відповідальність за зберігання речових доказів на: - слідчого, який здійснює кримінальне провадження щодо речових доказів, які зберігання разом з матеріалами кримінального провадження; - посадову особу органу, у складі якого функціонує слідчий підрозділ за зберігання речових доказів щодо зберігання речових доказів в обладнаному приміщенні чи спеціальному сейфі.

Суд враховує, що ОСОБА_1 як керівник відділу поліції, не належить до перелічених осіб, тому не несе безпосередню відповідальність за зберігання тих речових доказів, котрі вилучені стороною обвинувачення/слідчим та зберігаються разом з матеріалами кримінального провадження у слідчого. Відповідальною особою за зберігання речових доказів в окремому обладнаному приміщенні є начальник слідчого відділу Дрогобицького ВП ГУНП у Львівській області. Відповідач не надав суду доказів того, що ОСОБА_1 має повноваження на розпорядження бюджетними коштами чи державним майном та, відповідно, міг самостійно вирішити питання виділення, обладнання та ремонту приміщення для зберігання доказів. Така мотивація дисциплінарного стягнення за наведених фактичних обставин справи свідчить про протиправність рішення відповідача.

Крім того, суд враховує, що кримінальне провадження щодо факту зникнення бронежилетів та кайданків в Дрогобицькому ВП ГУНП у Львівській області було закрите постановою про закриття кримінального провадження за відсутністю складу злочину в діях працівників Дрогобицького ВП ГУНП у Львівській області.

Щодо посилання відповідача на те, що порушенням службової дисципліни зі сторони окремих працівників Дрогобицького ВП ГУНП у Львівській області сприяло неналежне виконання службових обов`язків в частині організації якісного та дієвого контролю за дотриманням службової дисципліни та зі сторони начальника Дрогобицького ВП ГУНП у Львівській області полковника поліції ОСОБА_1 , котрий, як керівник зобов`язаний був контролювати дотримання підлеглими службової дисципліни, аналізувати її стан, проводити профілактичну роботу із зміцнення службової дисципліни та запобігання вчиненню підлеглими правопорушень, оскільки останній не вжив відповідних дієвих управлінських рішень для забезпечення належного стану службової дисципліни у підпорядкованому підрозділі, цим порушив службову дисципліну, то суд зауважує, що такі твердження є загальними, не конкретизуючими дії особи формулюваннями, без покликання на визначені законом обов`язки. Крім того, вказуючи у цьому ж висновку, що начальник Дрогобицького ВП ГУНП у Львівській області, «як керівник, будучи зобов`язаним контролювати дотримання підлеглими службової дисципліни…», комісія не конкретизує, яких конкретно «підлеглих» вона має на увазі, які дії повинен був вчинити позивач, а не вчинив.

Оцінюючи твердження відповідача про те, що ОСОБА_1 відмовився надавати будь-які пояснення, у зв`язку з цим складений акт про відмову від надання пояснень від 09.01.2020, який зареєстровано у підрозділі документального забезпечення УКЗ ГУНП за № 68/13-2020, суд зазначає таке.

Суд критично ставиться до таких посилань у висновку службового розслідування від 20.02.2020, оскільки враховує той факт, що позивач з 02.12.2019 по 06.01.2020 перебував на стаціонарному лікуванні, з 07.01.2020 по 10.02.2020 перебував на амбулаторному лікуванні, після 10.02.2020 продовжував хворіти, що підтверджується довідками про тимчасову непрацездатність, наявними в матеріалах справи.

Ці обставини спростовують той факт, що 03.01.2020 ОСОБА_1 відмовився від надання уповноваженим особам відповідача пояснень. В акті про відмову надати пояснення від 03.01.2020 зафіксовано та визнається відповідачем, що ОСОБА_1 телефоном повідомив, що перебуває на лікарняному. Наведені обставини свідчать, що позивач не відмовлявся надати пояснення щодо обставин/фактів виявлених дисциплінарних проступків, а повідомив, що перебуває на лікарняному, а відтак, посадові особи відповідача вправі були відібрати пояснення у ОСОБА_1 після його виходу з лікарняного.

