Справа № 380/12024/20
Суддя: Карп'як Оксана Орестівна
Дата ухвалення: 2021-07-26 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЛЬВІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

26 липня 2021 року м. Львів

Львівський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Карп`як О.О. розглянувши в письмовому провадженні за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом Приватного акціонерного товариства «Стебницьке гірничо хімічне підприємство «Полімінерал» до Державної екологічної інспекції у Львівській області про визнання протиправним та скасування припису, -

встановив:

До суду надійшла позовна заява Приватного акціонерного товариства «Стебницьке гірничо хімічне підприємство «Полімінерал» (далі- позивач, ПрАТ «СГХП «Полімінерал») до Державної екологічної інспекції у Львівській області (далі відповідач), у якій позивач просить:

- визнати протиправним та скасувати припис №349-08 від 16.10.2020 щодо дотримання ПрАТ «СГХП «Полімінерал» вимог природоохоронного законодавства;

- витрати ПрАТ «СГХП «Полімінерал» по сплаті судового збору покласти на відповідача.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що оскаржуваний припис винесений за поверхневого дослідження фактичних обставин та зобов`язує позивача вчиняти дії не передбачені чинним законодавством, що вважає неправомірним втручанням в господарську діяльність позивача. Вважає, що акт від 01.04.2020 був складений вже після втрати чинності направлення на перевірку, тому такий не може вважатись документом, що складений за результатами державного нагляду (контролю). Також вважає, що припис від 01.04.2020 складено без врахування заперечень на акт, поданих позивачем. Щодо п.1 припису вказує, що експлуатація хвостосховища здійснюється відповідно до затвердженої на підприємстві документації, а перекачування дренажних забруднених вод забезпечується методом перехоплення стічних вод та перекачування переносною насосною станцією, що не суперечить вимогам ст.51 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища». Щодо п.2 припису вказує, що умовами погодження видачі ліцензії, на порушенні яких наголошує відповідач, передбачалися саме передумови видачі ліцензії на експлуатацію Стебницького родовища калійних солей, які були актуальні лише на момент складення даної екологічної карти. Щодо п.3 порушення, вказує, що застосування автоматичних рівнемірів при здійсненні моніторингу за рівнями та аналізами розсолів має рекомендаційний характер та, враховуючи те, що закупка автоматичних рівнемірів за рахунок коштів Державного бюджету здійснена не була, порушення вимог п.7 припису №168-03 від 05.06.2018 з боку ПрАТ «СГХП «Полімінерал» відсутнє. Також вважає припис відповідача в частині висновків про порушення позивачем норм природоохоронного законодавства щодо незастосування приладів GPS для здійснення інструментального контролю за динамікою карстових лійок є такими, що не відповідають вимогам чинного законодавства. Щодо п.5 оскаржуваного припису вказує, що такі висновки є необґрунтованими, а копії протоколів та докази здійснення позивачем моніторингу за рівнями та аналізами розсолів додаються. На переконання позивача, ним не порушено норм природоохоронного законодавства, вимоги ст.105 ВК України, оскільки згідно графіку робіт підприємства ,4-етап бурових робіт по чистці гідрогеологічних спостережних свердловин запланований на другу половину 2020 року, копія графіку додається. Вказує, що вимогу припису від 05.06.2018 щодо забезпечення постійного перехоплення фільтрату мірабіліту з відвалу Західний біс виконано у повному обсязі. На підприємстві забезпечується постійне перехоплення фільтрату мірабіліт з відвалу Західний біс та проводяться землерийні роботи з влаштуванням каналів та збірників для проведення збору, перехоплення та перекачування стоків з порожнини рудника №2 переносною насосною станцією, що про було повідомлено відповідача. В той же час, цей процес виникає постійно і може бути повністю усунутий лише після ліквідації соле відвалу та проведення рекультивації порушеної земельної ділянки по закінченню ПДК рудника №2. Щодо п.8 припису вказує, що враховуючи вчинення всіх можливих та залежних від підприємства дій щодо проведення хімічних аналізів розсолів хвостосховища і породних відвалів, твердження відповідача щодо невиконання підприємством ст.22 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» не відповідає дійсності. Вважає висновки відповідача у п.9 припису передчасними, оскільки роботи тривають і до сьогодні. Вказує, що твердження відповідача щодо невиконанням підприємством робіт для перехоплення поверхневого стоку біля ліквідованого ствола «Східний» суперечать фактичним результатам вчинених підприємством дій. (п.10 припису). Щодо п.11 припису вказує, що Вассерштольня збудована ще в 19-му столітті для скиду грантових вод зі ствола «Кюбек» Нового технічного рішення щодо припинення даного скиду наразі немає. Підприємством ведеться журнал обліку відбору проб та дебіту води з Вассерштольні для підготовки технічного завдання на проектування. Щодо п.12 припису вказує, що підприємство розпочало переговори з ген проектувальником щодо можливості переопресування ін`єкційним полімерним матеріалом для опресування діючої перемички, з подальшим застосуванням цього матеріалу у 1-й черзі гідроперемички в квершлагу 99/вент. Зазначає, що підприємством постійно здійснюється контроль за моніторингом стану 1-ї черги перемички. Щодо п.13 припису вказує, що підприємством не допускається скид зворотних вод з Випуску №1 та Випуску №2 з перевищенням встановлених нормативів ГДС. З огляду на вищенаведене, просить позов задоволити повністю.

Позиція відповідача викладена у відзиві. Вважає твердження позивача щодо незаконності припису безпідставними та необґрунтованими. Вказує, що вимоги припису виконані підприємством не були, доказів виконання таких вимог не подано, а у позові наведені лиш власні пояснення. Тому просять відмовити у задоволенні позову у повному обсязі.

Ухвалою від 21.12.2020 прийнято позовну заяву до розгляд у та відкрито провадження у справі в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін.

Суд, з`ясувавши обставини, на які учасники справи посилаються як на підставу своїх вимог та заперечень, дослідивши докази, якими вони обґрунтовуються, встановив наступне.

На підставі посвідчення (направлення) від 29.09.2020 №637 та наказу №418-і/п від 29.09.2020, відповідачем проведено позаплановий захід державного нагляду (контролю) щодо дотримання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів Приватного акціонерного товариства «Стебницьке гірничо хімічне підприємство «Полімінерал» з -1.10.2020 по 15.10. 2020 , за результатами якого складено акт від 15.10.2020 №637/08/895 (далі акт від 15.10.2020).

Примірник акта від 15.10.2020 представником позивача отримано 15.10.2020 про що свідчить розписка на акті.

Доказів подання позивачем заперечень на вказаний акт до матеріалів справи не подано.

Судом не беруться до уваги доводи позивача про протиправність винесення припису від 01.04.2020 та неврахування при його винесенні зауважень на акт, оскільки не стосується предмету розгляду у даній справі, оскільки предметом оскарження є припис №349-08 від 16.10.2020, а не припис №155-08 від 01.04.2020.

