Справа № 340/70/21
Суддя: Л.І. Хилько
Дата ухвалення: 2021-07-22 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КІРОВОГРАДСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 липня 2021 року м. Кропивницький Справа № 340/70/21

Кіровоградський окружний адміністративний суд, у складі судді Хилько Л.І., розглянув у порядку письмового провадження за правилами загального позовного провадження справу за позовом депутата Долинської міської ради восьмого скликання ОСОБА_1 до Долинського міського голови Звіздовського Євгенія Едуардовича (відповідач-1), Долинської міської ради (відповідач-2) про визнання дій протиправними, визначення протиправним та нечинним рішення, -

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернувся до Кіровоградського окружного адміністративного суду з позовом і просить:

- визнати протиправними дії відповідача-1 щодо включення до порядку денного першого пленарного засідання 27 листопада 2020 року першої сесії Долинської міської ради проекту рішення "Про затвердження Регламенту Долинської міської ради восьмого скликання";

- визнати протиправним та нечинним рішення відповідача-2 №12 від 27 листопада 2020 року "Про затвердження Регламенту Долинської міської ради восьмого скликання".

В обґрунтування позову посилається на те, що під час прийняття спірного рішення було порушено порядок проведення засідання сесії, оскільки участь брало лише 13 депутатів, що не є більшістю голосів від загального складу ради; внесено а розгляд ради проект рішення, який не готувався до депутатами, постійними комісіями чи виконавчим апаратом ради та, який, попередньо не розглядався постійними комісіями ради; порушено порядок оприлюднення проекту рішення, що свідчить про їх протиправність.

Представник відповідача - 1 у поданому до суду відзиві позовні вимоги не визнав, просив відмовити в їх задоволенні повністю. (т.1, а.с.223-228).

Від представника позивача до суду надійшла відповідь на відзив (т.1,а.с. 245-249.).

Протокольною ухвалою від 22.06.2021 року, подальший розгляд справи вирішено здійснювати в порядку письмового провадження (т.2,а.с.92).

Дослідивши наявні в справі матеріали суд дійшов наступних висновків.

Судом встановлено, що за результатом місцевих виборів 25.10.2020 року ОСОБА_1 обрано депутатом Долинської міської ради 8 скликання.

26.11.2020 на сайті Долинської міської ради за посиланням: https://dolmiskrada.org.ua//assets/files/postanovi/28-postanovaPDF розміщено копію постанови №28 засідання Долинської МТВК від 26.11.2020 року та порядок денний першого пленарного засідання першої сесії Долинської міської ради 8 скликання. До порядку денного включено 8 питань, які 27.11.2020 р. були внесені на розгляд першого пленарного засідання сесії головою ТВК Горділо В.І .

В подальшому, 27.11.2020 року відбулось перше пленарне засідання Долинської міської ради.

Зі змісту протоколу першого пленарного засідання першої сесії 8 скликання встановлено, що 27 листопада 2020 року перше пленарне засідання Долинської міської ради було відкрите головою Долинської міської територіальної виборчої комісії Горділо Валентиною Іванівною , якою запропоновано на розгляд першого пленарного засідання сесії винести 8 питань: 1) Інформація «Про підсумки виборів Долинського міського голови та депутатів Долинської міської ради 25 жовтня 2020 року»; 2) Про визнання повноважень депутатів Долинської міської ради восьмого скликання; З) Про визнання повноважень Долинського міського голови Звіздовського Є.Е. ; 4) Про припинення повноважень Долинського міського голови ОСОБА_4 ; 5) Про припинення повноважень депутатів Долинської міської ради сьомого скликання; б) Про припинення повноважень секретаря Долинської міської ради сьомого скликання; 7) Про припинення повноважень першого заступника міського голови з питань діяльності виконавчих органів ради сьомого скликання; 8) Про припинення повноважень заступника міського голови з питань діяльності виконавчих органів ради сьомого скликання (т.1,а.с.14).

