Справа № 520/8916/21
Суддя: Котеньов О.Г.
Дата ухвалення: 2021-07-26 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

м. Харків

26 липня 2021 р. справа № 520/8916/21

Харківський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Котеньова О.Г., розглянувши за правилами спрощеного провадження у порядку письмового провадження справу за адміністративним позовом ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , код НОМЕР_1 ) до Департаменту патрульної поліції (вул. Федора Ернста, буд. 3, м. Київ, 03048, ) про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії,-

В С Т А Н О В И В:

Позивач, ОСОБА_1 , звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Департаменту патрульної поліції, у якому просить суд:

- визнати протиправною бездіяльність Департаменту патрульної поліції щодо не нарахування та невиплати ним заступнику командира роти №2 батальйону №1 Управління патрульної поліції в Харківській області Департаменту патрульної поліції капітану поліції ОСОБА_1 доплати за несення ним служби у нічний час за період з 07.11.2015 по 28.02.2018 та сум індексації його грошового забезпечення за період з 07.11.2015 по 31.10.2017;

- зобов`язати Департамент патрульної поліції здійснити відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 11.11.2015 №988 «Про грошове забезпечення поліцейських Національної поліції» нарахування та виплату заступнику командира роти №2 батальйону №1 Управління патрульної поліції в Харківській області Департаменту патрульної поліції капітану поліції ОСОБА_1 доплату за службу у нічний час за період з 07.11.2015 по 28.02.2018;

- зобов`язати Департамент патрульної поліції здійснити відповідно до Закону України «Про індексацію грошових доходів населення» нарахування та виплату заступнику командира роти №2 батальйону №1 Управління патрульної поліції в Харківській області Департаменту патрульної поліції капітану поліції ОСОБА_1 індексацію його грошового забезпечення за період з 07.11.2015 по 31.10.2017;

- зобов`язати Департамент патрульної поліції здійснити відповідно до Закону України «Про компенсацію громадянами втрати частини доходів у зв`язку з порушенням строку їх виплати» нарахування та виплату заступнику командира роти №2 батальйону №1 Управління патрульної поліції в Харківській області Департаменту патрульної поліції капітану поліції ОСОБА_1 компенсації втрати частини його доходу в зв`язку з несвоєчасною виплатою йому доплати за несення ним служби у ніічний час з 07.11.2015 по 28.02.2018, та у зв`язку з несвоєчасною виплатою йому індексації його грошового забезпечення з 07.11.2015 по 31.10.2017.

Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 01.06.2021 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито спрощене провадження у справі.

В обґрунтування позову та у відповіді на відзив вказано, що бездіяльність Департаменту патрульної поліції щодо не нарахування та невиплати ним заступнику командира роти №2 батальйону №1 Управління патрульної поліції в Харківській області Департаменту патрульної поліції капітану поліції ОСОБА_1 доплати за несення ним служби у нічний час за період з 07.11.2015 по 28.02.2018 року, та сум індексації його грошового забезпечення за період з 07.11.2015 по 31.10.2017 року, є протиправною і вона має бути припинена судом шляхом зобов`язання відповідача здійснити нарахування та виплату позивачеві таких складових грошового забезпечення із нарахуванням компенсації втрати частини доходів у зв`язку з порушенням строків їх виплати.

Відповідачем надано відзив на позов, в якому відповідач проти позову заперечував, посилаючись на те, що за відсутності довідок обліку несення служби заступником командира роти ОСОБА_1 в нічний час за період з 07.11.2015 по 28.02.2018, нарахування та здійснення виплати за службу у нічний час не можливе у зв`язку з порушенням у такому разі вимог абзацу 6 пункту 11 розділу ІІ наказу МВС України Порядку № 260. Також відповідач вказав, що від початку функціонування Національної поліції України з 07.11.2011 до 18.10.2017 індексація виплат заробітної плати поліцейським не проводилось, через відсутність зазначених змін у Порядку проведення Індексації грошових доходів населення, а тому вимоги позивача в частині нарахування та виплати йому індексації його грошового забезпечення задоволенню не підлягають, оскільки також відсутні будь-які правові підстави для їх задоволення.