У подальшому, на підставі вказаного вище акту від 15.10.2020 перевірки, з метою усунення порушень природоохоронного законодавства, виявлених під час здійснення перевірки, Державною екологічною інспекцією у Львівській області 16.10.2020 за №349-08 винесено Припис щодо усунення виявлених під час проведення планового заходу державного нагляду (контролю) порушень природоохоронного законодавства, який містить вказівки на конкретні порушення норм діючого законодавства, які виявлені при проведенні позапланового заходу державного нагляду (контролю), із зазначенням терміну їх виконання, а саме:

1. експлуатацію хвостосховища здійснювати відповідно до затвердженої документації, в тому числі забезпечити перекачування дренажних забруднених вод насосною станцією терміном з дня отримання припису;

2. на підставі геофізичної зйомки хвостосховища внести зміни в наявну документацію по експлуатації хвостосховища, матеріали представити в Держекоінспекцію до 15.04.2021;

3. задіяти систему моніторингу із застосуванням автоматичних рівнемірів до 01.04.2021;

4. забезпечити інструментальний контроль за динамікою карстових лійок з допомогою приладів GPS до 01.04.2021;

5. пробурити 3 свердловин і обладнати їх приладами для постійної реєстрації рівня розсолів і відбору проб до 15.04.2021;

6. завершити чистку і ремонт усіх спостережних свердловин на шахтних полях рудників №1 і №2 - до 15.04.2021;

7. забезпечити постійне перехоплення фільтрату мірабіліту з відвалу Західний біс до 15.04.2021;

8. налагодити проведення хімічних аналізів розсолів хвостосховища і природних відвалів на вміст сірководню. Кадмію, стронцію, марганцю, а також свинцю, нікелю, цирконію, молібдену, літію до 01.04.2021;

9. відновити знищену реперну мережу станцій до параметрів, передбачених затвердженими програмами спостережень до 01.04.2021;

10. провести повне вертикальне планування і перехоплення поверхневого стоку біля ліквідованого ствола Східний до 01.04.2021;

11. припинити скид забруднених вод з Вассерштольні у притоку р. Солониця з дня отримання припису;

12. забезпечити будівництво ІІ секції гідроперемички 99-вент до 15.04.2021;

13. не здійснювати скид зворотних вод з Випуску №1 та Випуску №2 з перевищенням встановлених нормативів ГДС, за відсутності дозволу на СВК до 15.04.2021.

Позивач вважає, що припис прийнято відповідачем з порушенням норм чинного законодавства та підлягає скасуванню.

Вирішуючи спір по суті та надаючи оцінку спірним правовідносинам, суд виходить із такого.

Завдання контролю у галузі охорони навколишнього природного середовища, відповідно до ст. 34 Закону України Про охорону навколишнього природного середовища полягають у забезпеченні додержання вимог законодавства про охорону навколишнього природного середовища всіма державними органами, підприємствами, установами та організаціями незалежно від форм власності і підпорядкування, а також громадянами.

Відповідно до ст. 35 Закону України Про охорону навколишнього природного середовища, державний контроль у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів здійснюється центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику із здійснення державного нагляду (контролю) у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів. Виконавчі органи сільських, селищних, міських рад здійснюють державний контроль у сфері охорони навколишнього природного середовища.

Державному контролю підлягають використання і охорона земель, надр, поверхневих і підземних вод, атмосферного повітря, лісів та іншої рослинності, тваринного світу, морського середовища та природних ресурсів територіальних вод, континентального шельфу та виключної (морської) економічної зони України, природних територій та об`єктів, що підлягають особливій охороні, стан навколишнього природного середовища, а також дотримання заходів біологічної і генетичної безпеки щодо біологічних об`єктів навколишнього природного середовища при створенні, дослідженні та практичному використанні генетично модифікованих організмів у відкритій системі.

Порядок здійснення державного контролю за охороною навколишнього природного середовища та використанням природних ресурсів визначається цим Законом та іншими законами України.

Згідно з п. 3 розділу І Положення про Державну екологічну інспекцію в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві та Севастополі, затвердженого наказом Міністерства екології та природних ресурсів України 11.08.2017 року №312, основними завданнями Інспекції є реалізація повноважень Держекоінспекції у межах відповідної території.

Пунктом 2 розділу ІІІ Положення № 312 встановлено, що Інспекція здійснює державний нагляд (контроль) за додержанням територіальними органами центральних органів виконавчої влади, місцевими органами виконавчої влади, органами місцевого самоврядування в частині здійснення делегованих їм повноважень органів виконавчої влади, підприємствами, установами та організаціями незалежно від форми власності і господарювання, громадянами України, іноземцями та особами без громадянства, а також юридичними особами - нерезидентами вимог законодавства про екологічну та радіаційну безпеку; про охорону земель, надр; про охорону, раціональне використання вод та відтворення водних ресурсів; про охорону атмосферного повітря; про охорону, захист, використання та відтворення лісів; про раціональне використання, відтворення і охорону об`єктів тваринного світу; про охорону, використання і відтворення риби та інших водних живих ресурсів; щодо наявності дозволів, лімітів та квот на спеціальне використання природних ресурсів, дотримання їх умов; про охорону, утримання і використання зелених насаджень; про використання, охорону і відтворення об`єктів рослинного світу; щодо дотримання правил створення, поповнення, зберігання, використання та державного обліку зоологічних, ботанічних колекцій і торгівлі ними; з питань дотримання положень Конвенції про міжнародну торгівлю видами дикої фауни і флори, що перебувають під загрозою зникнення (CITES); під час ведення мисливського господарства та здійснення полювання; про збереження об`єктів рослинного та тваринного світу, занесених до Червоної та Зеленої книг України, формування, збереження і використання екологічної мережі; про охорону і використання територій та об`єктів природно-заповідного фонду, зокрема щодо; з питань поводження з відходами; у сфері хімічних джерел струму в частині забезпечення екологічної безпеки виробництва хімічних джерел струму та утилізації відпрацьованих хімічних джерел струму, ведення обліку обсягів накопичення відпрацьованих хімічних джерел струму та передачі їх для утилізації; щодо дотримання вимог реєстрації в суднових документах операцій із шкідливими речовинами та сумішами, баластними та лляльними водами; щодо дотримання заходів біологічної і генетичної безпеки стосовно біологічних об`єктів природного середовища під час створення, дослідження та практичного використання генетично модифікованих організмів у відкритій системі.

З аналізу вищевикладених правових норм, судом встановлено, що здійснення державного контролю за охороною навколишнього природного середовища та використанням природних ресурсів віднесено до повноважень Державної екологічної інспекції.

Правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов`язки та відповідальність суб`єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) визначені Законом України Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності (далі - Закон №877).

Абзацом 2 та 3 статті 1 Закону України Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності встановлено, що державний нагляд (контроль) це діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, місцевих державних адміністрацій, органів місцевого самоврядування (далі - органи державного нагляду (контролю)) в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб`єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, прийнятного рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища. Заходами державного нагляду (контролю) є планові та позапланові заходи, які здійснюються шляхом проведення перевірок, ревізій, оглядів, обстежень та інших дій.

Відповідно до статті 4 Закону №877, державний нагляд (контроль) здійснюється за місцем провадження господарської діяльності суб`єкта господарювання або його відокремлених підрозділів, або у приміщенні органу державного нагляду (контролю) у випадках, передбачених законом.

Планові та позапланові заходи здійснюються в робочий час суб`єкта господарювання, встановлений його правилами внутрішнього трудового розпорядку.