Так, позивач вказує, що не спростовано представником відповідача, що 9 /включно з позивачем/ з 22 присутніх того дня депутатів залишили пленарне засідання до закінчення сесії Долинської міської ради.

Зміст протоколу першого засідання сесії 8 скликання №1 від 27.11.2020 року та розміщених на офіційному веб сайті Долинської міської ради, встановлено, що, крім питань, визначених в порядку денному /8 питань/ додаткового розглянуто 17 питань та, відповідно, прийнято рішення №№8-24 (т.1,а.с.135-199).

Серед інших прийнято рішення №12 «Про затвердження Регламенту Долинської міської ради 8 скликання» (т.1,а.с.144).

Позивач вважає, що міським головою неправомірно включено до порядку денного першого пленарного засідання 27.11.2020 року першої сесії Долинської міської ради та внесення на голосування Долинської міської ради проекту рішення «Про затвердження Регламенту Долинської міської ради 8 скликання» та, відповідно таке рішення теж є протиправним та підлягає скасуванню.

Надаючи оцінку спірним правовідносинам, суд вказує наступне.

Частиною другою статті 19 Конституції України встановлено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Місцеве самоврядування здійснюється територіальною громадою в порядку, встановленому законом, як безпосередньо, так і через органи місцевого самоврядування: сільські, селищні, міські ради та їх виконавчі органи (стаття 140 Конституції України).

Відповідно до ст. 19 Конституції України, правовий порядок в Україні ґрунтується на засадах, відповідно до яких ніхто не може бути примушений робити те, що не передбачено законодавством. Органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до ч. 1 ст. 46 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні" від 21.05.1997 № 280/97-ВР (далі - Закон № 280/97-ВР), сільська, селищна, міська, районна у місті (у разі її створення), районна, обласна рада проводить свою роботу сесійно. Сесія складається з пленарних засідань ради, а також засідань постійних комісій ради.

Відповідно до ст. 12 ч. 3 Закону України Про місцеве самоврядування в Україні міський голова очолює виконавчий комітет відповідної ради, головує на її засіданнях. Відповідно до ч.ч. 1-3 ст. 42 Закону повноваження новообраного міського голови починаються з моменту складення ним присяги відповідно до Закону України "Про службу в органах місцевого самоврядування" на пленарному засіданні відповідної міської ради, на якому відповідною територіальною виборчою комісією були оголошені рішення щодо його обрання та реєстрації. Повноваження міського голови закінчуються в день відкриття першої сесії відповідної міської ради, обраної на наступних чергових місцевих виборах, або, якщо рада не обрана, з моменту вступу на цю посаду іншої особи, обраної на наступних місцевих виборах, крім випадків дострокового припинення його повноважень відповідно до частин першої та другої статті 79 цього Закону. У разі звільнення з посади міського голови у зв`язку з достроковим припиненням його повноважень або його смерті, а також у разі неможливості здійснення ним своїх повноважень повноваження міського голови здійснює секретар відповідної міської ради. Секретар міської ради тимчасово здійснює зазначені повноваження з моменту дострокового припинення повноважень міського голови і до моменту початку повноважень міського голови, обраного на позачергових виборах відповідно до закону, або до дня відкриття першої сесії відповідної міської ради, обраної на чергових місцевих виборах. Повноваження сільського, селищного, міського голови можуть бути припинені достроково у випадках, передбачених статтею 79 цього Закону, що має наслідком звільнення його з посади.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 46 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні», сільська, селищна, міська, районна у місті (у разі її створення), районна, обласна рада проводить свою роботу сесійно. Сесія складається з пленарних засідань ради, а також засідань постійних комісій ради.

Перша сесія новообраної сільської, селищної, міської ради скликається відповідною територіальною виборчою комісією не пізніш як через два тижні після реєстрації новообраних депутатів ради в кількості, яка забезпечує повноважність складу ради відповідно до ст. 45 цього Закону. Перше пленарне засідання першої сесії відкриває голова зазначеної територіальної виборчої комісії, який інформує раду про підсумки виборів депутатів, а також про підсумки виборів відповідно сільського, селищного, міського голови. З моменту визнання повноважень депутатів ради нового скликання та новообраного сільського, селищного, міського голови відповідно до ст.42 цього Закону головує на пленарних засіданнях ради першої сесії новообраний голова.

