Справа № 420/9863/20
Суддя: Осіпов Ю.В.
Дата ухвалення: 2021-07-22 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

П`ЯТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

22 липня 2021 р. м.ОдесаСправа № 420/9863/20
Головуючий в 1 інстанції: Марин П.П.

П`ятий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів: судді-доповідача: Осіпова Ю.В., суддів: Косцової І.П., Скрипченка В.О., розглянувши можливість відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 на рішення Одеського окружного адміністративного суду від 21 січня 2021 року у справі за позовом фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 до Головного управління ДПС України в Одеській області про зобов`язання вчинити певні дії,

В С Т А Н О В И В :

Рішенням Одеського окружного адміністративного суду від 21 січня 2021 року позов ФОП ОСОБА_1 - залишено без задоволення.

Не погоджуючись із зазначеним рішенням суду першої інстанції, представником позивача - адвокатом Посоховим В.С. 10.06.2021р. (засобами поштового зв`язку) подано апеляційну скаргу.

Разом із апеляційною скаргою, представником апелянта подано клопотання, у якому ставиться питання про поновлення строку оскарження судового рішення. В обґрунтування доводів поданого клопотання вказано, що 22.02.2021р., в межах визначеного КАС України строку на апеляційне оскарження, представником апелянта через систему «Електронний суд» було подано апеляційну скаргу на рішення суду першої інстанції від 21.01.2021р., після чого останній тривалий час не мав доступу до системи «Електронний суд». Після відновлення доступу до системи «Електронний суд», представником позивача з`ясовано, що подана апеляційна скарга фактично не була подана та мала статус «Помилка прийому». Враховуючи наведені обставини, представник апелянта вважає, що причини пропуску строку на апеляційне оскарження судового рішення є поважними, а тому є законні підстави для його поновлення.

Ухвалою судді П`ятого апеляційного адміністративного суду від 29.06.2021р. дана апеляційна скарга залишена без руху, як така, що подана з пропуском строку на апеляційне оскарження, а підстави, наведені представником позивача у клопотанні про поновлення строку оскарження, визнано неповажними. Одночасно, апелянту надано 10-денний строк з моменту отримання копії ухвали для усунення вказаних вище недоліків поданої ним апеляційної скарги.

Копію вказаної ухвали направлено на адресу позивача та отримано останньою 06.07.2021р.

19.07.2021р. до апеляційного суду надійшло клопотання представника апелянта про усунення недоліків із проханням поновити строк оскарження судового рішення. В обґрунтування доводів клопотання представник позивача додатково зазначає, що попри несправності у програмному забезпеченні, пропуск встановленого строку на апеляційне оскарження рішення суду 1-ї інстанції зумовлений різким погіршенням стану здоров`я його матері ( ІНФОРМАЦІЯ_1 ), ДТП, що сталася через несправність гальмівної системи його транспортного засобу (25.02.2021р.) та народженням його сина ( ІНФОРМАЦІЯ_2 ).

На підтвердження зазначених обставин, представником апелянта надані відповідні докази.

Дослідивши вищезазначені доводи представника позивача, колегія суддів вважає за необхідне зазначити наступне.

Відповідно до ст.295 КАС України, апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення (ухвали) суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, зокрема, рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Строк на апеляційне оскарження також може бути поновлений в разі його пропуску з інших поважних причин, крім випадків, визначених ч.2 ст.299 цього Кодексу.

Законодавче обмеження строку оскарження судового рішення першої інстанції, насамперед, обумовлено специфікою спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах. Процесуальні строки роблять процес динамічним і прогнозованим. Без наявності строків на певну процесуальну дію або без їх дотримання в адміністративному судочинстві виникнуть порушення прав учасників адміністративного процесу.

Недотримання встановлених законом строків зумовлює чітко визначені юридичні наслідки.

Матеріалами справи підтверджується, що рішення суду 1-ї інстанції ухвалено 21.01.2021р. в порядку письмового провадження.