Статтею 6 Закону №877 визначено, що підставами для здійснення позапланових заходів є: подання суб`єктом господарювання письмової заяви до відповідного органу державного нагляду (контролю) про здійснення заходу державного нагляду (контролю) за його бажанням; виявлення та підтвердження недостовірності даних, заявлених суб`єктом господарювання у документі обов`язкової звітності, крім випадків, коли суб`єкт господарювання протягом місяця з дня первинного подання повторно подав такий документ з уточненими достовірними даними або якщо недостовірність даних є результатом очевидної описки чи арифметичної помилки, яка не впливає на зміст поданої звітності. У разі виявлення органом державного нагляду (контролю) помилки у документі обов`язкової звітності він упродовж десяти робочих днів зобов`язаний повідомити суб`єкта господарювання про необхідність її виправлення у строк до п`яти робочих днів з дня отримання повідомлення. Невиправлення помилки у встановлений строк є підставою для проведення позапланового заходу; перевірка виконання суб`єктом господарювання приписів, розпоряджень або інших розпорядчих документів щодо усунення порушень вимог законодавства, виданих за результатами проведення попереднього заходу органом державного нагляду (контролю); звернення фізичної особи (фізичних осіб) про порушення, що спричинило шкоду її (їхнім) правам, законним інтересам, життю чи здоров`ю, навколишньому природному середовищу чи безпеці держави, з додаванням документів чи їх копій, що підтверджують такі порушення (за наявності). Позаплановий захід у такому разі здійснюється територіальним органом державного нагляду (контролю) за наявністю погодження центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у відповідній сфері державного нагляду (контролю), або відповідного державного колегіального органу.

У такому разі перед початком здійснення позапланового заходу державного нагляду (контролю) посадові особи територіального органу державного нагляду (контролю) зобов`язані пред`явити керівнику чи уповноваженій особі суб`єкта господарювання - юридичної особи, її відокремленого підрозділу, фізичній особі - підприємцю або уповноваженій ним особі, крім документів, передбачених цим Законом, додатково копію погодження центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у відповідній сфері державного нагляду (контролю), або відповідного державного колегіального органу на проведення такої перевірки.

Строк здійснення позапланового заходу не може перевищувати десяти робочих днів, а щодо суб`єктів малого підприємництва - двох робочих днів. Продовження строку здійснення позапланового заходу не допускається.

Приписами частини 1 статті 7 Закону №877 встановлено, що для здійснення планового або позапланового заходу орган державного нагляду (контролю) видає наказ (рішення, розпорядження), який має містити найменування суб`єкта господарювання, щодо якого буде здійснюватися захід, та предмет перевірки.

Відповідно до частини 2 статті 7 Закону №877 на підставі наказу (рішення, розпорядження) оформляється посвідчення (направлення) на проведення заходу державного нагляду (контролю), яке підписується керівником органу державного нагляду (контролю) (головою державного колегіального органу) або його заступником (членом державного колегіального органу) із зазначенням прізвища, ім`я та по батькові і засвідчується печаткою.

Згідно з частиною 5 статті 7 Закону №877 перед початком здійснення заходу посадові особи органу державного нагляду (контролю) зобов`язані пред`явити керівнику суб`єкта господарювання - юридичної особи, її відокремленого підрозділу або уповноваженій ним особі (фізичній особі - підприємцю або уповноваженій ним особі) посвідчення (направлення) та службове посвідчення, що засвідчує посадову особу органу державного нагляду (контролю), і надати суб`єкту господарювання копію посвідчення (направлення).

За результатами здійснення планового або позапланового заходу посадова особа органу державного нагляду (контролю) складає акт, який повинен містити такі відомості: дату складення акта; тип заходу (плановий або позаплановий); форма заходу (перевірка, ревізія, обстеження, огляд тощо); предмет державного нагляду (контролю); найменування органу державного нагляду (контролю), а також посаду, прізвище, ім`я та по батькові посадової особи, яка здійснила захід; найменування юридичної особи або прізвище, ім`я та по батькові фізичної особи - підприємця, щодо діяльності яких здійснювався захід.

Посадова особа органу державного нагляду (контролю) зазначає в акті стан виконання вимог законодавства суб`єктом господарювання, а в разі невиконання - детальний опис виявленого порушення з посиланням на відповідну вимогу законодавства.

В останній день перевірки два примірники акта підписуються посадовими особами органу державного нагляду (контролю), які здійснювали захід, та суб`єктом господарювання або уповноваженою ним особою, якщо інше не передбачено законом.

Якщо суб`єкт господарювання не погоджується з актом, він підписує акт із зауваженнями.

Зауваження суб`єкта господарювання щодо здійснення державного нагляду (контролю) є невід`ємною частиною акта органу державного нагляду (контролю).

У разі відмови суб`єкта господарювання підписати акт посадова особа органу державного нагляду (контролю) вносить до такого акта відповідний запис.

Один примірник акта вручається керівнику чи уповноваженій особі суб`єкта господарювання - юридичної особи, її відокремленого підрозділу, фізичній особі - підприємцю або уповноваженій ним особі в останній день заходу державного нагляду (контролю), а другий зберігається в органі державного нагляду (контролю). (частина 6 статті 7 Закону №877).

Відповідно до частини 7 статті 7 Закону №877 на підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду. У разі необхідності вжиття інших заходів реагування орган державного нагляду (контролю) протягом п`яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу.

Припис - обов`язкова для виконання у визначені строки письмова вимога посадової особи органу державного нагляду (контролю) суб`єкту господарювання щодо усунення порушень вимог законодавства. Припис не передбачає застосування санкцій щодо суб`єкта господарювання. Припис видається та підписується посадовою особою органу державного нагляду (контролю), яка здійснювала перевірку. (частина 8 статті 7 Закону №877)

У разі виконання в повному обсязі та у встановлений строк припису, розпорядження, рішення, іншого розпорядчого документа про усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу нагляду (контролю), фінансові та адміністративні санкції, заходи реагування до суб`єкта господарювання, його посадових осіб не застосовуються. (частина 11 статті 7 Закону №877).

Згідно матеріалів справи, на підставі посвідчення (направлення) від 29.09.2020 №637 та наказу №418-і/п від 29.09.2020, відповідачем проведено позаплановий захід державного нагляду (контролю) щодо дотримання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів Приватного акціонерного товариства «Стебницьке гірничо хімічне підприємство «Полімінерал» з -1.10.2020 по 15.10. 2020 , за результатами якого складено акт від 15.10.2020 №637/08/895 (далі акт від 15.10.2020).

Дослідивши докази по справі, контролюючим органом було дотримано порядок проведення перевірки, встановлений приписами Закону № 877.

У подальшому, на підставі вказаного вище акту від 15.10.2020 перевірки, з метою усунення порушень природоохоронного законодавства, виявлених під час здійснення перевірки, Державною екологічною інспекцією у Львівській області 16.10.2020 за №349-08 винесено Припис щодо усунення виявлених під час проведення планового заходу державного нагляду (контролю) порушень природоохоронного законодавства, який містить 13 вказівок на конкретні порушення норм діючого законодавства, які виявлені при проведенні позапланового заходу державного нагляду (контролю), із зазначенням терміну їх виконання.

Згідно матеріалів справи, у Приписі від 16.10.2020 року приписано усунути 13 порушень положень чинного законодавства, виявлених контролюючим органом під час проведення перевірки.

Щодо пункту 1 припису, яким експлуатацію хвостосховища здійснювати відповідно до затвердженої документації, в тому числі забезпечити перекачування дренажних забруднених вод насосною станцією терміном з дня отримання припису.