Згідно ч. 12 ст. 46 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» сесія ради є повноважною, якщо в її пленарному засіданні бере участь більше половини депутатів від загального складу ради.

Частинами 1, 5 ст. 12 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» передбачено, що сільський, селищний, міський голова є головною посадовою особою територіальної громади відповідно села (добровільного об`єднання в одну територіальну громаду жителів кількох сіл), селища, міста.

На сільських, селищних, міських голів поширюються повноваження та гарантії депутатів рад, передбачені законом про статус депутатів рад, якщо інше не встановлено законом.

Правовий статус депутата сільської, селищної, міської, районної у місті, районної, обласної ради (далі - місцева рада) як представника інтересів територіальної громади, виборців свого виборчого округу та рівноправного члена місцевої ради, встановлює гарантії депутатської діяльності та порядок відкликання депутата місцевої ради, встановлює Закон України "Про статус депутатів місцевих рад".

Відповідно до ч. 2 ст. 59 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» рішення ради приймається на її пленарному засіданні після обговорення більшістю депутатів від загального складу ради, крім випадків, передбачених цим Законом. При встановленні результатів голосування до загального складу сільської, селищної, міської ради включається сільський, селищний, міський голова, якщо він бере участь у пленарному засіданні ради, і враховується його голос.

З аналізу наведених вище норм вбачається, що при встановленні результатів голосування до загального складу міської ради включається міський голова, якщо він бере участь у пленарному засіданні ради, і враховується його голос.

При цьому, слід розмежовувати суть врахування голосу голови під час голосування в пленарному засіданні та кворум пленарного засідання, де до загального складу відповідної ради голова не входить.

Під час розгляду справи судом встановлено, що загальний склад депутатів Долинської міської ради становить 26 депутатів, а отже, в силу положень ч.12 ст.46 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні», рада є повноважною, якщо в її пленарному засіданні приймають участь 14 депутатів.

З протоколу засідання І сесії 8 скликання, вбачається, що з усього складу депутатського корпусу ради присутніх на вказаній сесії було депутатів - 21 (т.1,а.с.84-107).

При цьому, зміст протоколу свідчить, що після складення присяги міським головою, група депутатів залишила засідання сесії, однак зміст протоколу не дає можливості встановити, скільки саме депутатів залишилось.

Однак, зі змісту відомостей про результати відкритого поіменного голосування по питанню порядку денного, встановлено що в загальній кількості залишилось 13 депутатів та міський голова (т.1,а.с.108-126).

Факт залишення 9 депутатами І сесії Долинської міської ради 8 скликання, яку проведено 27.11.2020 року не спростовано відповідачами та підтверджено відповідними зверненнями народних депутатів та допитаними судом в якості свідків депутатом ОСОБА_5 та депутатом ОСОБА_6 .

З наведеного правового регулювання та встановлених обставин слідує, що І сесія Долинської міської ради 8 скликання, яку проведено 27.11.2020 року, після залишення її 9 депутатами - стала неповноважною.

Отже, міський голова, в порушення норм Закону України «Про місцеве самоврядування» продовжив засідання сесії, яка стала неповноважною.

З приводу доводів відповідачів про те, що при визначенні кворуму, необхідного для проведення сесії, слід враховувати особу голови, який, у спірному випадку, приймав участь у роботі сесії зазначає наступне.

Пунктом 11 ст.49 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» визначається, що повноваження депутатів, порядок організації і гарантії депутатської діяльності визначаються Конституцією України, цим Законом, законом про статус депутата, іншими законами.

Так, згідно з п. 3 ст. 7 Закону України «Про статус депутатів місцевих рад», депутат місцевої ради не може мати іншого представницького мандата.