Суд не може оминути поза увагою, що протягом січня - лютого 2020 року начальник ГУНП у Львівській області В.Віконський наклав на ОСОБА_1 два дисциплінарних стягнення, а саме: попередження про неповну службову невідповідність - наказом № 3 від 02.01.2020 та дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення.

Як вже було зазначено вище, рішенням Львівського окружного суду від 08.09.2020, яке залишено без змін постановою Восьмого апеляційного адміністративного суду від 15.03.2021, попередження про неповну службову відповідність скасовано, як протиправне.

Відповідно до частини четвертої статті 78 КАС України обставини, встановлені рішенням суду у адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, стосовно якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом. Судовим рішенням у справі №830/1035/20 від 08.09.2020 встановлено, що ОСОБА_1 не вчиняв дисциплінарних проступків, тому наказ про притягнення до дисциплінарної відповідальності скасований, як протиправний.

Оцінюючи мотиви відповідача щодо визначення виду дисциплінарного стягнення, а також враховуючи рішення суду №830/1035/20 від 08.09.2020 щодо скасування попереднього дисциплінарного стягнення щодо позивача, суд враховує, що на ОСОБА_1 було накладено чи не найсуворіший в ієрархії дисциплінарних стягнень, визначених статтею 13 Дисциплінарного статуту вид дисциплінарного стягнення. Можливість (необхідність) застосування такого стягнення слід пов`язувати з таким проступком поліцейського, що потягло тяжкі чи особливо тяжкі наслідки.

Під час визначення виду стягнення керівник ураховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби. Водночас, саме прерогативою керівника є визначення виду стягнення до порушника службової дисципліни, однак як видно з оскаржуваного наказу, керівником не застосовано норми частини 8 статті 19 Дисциплінарного статуту Національної поліції. Зокрема, керівником, котрий накладав дисциплінарне стягнення на позивача, не взято до уваги тривалий стаж роботи в органах, його послужний список, наявність наукового звання кандидата юридичних наук, попередніх заохочень.

Відповідачем не встановлено ступеня вини позивача, не надано оцінки характеру вчиненого ним проступку, обставин, за яких такий проступок був вчинений, попередньої поведінки позивача, його ставлення до служби, а також не встановлено негативних наслідків, до яких призвели чи могли б призвести встановлені дисциплінарною комісією порушення позивача.

Відповідно до пункту 9 частини 1 статті 19 Дисциплінарного статуту Національної поліції у висновку за результатами службового розслідування зазначаються висновок щодо наявності або відсутності у діянні поліцейського дисциплінарного проступку, а також щодо його юридичної кваліфікації з посиланням на положення закону. Однак, як видно з висновку, комісія зазначила, що позивач порушив службову дисципліну, зокрема, основн і обов`язки поліцейського, передбачені частиною 1 статті 18 Закону України «Про Національну поліцію», пунктом 7 частини 1 статті 3 Дисциплінарного статуту Національної поліції України та пунктом 3 розділу V Правил етичної поведінки поліцейського. При цьому комісія не врахувала, що зазначені вище норми закріплюють цілу низку обов`язків поліцейського, умисне не виконання чи неналежне виконання яких матиме наслідком притягнення до дисциплінарної відповідальності.

Наказом № 3 від 02.01.2020 позивачу було оголошено про неповну службову відповідність за події, які відбувались в січні-жовтні 2019 року. Таким чином при застосуванні до поліцейського дисциплінарних стягнень повинні братися до уваги час вчинення проступку, час виявлення проступку у сукупності із послідовністю дисциплінарних стягнень, яка встановлена частиною 3 статті 13 Дисциплінарного Статуту Національної поліції. Разом з тим, події, за які звільнено позивача, мали місце в листопаді 2019 року.

Відповідно до пунктів 22, 23 постанови Пленуму Верховного Суду України від 06.10.1992 року №9 "Про практику розгляду судами трудових спорів" за систематичне невиконання працівник може бути звільнений лише за проступок на роботі, вчинений після застосування до нього дисциплінарного або громадського стягнення за невиконання без поважних причин обов`язків, покладених на нього трудовим договором або правилами внутрішнього трудового розпорядку.

Разом з тим, звільнення за систематичні порушення допускається лише за порушення вчинені особою після накладення на неї дисциплінарних стягнень.