Під час проведення позапланової перевірки було встановлено, що відсутні висновки про стан гідротехнічних споруд системи хвостового господарства ПрАТ «СГХП «Полімінерал» за 2020 рік, виконані спеціалізованою організацією. Під час натурних обстежень на верховому укосі дамби між ЦП1, УП2, УП 3, УП 4, УП 5, УП 6 в районі скидової труби з секції №1 в нагірний канал 1 візуально виявлено розущільнення дамби у вигляді тріщин. Реперна мережа на даному пікеті відсутня. Немає даних про величини осадок гребня і основи дамби.

Відповідно до п.6.6. Інструкції з експлуатації хвостосховища №15-ФР, повинен регулярно здійснюватися контроль за зношенням стінок неруйнуючими методами у 2020 не проводився.

Згідно пп.2.2 Інструкції, до системи пониження рівнів розсолів належать:

сифон ДУ 250, продуктивністю 600 м3/год.. розташований на ПК8. Приймальна ємність сифону знаходиться над тальвегом, кородована, витратомір відсутній. З під сифона має місце скид дренажних вод з окремо виведеної труби;

сифон ДУ 500, продуктивністю 2000 м3/год, розташований на ПК2. По факту сифон непридатний до експлуатації- на трубопроводі сифону утворились корозійні отвори, потребує зміни підземна частини і в місцях проходження трубопроводу через гребінь дамби, засува негерметична, негерметична кородована приймальна ємність.

Відповідно доп.7.6 інструкції, наявна насосна станція для перекачування дренажних вод з мінералізацією понад 1г/л у часу хвостосховища. На час натурного обстеження встановлено наявність води у дренажних колодязях. По ДУ 250 надалі іде скид дренажних вод під ємністю. Дренажна насосна не змонтована, перекачування в чашу хвостосховища не здійснюється.

Відповідно до представлених аналізів дренажних вод за 2020 рік. Вода в колодязі характеризується мінералізацією 1,47 г/л.

Відповідно доп.9.4. інструкції повинні контролюватись виходи фільтраційних вод по низовому укосу дамби. Контроль за фільтраційними потоками відсутній.

Відповідно до п.9.4 інструкції з експлуатації хвостосховища №15-ФР повинен контролюватись технічний стан колодязів, п`єзометрів. По факту встановлено аварійний стан бетонування колодязів, частково відсутність покришок, нумерації, вертикального планування біля них.

Позивач у позові вказує, що експлуатація хвостосховища здійснюється відповідно до затвердженої на підприємстві документації, а перекачування дренажних забруднених вод забезпечується методом перехоплення стічних вод та перекачування переносною насосною станцією, що не суперечить вимогам ст.51 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища».

Судом не беруться до уваги доводи позивача про відсутність вказаних у п.1 припису порушень, оскільки на підтвердження відсутності тріщин дамби хвостосховища покликається на технічний звіт 2019 року, у той час як огляд об`єкта здійснювався у жовтні 2020 року.

Стосовно інших доводів позивача зокрема і того, що забезпечується перекачування дренажних забруднених вод методом перехоплення стічних вод та перекачування переносною насосною станцією, судом не беруться до уваги, оскільки не спростовуються висновків та встановлених обставини при проведенні позапланового заходу відповідачем.

Відповідно до ст.44 ВК України, водокористувачі зобов`язані, зокрема, дотримувати встановлених нормативів гранично допустимого скидання забруднюючих речовин та встановлених лімітів забору води, лімітів використання води та лімітів скидання забруднюючих речовин, а також санітарних та інших вимог щодо впорядкування своєї території; використовувати ефективні сучасні технічні засоби і технології для утримання своєї території в належному стані, а також здійснювати заходи щодо запобігання забрудненню водних об`єктів стічними (дощовими, сніговими) водами, що відводяться з неї; не допускати порушення прав, наданих іншим водокористувачам, а також заподіяння шкоди господарським об`єктам та об`єктам навколишнього природного середовища; утримувати в належному стані зони санітарної охорони джерел питного та господарсько-побутового водопостачання, прибережні захисні смуги, смуги відведення, берегові смуги водних шляхів, очисні та інші водогосподарські споруди та технічні пристрої; здійснювати засобами вимірювальної техніки, у тому числі автоматизованими, облік забору та використання вод, контроль за якістю і кількістю скинутих у водні об`єкти зворотних вод і забруднюючих речовин та за якістю води водних об`єктів у контрольних створах, а також подавати відповідним органам звіти в порядку, визначеному цим Кодексом та іншими законодавчими актами; здійснювати погоджені у встановленому порядку технологічні, лісомеліоративні, агротехнічні, гідротехнічні, санітарні та інші заходи щодо охорони вод від вичерпання, поліпшення їх стану, а також припинення скидання забруднених стічних вод.

Згідно ст.70 ВК України, скидання стічних вод у водні об`єкти допускається лише за умови наявності нормативів гранично допустимих концентрацій та встановлених нормативів гранично допустимого скидання забруднюючих речовин. Водокористувачі зобов`язані здійснювати заходи щодо запобігання скиданню стічних вод чи його припинення, якщо вони: містять промислову сировину, реагенти, напівпродукти та кінцеві продукти підприємств у кількості, що перевищує встановлені нормативи технологічних відходів; містять речовини, щодо яких не встановлено гранично допустимі концентрації; перевищують гранично допустимі скиди токсичних речовин та містять збудників інфекційних захворювань; за обсягом скидання забруднюючих речовин перевищують гранично допустимі нормативи; є кубовими залишками, шламами, що утворюються в результаті їх очищення і знезараження.

Скидати стічні води, використовуючи рельєф місцевості (балки, пониззя, кар`єри тощо), забороняється.

Відповідно до ст.72 ВК України, підприємства, установи і організації, які відкачують шахтні, кар`єрні та рудникові води для запобігання затоплення шахт, кар`єрів та рудників під час видобування корисних копалин, зобов`язані впроваджувати ефективні технології, що забезпечують зниження рівня їх мінералізації перед скиданням у водні об`єкти, а підприємства, установи та організації, що добувають нафту і газ, повертають супутньо-пластові води нафтогазових родовищ до підземних горизонтів. Умови скидання цих вод у водні об`єкти та повернення до підземних горизонтів супутньо-пластових вод нафтогазових родовищ встановлюються обласними, Київською, Севастопольською міськими державними адміністраціями, органом виконавчої влади Автономної Республіки Крим з питань охорони навколишнього природного середовища.

Згідно ст.95 ВК України, усі води (водні об`єкти) підлягають охороні від забруднення, засмічення, вичерпання та інших дій, які можуть погіршити умови водопостачання, завдавати шкоди здоров`ю людей, спричинити зменшення рибних запасів та інших об`єктів водного промислу, погіршення умов існування диких тварин, зниження родючості земель та інші несприятливі явища внаслідок зміни фізичних і хімічних властивостей вод, зниження їх здатності до природного очищення, порушення гідрологічного і гідрогеологічного режиму вод.

Щодо пункту 2 припису, яким на підставі геофізичної зйомки хвостосховища внести зміни в наявну документацію по експлуатації хвостосховища, матеріали представити в Держекоінспекцію до 15.04.2021.

Під час проведення позапланової перевірки було встановлено, що геофізична зйомка хвостосховища не проведена.

Окрім того, як вказує відповідач у відзиві, коштів на здійснення даної зйомки підприємству не виділено.

Позивач вказує, що умовами погодження видачі ліцензії, на порушенні яких наголошує відповідач, передбачалися саме передумови видачі ліцензії на експлуатацію Стебницького родовища калійних солей, які були актуальні лише на момент складення даної екологічної карти. Також вказує на відсутність закріпленого законодавством обов`язку здійснювати геофізичну зйомку хвостосоховища.