Відповідно до п. 4 ст. 12 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні», сільський, селищний, міський голова не може бути депутатом будь-якої ради, суміщати свою службову діяльність з іншою посадою, в тому числі на громадських засадах, займатися іншою оплачуваною (крім викладацької, наукової і творчої діяльності, медичної практики, Інструкторської та суддівської практики із спорту) або підприємницькою діяльністю.

Крім того, суд констатує, що у відповідності до ч.2 ст.59 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні», при підрахунку голосів та встановленні результатів голосування до загального складу сільської ради включається міський голова, якщо він бере участь у пленарному засіданні ради, і враховується його голос, однак не враховується до загального складу відповідної сільської ради для визначення кворуму для пленарного засідання.

Таким чином, оскільки ч.12 ст.46 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» визначає саме кількість депутатів від загального складу ради, відтак при визначенні кворуму, необхідного для проведення сесії, особа міського голови не враховується. Окрім того, міський голова є самостійною складовою системи місцевого самоврядування, що поряд з наведеним вище дає підстави для висновку, що урівноважувати його правовий статус зі статусом депутата місцевої ради не можна.

Аналогічна правова позиція викладена у постановах Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду від 04.09.2019 року у справі № 126/2017/17, від 31.01.2019 у справі №363/406/15-а.

Як вже вказувалось вище, відповідно до ч. 2 ст. 46 вказаного вище Закону, перша сесія новообраної сільської, селищної, міської ради скликається відповідною територіальною виборчою комісією не пізніш як через два тижні після реєстрації новообраних депутатів ради в кількості, яка забезпечує повноважність складу ради відповідно до статті 45 цього Закону. Перше пленарне засідання першої сесії відкриває голова зазначеної територіальної виборчої комісії, який інформує раду про підсумки виборів депутатів, а також про підсумки виборів відповідно сільського, селищного, міського голови. З моменту визнання повноважень депутатів ради нового скликання та новообраного сільського, селищного, міського голови відповідно до статті 42 цього Закону головує на пленарних засіданнях ради першої сесії новообраний голова.

Аналіз цієї норми дає висновок на користь того, що перша сесія може відбуватись не в одному пленарному засіданні.

За правовою позицією, викладеної у постанові Верховного Суду від 05.08.2020 у справі №811/1228/18, сесія місцевої ради є певним періодом, протягом якого працює місцева рада; пленарні засідання є однією з форм роботи місцевої ради, які проводяться відповідно до встановленої процедури і протягом роботи сесії. Ототожнювати сесію з пленарним засіданням є помилковим.

Отже, законодавець не випадково вказав словосполучення "на пленарних засіданнях" щодо першої сесії, оскільки органом місцевого самоврядування має бути дотримана процедура прийняття своїх рішень, установлених чинним законодавством, зокрема Законом України «Про доступ до публічної інформації» з метою додержання принципів гласності та законності в частині їх оприлюднення як за 10 робочих днів до дати їх розгляду.

До того ж, аналіз статті 46 «Про місцеве самоврядування в Україні» вказує на те, що голова територіальної виборчої комісії, який відкриває перше пленарне засідання інформує раду виключно про підсумки виборів депутатів, а також про підсумки виборів відповідно сільського, селищного, міського голови.

Щодо інших питань першої сесії ради, порядку її проведення, порядок обрання голови та заступника (заступників) голови районної у місті, районної, обласної ради, секретаря сільської, селищної, міської ради, скликання чергової та позачергової сесії ради, призначення пленарних засідань ради, підготовки і розгляду питань на пленарних засіданнях, прийняття рішень ради про затвердження порядку денного сесії та з інших процедурних питань, а також порядок роботи сесії визначаються регламентом ради з урахуванням вимог Закону України "Про засади державної регуляторної політики у сфері господарської діяльності". До прийняття регламенту ради чергового скликання застосовується регламент ради, що діяв у попередньому скликанні (ч. 15 ст 46 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні»).