Всі так звані дії та події, які слугували підставою звільнення відбувались в жовтні-листопаді 2019 року, тобто до накладення на ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення у вигляді попередження про службову невідповідність, скасованого судом.

Між тим, відповідач не надав доказів вчинення позивачем після застосування до нього вказаного дисциплінарного стягнення інших порушень трудової дисципліни чи невиконання ним без поважних причин службових обов`язків, які стали безпосередньою підставою для притягнення його до дисциплінарної відповідальності у вигляді звільнення.

Відтак, оцінюючи фактичні обставини справи та зміст висновку службового розслідування суд дійшов висновку про те, що відповідач не навів переконливих фактів, які можна було б кваліфікувати як порушення ОСОБА_1 службової дисципліни та вчинення дисциплінарних проступків, що потягли тяжкі наслідки.

З огляду на це суд вважає висновки службового розслідування щодо ОСОБА_1 хибними, а рішення про застосування до нього дисциплінарного стягнення на підставі таких хибних висновків - протиправним.

Враховуючи ці висновки суду, наказ ГУНП у Львівській області № 700 від 20.02.2020 «Про застосування дисциплінарних стягнень до працівників Дрогобицького відділу поліції ГУНП у Львівській області та порушення ними службової дисципліни» в частині застосування до ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції, підлягає скасуванню як протиправний, як і похідний наказ №74о/с від 17.03.2020 «По особовому складу», що стосується реалізації дисциплінарного стягнення шляхом звільнення ОСОБА_1 зі служби в поліції за пункту 6 частини першої статті 77 Закону України «Про Національну поліцію».

Згідно з частиною першою статті 235 Кодексу законів про працю України у разі звільнення без законної підстави або незаконного переведення на іншу роботу, у тому числі у зв`язку з повідомленням про порушення вимог Закону України «Про запобігання корупції» іншою особою, працівник повинен бути поновлений на попередній роботі органом, який розглядає трудовий спір.

Оскільки суд вважає протиправним звільнення позивача зі служби в поліції, то ОСОБА_1 підлягає поновленню на тій посаді та у тому органі, з якого він був протиправно звільнений.

Відповідно до частин другої, третьої статті 77 Закону України «Про Національну поліцію» днем звільнення зі служби в поліції вважається день видання наказу про звільнення або дата, зазначена в наказі про звільнення. День звільнення вважається останнім днем служби.

Згідно з наказом ГУНП у Львівській області №74о/с від 17.03.2020 ОСОБА_1 звільнено зі служби в поліції з 17.03.2020. Оскільки день звільнення (17.03.2020) є останнім днем служби, позивач підлягає поновленню на службі з 18.03.2020.

Відповідно до частини другої статті 235 Кодексу законів про працю України при винесенні рішення про поновлення на роботі орган, який розглядає трудовий спір, одночасно приймає рішення про виплату працівникові середнього заробітку за час вимушеного прогулу або різниці в заробітку за час виконання нижчеоплачуваної роботи, але не більш як за один рік. Якщо заява про поновлення на роботі розглядається більше одного року, не з вини працівника, орган, який розглядає трудовий спір, виносить рішення про виплату середнього заробітку за весь час вимушеного прогулу.

Відповідно до статті 94 Закону «Про Національну поліцію» поліцейські отримують грошове забезпечення, розмір якого визначається залежно від посади, спеціального звання, строку служби в поліції, інтенсивності та умов служби, кваліфікації, наявності наукового ступеня або вченого звання, порядок виплати якого визначається Міністром внутрішніх справ України.

На виконання статті 94 Закону України «Про Національну поліцію», постанови КМ України від 11.11.2015 № 988 "Про грошове забезпечення поліцейських Національної поліції" прийнятий наказ №260 від 06.04.2016 «Про затвердження Порядку та умов виплати грошового забезпечення поліцейським Національної поліції та курсантам вищих навчальних закладів МВС із специфічними умовами навчання». Цим наказом затверджено Порядок та умови виплати грошового забезпечення поліцейським Національної поліції та курсантам вищих навчальних закладів МВС із специфічними умовами навчання (надалі - Порядок № 260).