Відповідно до ст.51 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», при проектуванні, розміщенні, будівництві, введенні в дію нових і реконструкції діючих підприємств, споруд та інших об`єктів, удосконаленні існуючих і впровадженні нових технологічних процесів та устаткування, а також в процесі експлуатації цих об`єктів забезпечується екологічна безпека людей, раціональне використання природних ресурсів, додержання нормативів шкідливих впливів на навколишнє природне середовище. При цьому повинні передбачатися вловлювання, утилізація, знешкодження шкідливих речовин і відходів або повна їх ліквідація, виконання інших вимог щодо охорони навколишнього природного середовища і здоров`я людей. Підприємства, установи й організації, діяльність яких пов`язана з шкідливим впливом на навколишнє природне середовище, незалежно від часу введення їх у дію повинні бути обладнані спорудами, устаткуванням і пристроями для очищення викидів і скидів або їх знешкодження, зменшення впливу шкідливих факторів, а також приладами контролю за кількістю і складом забруднюючих речовин та за характеристиками шкідливих факторів. Проекти господарської та іншої діяльності повинні мати матеріали оцінки її впливу на навколишнє природне середовище і здоров`я людей. Оцінка здійснюється з урахуванням вимог законодавства про охорону навколишнього природного середовища, екологічної ємкості даної території, стану навколишнього природного середовища в місці, де планується розміщення об`єктів, екологічних прогнозів, перспектив соціально-економічного розвитку регіону, потужності та видів сукупного впливу шкідливих факторів та об`єктів на навколишнє природне середовище. Підприємства, установи та організації, які розміщують, проектують, будують, реконструюють, технічно переозброюють, вводять в дію підприємства, споруди та інші об`єкти, а також проводять дослідну діяльність, що за їх оцінкою може негативно вплинути на стан навколишнього природного середовища, подають центральному органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері охорони навколишнього природного середовища, спеціальну заяву про це. Забороняється введення в дію підприємств, споруд та інших об`єктів, на яких не забезпечено в повному обсязі додержання всіх екологічних вимог і виконання заходів, передбачених у проектах на будівництво та реконструкцію (розширення та технічне переоснащення).

Відповідно до ст.33 Закону України «Про відходи», зберігання та видалення відходів здійснюються відповідно до вимог екологічної безпеки та способами, що забезпечують максимальне використання відходів чи передачу їх іншим споживачам (за винятком захоронення). На кожне місце чи об`єкт зберігання або видалення відходів складається спеціальний паспорт, в якому зазначаються найменування та код відходів (згідно з державним класифікатором відходів), їх кількісний та якісний склад, походження, а також технічні характеристики місць чи об`єктів зберігання чи видалення і відомості про методи контролю та безпечної експлуатації цих місць чи об`єктів. Забороняється несанкціоноване скидання і розміщення відходів, у тому числі побутових, у підземних горизонтах, на території міст та інших населених пунктів, на територіях природно-заповідного фонду, на землях природоохоронного, оздоровчого, рекреаційного та історико-культурного призначення, в межах водоохоронних зон та зон санітарної охорони водних об`єктів, в інших місцях, що може створювати небезпеку для навколишнього природного середовища та здоров`я людини. Захоронення відходів у надрах допускається у виняткових випадках за результатами спеціальних досліджень з дотриманням норм і правил, передбачених законодавством України.

Згідно ст.34 Закону України «Про відходи», усі небезпечні відходи за ступенем їх шкідливого впливу на навколишнє природне середовище та на життя і здоров`я людини поділяються на чотири класи і підлягають обліку. Відповідний клас відходів визначається виробником відходів відповідно до нормативно-правових актів, що затверджуються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері санітарного та епідемічного благополуччя населення, за погодженням із центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері охорони навколишнього природного середовища. Суб`єкт господарської діяльності, у власності або у користуванні якого є хоча б один об`єкт поводження з небезпечними відходами, зобов`язаний: забезпечити запобігання забрудненню ними навколишнього природного середовища, а у разі виникнення такого забруднення - ліквідувати забруднення та його наслідки для навколишнього природного середовища та здоров`я людини; вживати заходів, направлених на запобігання аваріям, обмеження і ліквідацію їх наслідків та захист людей і навколишнього природного середовища від їх впливу; повідомляти про аварію, що сталася на зазначеному об`єкті, і про заходи, вжиті для ліквідації її наслідків, органи виконавчої влади, органи місцевого самоврядування та населення; забезпечувати експлуатацію зазначених об`єктів і перевезення небезпечних відходів з додержанням вимог природоохоронного законодавства; мати ліцензію на здійснення операцій у сфері поводження з небезпечними відходами (не підлягає ліцензуванню зберігання (накопичення) суб`єктом господарювання утворених ним небезпечних відходів, якщо протягом року з дня утворення небезпечні відходи передаються суб`єктам господарювання, що мають ліцензію на здійснення операцій у сфері поводження з небезпечними відходами); ідентифікувати об`єкти поводження з небезпечними відходами відповідно до Закону України "Про об`єкти підвищеної небезпеки"; мати план локалізації та ліквідації аварії на об`єкті; мати декларацію безпеки; надавати інформацію про такі об`єкти відповідно до Закону України "Про об`єкти підвищеної небезпеки". У разі порушення суб`єктом господарської діяльності ліцензійних умов поводження з небезпечними відходами ліцензія анулюється у встановленому законом порядку.

Щодо пункту 3,4 припису, яким задіяти систему моніторингу із застосуванням автоматичних рівнемірів, забезпечити інструментальний контроль за динамікою карстових лійок з допомогою приладів GPS до 01.04.2021.

Відповідно до протоколу технічної наради з проблемних питань ПАТ «Стебницьке ГХП «Полімінерал» від 17.11.2014 за участі підприємства та проектувальника враховуючи ситуацію на руднику 32 та провалів земної поверхні з непередбаченими наслідками, рекомендовано ПАТ «СХГП «Полімінерал» створити систему моніторингу зі застосуванням сучасних технічних засобів, а саме автоматичних рівнемірів, датчиків і приймачів сейсмічних коливань, електронних геодезичних приладів та ін.

Згідно Плану аварійних робіт на 2018 рік ПрАТ «СГХП «Полімінерал2 передбачалось створення автоматичного контролю рівнів розсолів у руднику 32. Однак, на момент проведення контролю, автоматичні рівнеміри не встановлено, рівні заміряються в ручну один раз на місяць по Західний біс та Головний, у 2020 році закуплено електрорівнемір.

На закачування в рудник 32 ненасичених розсолів відсутній проекстний документ і гідрогеологічне заключення щодо його екологічної безпеки. Роботи на підприємстві протягом звітного періоду (2018-2019) здійснювались на підставі відкоригованого ТзОВ «Інститут «Гірхімпром» «Комплексного проекту консервації рудника 32 та рекультивації порушених земель» (затверджений Розпорядженням КМ України №166-р від 24.03.2004, на час проведення перевірки був чинним) Корегування комплексного проекту консервації рудника №2 та рекультивації порушених земель (зміни №3).