Суд відхиляє аргументи відповідачів, що спірне рішення, було прийнято правомочною більшістю депутатів ради, оскільки воно не може бути правомірними унаслідок наявності процедурних порушень його прийняття.

Позивач стверджує, що підготовча депутатська група, в тому числі і від депутатських груп та фракцій не створювалася, до порядку денного будь-яких питань не включала, оскільки весь перелік питань порядку денного та проекти рішень до нього депутати отримали під час реєстрації перед 1 сесією 8 скликання.

Поданий відзив відповідача - 1 зазначених обставин не спростовує, докази протилежного суду не надано.

Відповідно до Рішення Конституційного Суду України №7-рп/2009 від 16 квітня 2009 року гарантоване державою місцеве самоврядування здійснюється територіальною громадою через сільські, селищні, міські ради та їх виконавчі органи і передбачає правову, організаційну та матеріально-фінансову самостійність, яка має певні конституційно-правові межі, встановлені, зокрема, приписами статей 19, 140, 143, 144, 146 Основного Закону України. З аналізу вказаних конституційних положень вбачається, що ці органи місцевого самоврядування, здійснюючи владу і самостійно вирішуючи питання місцевого значення, віднесені законом до їх компетенції, та приймаючи рішення, які є обов`язковими до виконання на відповідній території, зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України. Такі ж положення закріплені також у статті 4 Європейської хартії місцевого самоврядування, яка встановлює, що головні повноваження і функції органів місцевого самоврядування визначаються конституцією або законом; органи місцевого самоврядування в межах закону мають повне право вільно вирішувати будь-яке питання, яке не вилучене із сфери їхньої компетенції і вирішення якого не доручене жодному іншому органу; повноваження, якими наділяються органи місцевого самоврядування, як правило, мають бути повними і виключними.

Систему та гарантії місцевого самоврядування в Україні, засади організації та діяльності, правового статусу і відповідальності органів та посадових осіб місцевого самоврядування визначає Закон України «Про місцеве самоврядування в Україні».

Відповідно до п. 15 ч. 2 ст. 46 Закону передбачено, що порядок проведення першої сесії ради, порядок обрання голови та заступника (заступників) голови районної у місті, районної, обласної ради, секретаря сільської, селищної, міської ради, скликання чергової та позачергової сесії ради, призначення пленарних засідань ради, підготовки і розгляду питань на пленарних засіданнях, прийняття рішень ради про затвердження порядку денного сесії та з інших процедурних питань, а також порядок роботи сесії визначаються регламентом ради з урахуванням вимог Закону України "Про засади державної регуляторної політики у сфері господарської діяльності". До прийняття регламенту ради чергового скликання застосовується регламент ради, що діяв у попередньому скликанні.

Виключна компетенція сільських, селищних, міських рад передбачена ст.. 26 Закону, п. 1 ч. 1 ст. 26 якої визначено, що виключно на пленарних засіданнях сільської, селищної, міської ради вирішуються такі питання як затвердження регламенту ради.

З огляду на зазначене питання про затвердження регламенту належить до виключної компетенції безпосередньо Долинської міської ради.

Разом із тим, предметом судового розгляду може бути дотримання процедури прийняття такого рішення. Посилання позивача на те, що в новій редакції визначені норми, які, на думку позивача звужують його права, не можуть бути прийняті судом до уваги як беззаперечна підстава скасування спірного рішення вцілому, оскільки порядок роботи сесії належить до виключної компетенції відповідної ради і повинні визначатися регламентом ради з урахуванням вимог Закону України "Про засади державної регуляторної політики у сфері господарської діяльності", як передбачено Законом, належать до виключної компетенції колегіального органу, є його дискреційними повноваженнями.