Як зазначає представник позивача у справі, з апеляційною скаргою він звернувся до П`ятого апеляційного адміністративного суду 22.02.2021р. за допомогою сервісу «Електронний суд» (за посиланням: https://cabinet.court.gov.ua), тобто у строк, встановлений ст.295 КАС України. Однак, у зв`язку з відсутністю доступу до сервісу «Електронний суд», представник позивача лише через тривалий час дізнався, що апеляційна скарга фактично не була направлена до суду апеляційної інстанції та мала статус «Помилка прийому».

Додатково представник апелянта - адвокат Посохов В.С. зазначив про те, що наведений у клопотанні про поновлення строку апеляційного оскарження ряд обставин істотно перешкодив своєчасному вчиненню процесуальних дій, що мало наслідком пропуск строку на апеляційне оскарження рішення Одеського окружного адміністративного суду від 21.01.2021р., а також негативно вплинуло на інші судові процеси, в яких він приймав участь.

Між тим, як вбачається зі штампу відділення поштового зв`язку, апеляційна скарга подана представником позивача до суду апеляційної інстанції лише 10.06.2021р. та зареєстрована у суді 14.06.2021р. за вх.№854/6621/21, тобто після закінчення встановленого процесуальним законом строку на її подання.

Так, ст.129 Конституції України однією із основних засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, у т.ч. органів державної влади.

Згідно з п.3 ч.1 ст.7 КАС України, рівність усіх учасників адміністративного процесу перед законом і судом віднесено до принципів здійснення правосуддя в адміністративних судах, зміст якого розкриває ст.10 цього Кодексу, якою встановлено, що усі учасники адміністративного процесу є рівними перед законом і судом.

Не може бути привілеїв чи обмежень прав учасників адміністративного процесу за ознаками раси, кольору шкіри, політичних, релігійних та інших переконань, статі, етнічного та соціального походження, майнового стану, місця проживання, за мовними або іншими ознаками.

Статтею 44 КАС України передбачено обов`язок осіб, які беруть участь у справі (учасників справи), добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Наведеними положеннями КАС України чітко окреслено характер процесуальної поведінки, який зобов`язує учасника справи діяти сумлінно, проявляти добросовісне ставлення до наявних у нього прав і здійснювати їх реалізацію таким чином, щоб забезпечити неухильне та своєчасне (без суттєвих затримок та зайвих зволікань) виконання своїх обов`язків, встановлених законом або судом.

Таким процесуальним обов`язком учасника справи визначено, зокрема, дотримання строку на апеляційне оскарження судових рішень, а також виконання встановлених законом вимог щодо оформлення апеляційної скарги.

З огляду на викладене, колегія суддів наголошує, що апелянт - ФОП ОСОБА_1 , а не лише її представник, маючи намір добросовісної реалізації належного їй права на апеляційний перегляд справи, повинна була забезпечити неухильне виконання вимог процесуального закону і суду, зокрема, стосовно строку подання даної апеляційної скарги, її форми та змісту, для чого повинна була вчинити усі можливі та залежні від неї дії, використовувати усі наявні засоби та можливості, передбачені законодавством.

Варто зауважити про те, що з моменту надсилання представником позивача процесуальних документів в електронному вигляді за допомогою сервісу «Електронний суд» (22.02.2021р.) до направлення даної апеляційної скарги засобами поштового зв`язку (10.06.2021р.) в апелянта та її представника було достатньо часу (майже 4 місяці) для отримання необхідної інформації про рух даної апеляційної скарги, оскільки при зверненні до суду з апеляційною скаргою ФОП ОСОБА_1 реалізує своє право, а не обов`язок, та є найбільш зацікавленою особою щодо відстеження руху даної справи.

Водночас, з урахуванням усіх наведених у клопотанні обставин, апелянт та її представник не були позбавлені можливості слідкувати за рухом даної справи та, у разі необхідності, своєчасно направити дану апеляційну скаргу засобами поштового зв`язку.

До того ж, судова колегія звертає увагу на те, що подаючи апеляційну скаргу від 22.02.2021р., представник апелянта усвідомлював невідповідність останньої вимогам ч.5 ст.296 КАС України (відсутність доказів сплати судового збору), оскільки надана ним квитанція про сплату судового збору датована 25.02.2021р.