Порядок контролю за приготуванням розсолів та подачі їх в підземні гірничі виробки рудника 32, затверджений 02.03.2017, на час перевірки не коригувався. Згідно цього документу приготування розсолів здійснюється на секції №1 хвостосховища згідно технологічного регламенту. Відповідно до п.2.3 Порядку, допустима густина розсолів 1,21 1,27 г/см3, мінералізація 350 г/л. Інспекції надано журнал обліку приготування і подачі розсолів із хвостосховища в шахту рудника №2, згідно якого у 2018 році густина розсолів становила 1,05 г/м3, мінералізація 57-72 г/л, перекачано ненасичених розсолів 53090 м3, у 2019 році густина розсолів становила 1,05-1,07 г/м3, мінералізація 69-124 г/л, перекачано 427700м3 ненасичених розсолів. Звітність велась по продуктивності роботи насоса. Згідно «обліку кількості розсолів, які подаються в нижні горизонти рудника №2» за 2019 рік, у липні 2019 року коли подача розсолів була максимальною 92,96 тис м3, мінералізація розсолів в стволі Головний впала до 262,1 г/л, у стволі Західний біс до 329 г/л.

Встановлений витратомір УРЖ2КМ з вимірювальною ділянкою ДУ 350 на час перевірки відсутній, як і Журнал обліку перекачування розсолів. Згідно листа №618/1 від 22.11.2019 витратомір та Журнал обліку перекачуваних розсолів надіслані до ТзОВ «Системи та технологій» для проведення комплексу робіт з повірки та при потребі ремонту витратоміра для коректної роботи та достовірних показів.

Як вказано в акті, GPS для забезпечення інструментального контролю за динамікою карстових лійок, в тому числі просторової прив`язки, не закуплено.

Позивачем не подано жодних доказів у спростування вказаних висновків відповідача.

Відповідно до ст.22 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», з метою забезпечення збору, обробки, збереження та аналізу інформації про стан навколишнього природного середовища, прогнозування його змін та розробки науково обґрунтованих рекомендацій для прийняття ефективних управлінських рішень в Україні створюється система державного моніторингу навколишнього природного середовища. Спостереження за станом навколишнього природного середовища, рівнем його забруднення здійснюється центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері охорони навколишнього природного середовища, іншими спеціально уповноваженими державними органами, а також підприємствами, установами та організаціями, діяльність яких призводить або може призвести до погіршення стану навколишнього природного середовища.

Зазначені підприємства, установи та організації зобов`язані безоплатно передавати відповідним державним органам аналітичні матеріали своїх спостережень. Порядок здійснення державного моніторингу навколишнього природного середовища визначається Кабінетом Міністрів України. Державні органи разом з відповідними науковими установами забезпечують організацію короткострокового і довгострокового прогнозування змін навколишнього природного середовища, які повинні враховуватися при розробці і виконанні програм та заходів щодо економічного та соціального розвитку України, в тому числі щодо охорони навколишнього природного середовища, використання і відтворення природних ресурсів та забезпечення екологічної безпеки.

Щодо пункту 5 припису, яким пробурити 3 свердловин і обладнати їх приладами для постійної реєстрації рівня розсолів і відбору проб до 15.04.2021.

Як вказує відповідач, згідно остаточного звіту «Геологорозвідувальні та топографо геодезичні роботи для виявлення карстів та карстонебезпечних процесів…» виконаного у 2018 році КВ ІГФ НАН України, зафіксовано фільтрацію річкових вод р. Вишниці на три гіпсометричні рівні. Безпосередньо під долиною річки абсолютна висота проникнення вод складає 308 м, води фільтруються на ще нижчий рівень 296 м і навіть ще нижче 283 м. Прослідковується низькоомний горизонт на абсолютній висоті 320 м, що найімовірніше спричинюється фільтрацією річкових вод безпосередньо на глибині русла річки. У долині р. Вишниця виявлено аномальну зону високої провідності та проникнення річкових вод на нижчі водонасосні горизонти 15-25 м. Це, як і карстові провали, що відбулися раніше, значною мірою підтверджує наявність фільтрації річкових вод з подальшим проникненням агресивних вод у відпрацьовані камери рудника №2, прискорюючи загалом розвиток карсту. Не виконано рекомендацію Звіту щодо проведення досліджень з метою визначення шляхів інфільтрації вод річки Вишниця у камери шахтного поля.

Під час проведення позапланової перевірки було встановлено, що відповідно до Протоколу технічної наради з проблемних питань ПАТ «Стебницьке ГХП «Полімінерал» від 17.11.2014 за участі підприємства та проектувальника необхідно пробурити не менше 3 свердловин і обладнати їх приладами для постійної реєстрації рівня розсолів і відбору проб. По факту свердловини не пробурені.

Доводи позивача щодо не вказання мети проведення таких досліджень та не надано рекомендацій щодо місць їх проведення, не вказано доцільності виконання такого виду робіт судом не беруться до уваги з огляду на те, що такі жодним чином не спростовують виявлені порушення.

Доказів виконання вказаних вимог позивачем не подано.

Щодо пункту 6 припису, яким завершити чистку і ремонт усіх спостережних свердловин на шахтних полях рудників №1 і №2 - до 15.04.2021.

Відповідно до ст.105 ВК України, підприємства, установи і організації, діяльність яких може негативно впливати на стан підземних вод, особливо ті, які експлуатують накопичувачі промислових, побутових і сільськогосподарських стоків чи відходів, повинні здійснювати заходи щодо попередження забруднення підземних вод, а також обладнувати локальні мережі спостережувальних свердловин для контролю за якісним станом цих вод. У разі розкриття водоносних горизонтів з підземною водою питної якості особи, які проводять бурові, гірничі та інші роботи, пов`язані з пошуками, розвідкою, експлуатацією родовищ корисних копалин, повинні повідомити про це у встановленому порядку обласні, Київську, Севастопольську міські державні адміністрації, орган виконавчої влади Автономної Республіки Крим з питань охорони навколишнього природного середовища, центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері геологічного вивчення та раціонального використання надр, та центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері санітарного та епідемічного благополуччя населення, для вжиття заходів щодо охорони підземних вод від вичерпання і забруднення. Всі свердловини на воду, не придатні для експлуатації, покинуті спостережні та пошукові свердловини на всі види корисних копалин, а також вертикальні й інші гірничо-пошукові та експлуатаційні гірничі виробки і покинуті криниці повинні бути затампоновані чи ліквідовані. Ліквідацію пошукових виробок та ліквідаційний тампонаж пошукових свердловин будь-якого призначення здійснюють організації, які виконують пошукові роботи, а непридатних і покинутих експлуатаційних та спостережних свердловин і виробок - організації, на балансі яких вони знаходяться.

Під час проведення позапланової перевірки було встановлено, що згідно Комплексного проекту спостереження за станом підземних вод в межах шахтного поля має проводитись на руднику №1 (1 свердловина в районі течі) і руднику 32 (91 свердловина). Згідно інформації підприємства №401 від 30.09.2020 роботи по чистці спостережних свердловин заплановані на другу половину 2020 року.

Відповідач вказує, що показники мінералізації свідчать про те, що не прочищені свердловини створюють реальну гідрохімічну ситуацію і не можуть використовуватись для моніторингу.

Доказів виконання вказаних вимог позивачем не подано.

Щодо пункту 7 припису, яким забезпечити постійне перехоплення фільтрату мірабіліту з відвалу Західний біс до 15.04.2021.