Стосовно посилання представника позивача на порушення нормативно-правових актів в спірному рішенні, суд зазначає, що враховуючи порушення процедури прийнятого рішення, спірне рішення підлягає скасуванню як незаконне, оскільки прийнято необґрунтовано та безпідставно, проведення в межах і спосіб, передбачений Законом, не було доведено відповідачем належними та допустимими доказами, відсутні докази того, що прийняте рішення є законними, правомірним та обґрунтованими, таким, що прийнято уповноваженою особою в межах і спосіб, передбачений законом.

Судом враховується те, що в обґрунтування позову позивач посилався на порушення процедури прийняття оскаржуваного рішення.

Відповідно до ст. 59 Закону, рада в межах своїх повноважень приймає нормативні та інші акти у формі рішень. Рішення ради приймається на її пленарному засіданні після обговорення більшістю депутатів від загального складу ради, крім випадків, передбачених цим Законом.

Частиною першою статті 46 Закону передбачено, що сільська, селищна, міська, районна у місті (у разі її створення), районна, обласна рада проводить свою роботу сесійно. Сесія складається з пленарних засідань ради, а також засідань постійних комісій ради.

Відповідно до ч.ч. 3, 4 ст. 46 Закону першу сесію новообраної районної у місті, районної, обласної ради скликає відповідна територіальна виборча комісія не пізніш як через два тижні після реєстрації новообраних депутатів ради у кількості, яка забезпечує повноважність складу ради відповідно до статті 45 цього Закону. Наступні сесії ради скликаються: сільської, селищної, міської - відповідно сільським, селищним, міським головою; районної у місті, районної, обласної - головою відповідної ради.

Частиною 10 цієї статті визначено, що рішення про скликання сесії ради відповідно до частин четвертої, шостої та восьмої цієї статті доводиться до відома депутатів і населення не пізніш як за 10 днів до сесії, а у виняткових випадках - не пізніш як за день до сесії із зазначенням часу скликання, місця проведення та питань, які передбачається внести на розгляд ради. Пропозиції щодо питань на розгляд ради можуть вноситися сільським, селищним, міським головою, постійними комісіями, депутатами, виконавчим комітетом ради, головою місцевої державної адміністрації, головою районної, обласної ради, загальними зборами громадян (ч. 13 ст. 46 Закону ).

Враховуючи те, що Регламент визначає порядок роботи Долинської міської ради, є внутрішньо організаційним рішенням ради, яке прийняте з метою організації та впорядкування роботи Долинської міської ради, депутатом якої є позивач, прийняття та застосування в роботі ради іншого порядку, зокрема нової редакції Регламенту позивачем впливає на його права та обов`язки як депутата ради.

Принцип верховенства права зобов`язує державу поважати і застосовувати запроваджені нею закони, створюючи правові й практичні умови для втілення їх в життя. Будь-яка дія органів державної влади має будуватися на цьому принципі, а відтак чинні положення національного законодавства потрібно формулювати так, щоб вони були достатньо доступними, чіткими і передбачуваними у практичному застосуванні. (Рішення Європейського Суду з прав людини у справі "Броньовський проти Польщі" від 22 червня 2004 року).

Перевіряючи чи було оскаржуване рішення прийняте пропорційно суд зобов`язаний послідовно вирішити чотири питання: 1) чи було передбачене законом те обмеження (втручання), що заперечується; 2) чи переслідувало воно одну з легітимних цілей, зазначених у Конвенції; 3) чи було воно необхідним у демократичному суспільстві; 4) чи було воно розмірним до тієї правомірної мети, яка переслідувалась. Принцип пропорційності тісно пов`язаний зі змістовною справедливістю, яка вимагає, зокрема, пропорційності юридичної відповідальності вчиненому правопорушенню, відповідності цілей законодавця і засобів, що обираються для їх досягнення, встановлення і диференціювання публічно-правового обмежень залежно від конкретних обставин, що обумовлюють їх запровадження (див. рішення Конституційного Суду України у справах про призначення судом більш м`якого покарання та про податкову заставу). Тільки так можна віддати кожному йому належне, тобто досягти справедливості в правовому регулюванні. У відповідності до вимог ч. 2 ст. 2 КАС України суд повинен перевірити чи прийнято рішення на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України, чи прийнято рішення пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь якими несприятливими наслідками для прав свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія).