Відповідно до пункту 9 Порядку №260 при виплаті поліцейським грошового забезпечення за неповний місяць розмір виплати за кожний календарний день визначається шляхом ділення суми грошового забезпечення за повний місяць на кількість календарних днів у місяці, за який здійснюється виплата.

Отже, грошове забезпечення поліцейських обраховується та виплачується з розрахунку календарних днів.

Відповідно до виданої ГУНП у Львівській області довідки про доходи №83 від 06.04.2020 встановлено, що розмір грошового забезпечення позивача за два місяці, що передують звільненню, становив 40589,64 грн. (в тому числі, за січень 2020 року - 20294,82 грн., за лютий 2020 року - 20294,82 грн.) (т. 1 а.с. 40).

При цьому середньоденне грошове забезпечення позивача складає 676,50 грн.(40589,64/60 календарних днів).

Період вимушеного прогулу позивача обраховується починаючи з першого дня після звільнення до прийняття судом рішення про поновлення позивача на посаді (18.03.2020 по 18.07.2021 включно, що складає 488 календарних днів). Отже, грошове забезпечення за час вимушеного прогулу складає 330132,00 грн. (488 х 676,50).

Відповідно до пунктів 2, 3 частини першої статті 371 КАС України негайно виконуються рішення суду про присудження виплати заробітної плати, іншого грошового утримання у відносинах публічної служби - у межах суми стягнення за один місяць та поновлення на посаді у відносинах публічної служби.

Відтак, рішення суду в частині поновлення ОСОБА_1 на посаді та стягнення грошового забезпечення за один місяць в розмірі 20295,00 грн. слід допустити до негайного виконання.

Відповідно до частини 2 статті 19 Конституції України та частини 2 статті 2 КАС України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до ст. 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.

Виходячи із заявлених позовних вимог, системного аналізу положень чинного законодавства України та доказів, зібраних у справі, суд дійшов висновку, що позов необхідно задовольнити повністю.

Питання про розподіл судових витрат за приписами статті 139 КАС України суд не вирішує, оскільки позивач згідно з пунктом 1 частини першої статті 5 Закону України «Про судовий збір» звільнений від сплати судового збору.

Керуючись ст.ст. 2, 19-20, 22, 72-77, 132, 134, 139, 241-246, 250, 255, 295, підп. 15.5 п.15 Перехідних положень КАС України, суд, -

ВИРІШИВ:

адміністративний позов задовольнити повністю.

Визнати протиправним та скасувати п. 1 наказу №700 від 20.02.2020 "Про застосування дисциплінарних стягнень до працівників Дрогобицького відділу поліції ГУ НП у Львівській області та порушення ними службової дисципліни" Головного управління Національної поліції у Львівській області в частині застосування до начальника Дрогобицького відділу поліції Головного управління національної поліції у Львівській області полковника поліції ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції.

Визнати протиправним та скасувати наказ №74 о/с від 17.03.2020 року «По особовому складу» Головного управління Національної поліції у Львівській області про звільнення зі служби в поліції начальника Дрогобицького відділу поліції Головного управління національної поліції у Львівській області полковника поліції ОСОБА_1 .

Поновити ОСОБА_1 на службі в поліції та посаді начальника Дрогобицького відділу поліції Головного управління Національної поліції у Львівській області з 18.03.2020.

Стягнути з Головного управління Національної поліції у Львівській області (79007, Львівська область, місто Львів, пл. Ген. Григоренка, буд. 3, ідентифікаційний код 40108833) на користь ОСОБА_1 ( АДРЕСА_7 , РНОКПП НОМЕР_1 ) середній заробіток за час вимушеного прогулу за період з 18.03.2020 по 18.07.2021 включно в сумі 330132 (триста тридцять тисяч сто тридцять дві) гривні рівно.

Рішення суду в частині поновлення ОСОБА_1 на посаді та стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу в межах стягнення за один місяць в сумі 20295 гривень рівно допустити до негайного виконання.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду. Апеляційна скарга на рішення суду подається до суду апеляційної інстанції через суд першої інстанції, що постановив рішення, протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повний текст рішення складено 28.07.2021.

Суддя Потабенко В.А.