Під час проведення позапланової перевірки було встановлено, що згідно Інформації підприємства №401 від 30.09.2020 ведуться роботи по перехопленню стоку з відвалу. Додаткова інформація не надходила. Під час натурних обстежень встановлено, що фільтрат надалі скидається у гідрографічну мережу р. Вишниці. Спеціалістами відділу інструментально лабораторного контролю ДЕІ у Львівській області проведено відбір проб вод акт відбору вод №371-381 від 02.10.2020, акт відбору вод №390-395 від 09.10.2020, акт відбору вод №396-401 від 15.10.2020. Згідно Протоколу №371-381 вимірювань показників складу та властивостей вод від 07.10.2020 та протоколу №390-395 вимірювань показників складу та властивостей вод від 15.10.2020 встановлено перевищення фонових концентрацій забруднюючих речовин у воді р. Вишниці. Результати лабораторних досліджень згідно акта відбору проб вод №396-401 від 15.10.2020 додані до матеріалів перевірки.

Відповідно до ст.72 ВК України, підприємства, установи і організації, які відкачують шахтні, кар`єрні та рудникові води для запобігання затоплення шахт, кар`єрів та рудників під час видобування корисних копалин, зобов`язані впроваджувати ефективні технології, що забезпечують зниження рівня їх мінералізації перед скиданням у водні об`єкти, а підприємства, установи та організації, що добувають нафту і газ, повертають супутньо-пластові води нафтогазових родовищ до підземних горизонтів. Умови скидання цих вод у водні об`єкти та повернення до підземних горизонтів супутньо-пластових вод нафтогазових родовищ встановлюються обласними, Київською, Севастопольською міськими державними адміністраціями, органом виконавчої влади Автономної Республіки Крим з питань охорони навколишнього природного середовища.

Згідно ст.95 ВК України, усі води (водні об`єкти) підлягають охороні від забруднення, засмічення, вичерпання та інших дій, які можуть погіршити умови водопостачання, завдавати шкоди здоров`ю людей, спричинити зменшення рибних запасів та інших об`єктів водного промислу, погіршення умов існування диких тварин, зниження родючості земель та інші несприятливі явища внаслідок зміни фізичних і хімічних властивостей вод, зниження їх здатності до природного очищення, порушення гідрологічного і гідрогеологічного режиму вод.

Доказів виконання вказаних вимог позивачем не подано.

Щодо пункту 8 припису, яким налагодити проведення хімічних аналізів розсолів хвостосховища і природних відвалів на вміст сірководню. Кадмію, стронцію, марганцю, а також свинцю, нікелю, цирконію, молібдену, літію до 01.04.2021.

Під час проведення позапланової перевірки було встановлено, що згідно Інформації підприємства №401 від 30.09.2020 ведуться роботи по перехопленню стоку з відвалу. Додаткова інформація не надходила. Під час натурних обстежень встановлено, що фільтрат надалі скидається у гідрографічну мережу р. Вишниці. Спеціалістами відділу інструментально лабораторного контролю ДЕІ у Львівській області проведено відбір проб вод акт відбору вод №371-381 від 02.10.2020, акт відбору вод №390-395 від 09.10.2020, акт відбору вод №396-401 від 15.10.2020. Згідно Протоколу №371-381 вимірювань показників складу та властивостей вод від 07.10.2020 та протоколу №390-395 вимірювань показників складу та властивостей вод від 15.10.2020 встановлено перевищення фонових концентрацій забруднюючих речовин у воді р. Вишниці. Результати лабораторних досліджень згідно акта відбору проб вод №396-401 від 15.10.2020 додані до матеріалів перевірки.

Позивач зазначає, що підприємством постійно проводяться аналізи розсолів хвостосховища і породних відвалів, які можуть виконуватись власною та місцевими лабораторіями. Однак доказів вказаного не подано. Відтак, доказів виконання вказаних вимог позивачем не подано.

Щодо пункту 9 припису, яким відновити знищену реперну мережу станцій до параметрів, передбачених затвердженими програмами спостережень до 01.04.2021.

Під час проведення позапланової перевірки встановлено, що з 01.04.2020 по 15.10.2020 роботи по відновленню реперної мережі станцій до параметрів, передбачених затвердженими програмами спостережень не здійснювались.

Відповідно до ст.22 Закону України «про охорону навколишнього природного середовища», з метою забезпечення збору, обробки, збереження та аналізу інформації про стан навколишнього природного середовища, прогнозування його змін та розробки науково обґрунтованих рекомендацій для прийняття ефективних управлінських рішень в Україні створюється система державного моніторингу навколишнього природного середовища. Спостереження за станом навколишнього природного середовища, рівнем його забруднення здійснюється центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері охорони навколишнього природного середовища, іншими спеціально уповноваженими державними органами, а також підприємствами, установами та організаціями, діяльність яких призводить або може призвести до погіршення стану навколишнього природного середовища. Зазначені підприємства, установи та організації зобов`язані безоплатно передавати відповідним державним органам аналітичні матеріали своїх спостережень. Порядок здійснення державного моніторингу навколишнього природного середовища визначається Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до ст.66 вказаного Закону, при проектуванні й експлуатації господарських та інших об`єктів, діяльність яких може шкідливо впливати на навколишнє природне середовище, розробляються і здійснюються заходи щодо запобігання аваріям, а також ліквідації їх шкідливих екологічних наслідків. Центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику з промислової безпеки, і центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері безпеки використання ядерної енергії, спільно з центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику із здійснення державного нагляду (контролю) у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів, систематично проводять перевірки стану екологічно небезпечних об`єктів та виконання відповідних заходів і вимог щодо їх безпечної експлуатації. Перелік екологічно небезпечних об`єктів визначається центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері охорони навколишнього природного середовища.

Позивач вказує, що підприємством постійно проводяться роботи по відновленню знищених реперних мережних станцій відповідно до плану розвитку гірничих робіт на 2018-2020 роки. Тому вважає висновки відповідача у цій частині передчасними.

Однак, жодних доказів того, що з 01.04.2020 по 15.10.2020 роботи по відновленню реперної мереж станцій до параметрів, передбачених затвердженими програмами спостережень здійснювались, - позивачем не подано.

У той же час, позивач стверджує про виконання вказаного пункту припису.

Щодо пункту 10, 11 припису, якими провести повне вертикальне планування і перехоплення поверхневого стоку біля ліквідованого ствола Східний до 01.04.2021; припинити скид забруднених вод з Вассерштольні у притоку р. Солониця з дня отримання припису.

Під час проведення позапланової перевірки встановлено, що скид не припинено з Вассерштольні, проводяться дослідження дебіту витоку із штольні та труби діаметром 700м та їх хімічні аналізи. Спеціалістами відділу інструментально лабораторного контролю Державної екологічної інспекції у Львівській області проведено відбір проб- акт відбору вод №126-133 від 20.03.2020. Згідно протоколу №126-133 вимірювань показників складу та властивостей вод від 25.03.20202 у дренажних водах Вассерштольні встановлено перевищення нормативних показників для поверхневих вод.

В акті вказано, що вказані вимоги позивачем не виконано, не припинено скид з Вассерштольні.

Відповідно до ст.66 ВК України, під час користування водними об`єктами для промислових потреб водокористувачі зобов`язані дотримувати встановлених умов спеціального водокористування, екологічних вимог, а також вживати заходів щодо зменшення витрат води (особливо питної) та припинення скидання забруднених зворотних вод шляхом удосконалення виробничих технологій, схем водопостачання та очищення стічних вод. Гідроенергетичні підприємства зобов`язані дотримувати встановлених правил експлуатації водосховищ, режимів накопичення та спрацювання запасів води, режимів коливань рівня у верхньому і нижньому б`єфах та пропускання води через гідровузли, забезпечувати у встановленому порядку безперебійний пропуск суден, а також пропуск риби до місць нересту відповідно до проектів рибопропускних споруд.