Висновки суду, які наведені вище очевидно вказують на те, що спірне рішення не узгоджується з вимогами частини 2 статті 2 КАС України, які визначають, що у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія).

Окремо суд звертає увагу на те, що відповідно до частин 1, 2 статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. Тобто, особливістю адміністративного судочинства є те, що обов`язок (тягар) доказування в спорі покладається на відповідача - орган публічної влади, який повинен надати докази і довести певні обставини, які свідчать про правомірність його дій/бездіяльності, законність прийнятих рішень. Однак, відповідач у згаданих правовідносинах, не спростував доводів позивача - в частині порушень процедури прийнятого рішення, та протиправності самого рішення.

Таким чином на підставі викладеного, суд приходить до переконання, що рішення ради від27.11.2020 є протиправним, оскільки прийнято незаконно, необґрунтовано, із порушенням порядку його прийняття під час пленарного засідання, суд вважає необхідним його скасувати, враховуючи те, що спірним рішенням Долинська міська рада керується в своїй діяльності.

Виходячи із критеріїв правомірності рішення суб`єкта владних повноважень, визначених у статті 2 КАС України, суд вважає, що спірні рішення не можуть бути правомірними, з огляду на те, що прийняті не у спосіб, що визначений законами України, а відтак, підлягають скасуванню.

Відповідно до частин першої, другої статті 77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Відповідач не довів правомірності свої рішень, натомість визнав, що при їх прийняті не дотримався вимог ч. 3 ст. 15 Закону України «Про доступ до публічної інформації».

Вирішуючи спір, суд зазначає, що питання щодо доцільності залучення третіх осіб не виникало. Ні позивачем, ні відповідачем не наведено необхідності їх залучення до участі у справі, а суд не вбачає таких підстав, оскільки рішення прийняті радою, інтереси якої у відносинах з державними органами незалежно від форм власності відповідно до законодавства здійснює селищний голова (п. 14 ч. 4 ст. 42 ЗУ "Про місцеве самоврядування в Україні"), який в межах спірних правовідносин надавав відзив на позовну заяву.

З огляду на встановлені обставини у справі, суд приходить до висновку, що позовні вимоги є обґрунтованими, підтверджені належними та допустимими доказами, а відтак позов підлягає задоволенню в заявленому обсязі.

Враховуючи положення частини першої статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України, суд стягує на користь позивача понесені ним судові витрати, які підлягають відшкодуванню, за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

За наведеного вище, сума судового збору підлягає стягненню на користь позивача за рахунок бюджетних асигнувань відповідача.

Керуючись ст.ст.9, 90, 139, 242-246, 250, 251, 255, 262, 295 КАС України, суд, -

В И Р І Ш И В:

Адміністративний позов - задовольнити .

Визнати протиправними дії Долинського міського голови Звіздовського Євгенія Едуардовича щодо включення до порядку денного першого пленарного засідання 27 листопада 2020 року першої сесії Долинської міської ради проекту рішення "Про затвердження Регламенту Долинської міської ради восьмого скликання".

Визнати протиправним та скасувати рішення Долинської міської ради №12 від 27 листопада 2020 року "Про затвердження Регламенту Долинської міської ради восьмого скликання".

Стягнути на користь депутата Долинської міської ради восьмого скликання ОСОБА_1 за рахунок Долинської міської ради сплачений при зверненні до суду судовий збір у розмірі 1816,00 грн.

Рішення суду набирає законної сили в порядку, встановленому ст.255 КАС України та може бути оскаржено в апеляційному порядку протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення до Третього апеляційного адміністративного суду за правилами, встановленими ст. ст. 293, 295-297 КАС України.

Відповідно до підпункту 15.5 п.15 Розділ VII Перехідні положення КАС України до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Суддя Кіровоградського

окружного адміністративного суду Л.І. Хилько