Тобто, факт постановлення апеляційним судом ухвали про залишення апеляційної скарги без руху, у даному випадку, був передбачуваним результатом.

Так, причини пропуску строку є поважними, якщо обставини, які зумовили такі причини, є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що оскаржує судове рішення, та пов`язані з дійсними істотними перешкодами для своєчасного вчинення процесуальних дій та підтверджені належними доказами.

Доказами в адміністративному судочинстві є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення осіб, які беруть участь у справі, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи (ст.72 КАС України).

При цьому, норми КАС України не містять виключень або підстав для звільнення учасників процесу від обов`язку надавати докази до суду та доводи ті обставини, які, зокрема, є підставами для поновлення пропущеного строку. Особа, яка заявляє клопотання, згідно з ч.1 ст.77 КАС України, повинна навести доводи та подати докази на підтвердження того, що пропуск такого строку дійсно пов`язаний з об`єктивно непереборними обставинами чи істотними перешкодами.

У той же час, позивачем та її представником не надано суду належних доказів поважності причин пропуску строку апеляційного оскарження, які не дозволяли подати апеляційну скаргу у розумний строк без невиправданих зволікань, а судом 2-ї інстанції надано достатній строк для усунення недоліків скарги, шляхом надання обґрунтованого клопотання про поновлення такого строку з наведенням інших причин пропуску строку з доданням доказів на їх підтвердження.

Наведені ж представником апелянта твердження не можуть бути прийняті судом апеляційної інстанції як підстави для поновлення строку апеляційного оскарження рішення суду 1-ї інстанції, оскільки положеннями КАС України передбачено можливість особистого звернення особи до суду - без представника. Особиста участь у справі особи не позбавляє її права мати в цій справі представника, що передбачено ч.ч.1,2 ст. 55 КАС України.

Практика Європейського суду з прав людини також свідчить про те, що право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, у т.ч. і встановленням строків на звернення до суду за захистом порушених прав (справа «Стаббігс на інші проти Великобританії», справа «Девеер проти Бельгії»).

У п.46 рішення Європейського суду з прав людини «Устименко проти України» зазначено, що право на справедливий судовий розгляд, гарантоване п.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, повинно тлумачитися у світлі Преамбули Конвенції, відповідна частина якої проголошує верховенство права спільною спадщиною Високих Договірних Сторін. Одним з основоположних аспектів верховенства права є принцип правової визначеності, яка передбачає дотримання принципу «res judicata», т.б. принципу «остаточності рішення», згідно з яким жодна зі сторін не має права домагатися перегляду остаточного і обов`язкового рішення лише з метою повторного слухання справи і постановлення нового рішення. Відхід від цього принципу можливий лише тоді, коли він зумовлений особливими і непереборними обставинами. Суд постановив, що якщо звичайний строк оскарження поновлюється зі спливом значного періоду часу, таке рішення може порушити принцип правової визначеності.

Приписи п.4 ч.1 ст.299 КАС України є імперативними та зобов`язують суд, у разі якщо особою у визначений строк не буде подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження або у поданій заяві будуть наведені підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження, визнані судом неповажними, відмовити у відкритті апеляційного провадження.

Таким чином, беручи до уваги значний пропуск ФОП ОСОБА_1 строку на апеляційне оскарження рішення суду 1-ї інстанції від 21.01.2021р. (майже 4 місяці) та відсутність належних доказів на підтвердження поважності причин пропуску такого строку, колегія суддів дійшла висновку про те, що у відкритті апеляційного провадження необхідно відмовити.

Керуючись п.4 ч.1 ст.299 КАС України, апеляційний суд,

У Х В А Л И В :

У задоволені клопотання представника фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 - адвоката Посохова Валентина Сергійовича про поновлення строку апеляційного оскарження - відмовити.

У відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 на рішення Одеського окружного адміністративного суду від 21 січня 2021 року - відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту підписання та може бути оскаржена у касаційному порядку протягом тридцяти днів до Верховного Суду.

Суддя-доповідач Осіпов Ю.В.
Судді Косцова І.П.
Скрипченко В.О.