Згідно ст.70 ВК України, скидання стічних вод у водні об`єкти допускається лише за умови наявності нормативів гранично допустимих концентрацій та встановлених нормативів гранично допустимого скидання забруднюючих речовин. Водокористувачі зобов`язані здійснювати заходи щодо запобігання скиданню стічних вод чи його припинення, якщо вони: 1) можуть бути використані у системах оборотного, повторного і послідовного водопостачання; 2) містять цінні відходи, що можуть бути вилучені; 3) містять промислову сировину, реагенти, напівпродукти та кінцеві продукти підприємств у кількості, що перевищує встановлені нормативи технологічних відходів; 4) містять речовини, щодо яких не встановлено гранично допустимі концентрації; 5) перевищують гранично допустимі скиди токсичних речовин та містять збудників інфекційних захворювань; 6) за обсягом скидання забруднюючих речовин перевищують гранично допустимі нормативи; 7) призводять до підвищення температури води водного об`єкта більш ніж на 3 градуси за Цельсієм порівняно з її природною температурою в літній період; 8) є кубовими залишками, шламами, що утворюються в результаті їх очищення і знезараження. Скидати стічні води, використовуючи рельєф місцевості (балки, пониззя, кар`єри тощо), забороняється.

Відповідно до ст.72 ВК України, підприємства, установи і організації, які відкачують шахтні, кар`єрні та рудникові води для запобігання затоплення шахт, кар`єрів та рудників під час видобування корисних копалин, зобов`язані впроваджувати ефективні технології, що забезпечують зниження рівня їх мінералізації перед скиданням у водні об`єкти, а підприємства, установи та організації, що добувають нафту і газ, повертають супутньо-пластові води нафтогазових родовищ до підземних горизонтів. Умови скидання цих вод у водні об`єкти та повернення до підземних горизонтів супутньо-пластових вод нафтогазових родовищ встановлюються обласними, Київською, Севастопольською міськими державними адміністраціями, органом виконавчої влади Автономної Республіки Крим з питань охорони навколишнього природного середовища.

Згідно ст.95 ВК України, усі води (водні об`єкти) підлягають охороні від забруднення, засмічення, вичерпання та інших дій, які можуть погіршити умови водопостачання, завдавати шкоди здоров`ю людей, спричинити зменшення рибних запасів та інших об`єктів водного промислу, погіршення умов існування диких тварин, зниження родючості земель та інші несприятливі явища внаслідок зміни фізичних і хімічних властивостей вод, зниження їх здатності до природного очищення, порушення гідрологічного і гідрогеологічного режиму вод.

Доказів проведення повного вертикального планування перехоплення поверхневого стоку біля ліквідованого ствола Східний позивачем не подано.

Щодо п.11 припису позивач такий не заперечує, а надає пояснення про те, що Вассерштольня була збудована ще у 19-му столітті для скиду ґрунтових вод зі ствола «Кюбек», нового технічного рішення щодо припинення даного скиду немає.

Щодо пункту 12 припису, яким забезпечити будівництво ІІ секції гідроперемички 99-вент до 15.04.2021.

Як вказано в акті перевірки, на час перевірки роботи не розпочаті.

Позивач, в обґрунтування позову по вказаному пункту припису вказує, що ними розпочато переговори з ген проектувальником щодо можливості переопресування ін`єкційним полімерним матеріалом для опресування діючої перемички з подальшим застосуванням цього матеріалу у І-й черзі гідроперемички в квершлагу 99/вент. Зазначає, що підприємством постійно здійснюється контроль та моніторинг стану І-ї черги перемички.

Відтак, позивачем не наведено заперечень щодо даного пункту припису, а лише свої пояснення.

Щодо пункту 13 припису, яким не здійснювати скид зворотних вод з Випуску №1 та Випуску №2 з перевищенням встановлених нормативів ГДС, за відсутності дозволу на СВК до 15.04.2021.

Під час проведення позапланової перевірки встановлено, що спеціалістами відділу інструментально лабораторного контролю Державної екологічної інспекції у Львівській області проведено відбір проб вод акт відбору вод №371-381 від 02.10.2020, акту відбору вод №390-395 від 09.10.2020, акт відбору вод №396-401 від 15.10.2020. Протокол №371-381 вимірювань показників складу та властивостей вод від 07.10.2020 та Протокол №390-395 вимірювань показників складу властивостей вод від 15.10.2020. Виявлено скид забруднюючих речовин (допустимих рівнів концентрацій) в зворотних водах Випуску №1 а Випуску №2, а саме: скид забруднюючих речовин при відсутності дозволу на СВК. Результати лабораторних досліджень згідно акту відбору проб вод №396-401 від 15.10.2020.

У заперечення на вказаний пункт припису позивач вказує про те, що ним не допускається скид зворотних вод з Випуску №1 та Випуску №2 з перевищенням встановлених нормативів ГДС, ними постійно проводиться контроль, відбір та аналіз стоків Випуску №1 та Випуску №2.

Однак, доказів у спростування висновків відповідача за період з 02.10.2020 по 15.10.2020 позивачем не подано.

Таким чином, з урахуванням наведеного вище, відсутні правові підстави для скасування оскаржуваного позивачем припису.

Отже, дослідивши матеріли справи, вивчивши подані учасниками справи доказами, встановлено, що виявлені відповідачем порушення позивачем не спростовані та знайшли своє підтвердження під час розгляду справи.

Крім того, суд звертає увагу, що на дату прийняття рішення суду не надано доказів виконання вимог припису у повному обсязі або частково.

З огляду на викладені вище обставини та, керуючись ч.ч.7,8 статті 7 Закону №877, на підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) протягом п`яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складав припис щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу.

Таким чином, суд дійшов висновку, що припис №349-08 від 16.10.2020 року екологічної інспекції прийнято відповідачем на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Закону №877, на підставі акта перевірки для усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу.

Враховуючи вищевикладені обставини, суд дійшов висновку про відсутність законних підстав для задоволення позовних вимог.

Згідно з ч. 1 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Частиною 2 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.

Дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку про те, що відповідачем було доведено належними та допустимими доказами щодо правомірності та обґрунтованості оскаржуваного позивачем припису №349-08 від 16.10.2020.

За вказаних обставин, виходячи з меж заявлених позовних вимог, системного аналізу положень чинного законодавства України та матеріалів справи, суд дійшов висновку про недоведеність позовних вимог ПрАТ «СГХП «Полімінерал» до Державної екологічної інспекції у Львівській області про визнання протиправним та скасування припису, у зв`язку із чим, у задоволенні позову слід відмовити.

Щодо розподілу судових витрат.

Оскільки суд відмовляє у задоволенні позову, керуючись положеннями статті 139 КАС України, понесені позивачем судові витрати по сплаті судового збору не підлягають відшкодуванню позивачу.

Керуючись статтями 72-77, 90, 94, 139, 241 -246, 262, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ВИРІШИВ:

У задоволенні адміністративного позову Приватного акціонерного товариства «Стебницьке гірничо хімічне підприємство «Полімінерал» до Державної екологічної інспекції у Львівській області про визнання протиправним та скасування припису відмовити повністю.

Судові витрати стягненню не підлягають.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Восьмого апеляційного адміністративного суду через Львівський окружний адміністративний суд протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повний текст рішення складено 26 липня 2021 року.

Суддя Карп`як Оксана Орестівна