Інші заяви по суті справи до суду не надходили.

Відповідно до ст.258 КАС України суд розглядає справи за правилами спрощеного позовного провадження протягом розумного строку, але не більше шістдесяти днів із дня відкриття провадження у справі.

Суд розглядає справу у порядку письмового провадження без фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу на підставі п.10 ч.1 ст.4, ч.4 ст.229 КАС України.

Дослідивши матеріали справи, оцінивши належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок наявних у справі доказів у їх сукупності, суд зазначає таке.

Судом встановлено, що з 07.11.2015 по вересень 2016 року ОСОБА_1 перебував на службі в Управлінні патрульної поліції Харківської області Департаменту патрульної поліції на посаді інспектора, з 08.09.2016 і по цей час ОСОБА_1 перебуває на посаді заступника командира роти та отримує грошове забезпечення відповідно до Закону України «Про Національну поліцію» (накази №115о/с від 07.11.2015, №58 о/с від 30.03.2016, №223 о/с від 08.09.2016).

Листом Управління патрульної поліції Харківської області Департаменту патрульної поліції №4537/41/14/03-2021 від 26.04.2021 позивача повідомлено про те, що згідно розстановок сил та засобів батальйону № 1 УПП в Харківській області ДПП, які були збережені з 2016 року по теперішній час та книг нарядів від 07.11.2015 по теперішній час, що підтверджують факт несення позивачем служби у нічний час як співробітником батальйону № 1 УПП в Харківській області ДПП, зібрано інформацію про службу позивачем у нічний час: у листопаді 2015 року - 64 год., грудні 2015 року - 56 год., січні 2016 року - 56 год., лютому 2016 року - 48 год., березні 2016 року - 24 год., квітні 2016 року - 64 год., травні 2016 року - 64 год., червні 2016 року - 40 год., липні 2016 року - 48 год., серпні 2016 року - 32 год., вересні 2016 року - 48 год., жовтні 2016 року - 64 год., листопаді 2016 року - 40 год., грудні 2016 року - 64 год., січні 2017 року - 32 год., лютому 2017 року - 64 год., березні 2017 року - 50 год., квітні 2017 року - 16 год., травні 2017 року - 64 год., червні 2017 року - 56 год., липні 2017 року - 8 год., серпні 2017 року - 48 год., вересні 2017 року - 40 год., жовтні 2017 року - 64 год., листопаді 2017 року - 56 год., грудні 2017 року - 56 год., січні 2018 року - 32 год., лютому 2018 року - 32 год.

Із розрахункових листів позивача, наданих до суду, судом встановлено, що доплата за службу в нічний час позивачу не виплачувалась, також і відсутні докази виплати позивачу індексації грошового забезпечення за спірний період.

Вказані обставини відповідачем не заперечувались.

Не погоджуючись з такими діями відповідача, позивач звернувся до суду з цим позовом.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд керується такими приписами норм чинного законодавства.

Відповідно до частини 2 статті 19 Конституції України органи державної влади, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Статтею 43 Конституції України визначено, що кожен має право, зокрема, на заробітну плату, не нижчу від визначеної законом. Право на своєчасне одержання винагороди за працю захищається законом.

Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України визначає Закон України "Про Національну поліцію" (далі - Закон).

Відповідно до ч.ч. 1, 5 ст. 94 Закону, поліцейські отримують грошове забезпечення, розмір якого визначається залежно від посади, спеціального звання, строку служби в поліції, інтенсивності та умов служби, кваліфікації, наявності наукового ступеня або вченого звання. Грошове забезпечення поліцейських індексується відповідно до закону.

На підставі ч. 5 ст. 94 Закону України "Про Національну поліцію" грошове забезпечення позивача підлягає індексації відповідно до закону.

Правове регулювання інституту оплати праці наведено у розділі VI Кодексу законів про працю України.

Відповідно до ч. 6 ст. 95 КЗпП України заробітна плата підлягає індексації у встановленому законодавством порядку.

Такий порядок регулює Закон України "Про індексацію грошових доходів населення", який визначає правові, економічні та організаційні основи підтримання купівельної спроможності населення України в умовах зростання цін з метою дотримання встановлених Конституцією України гарантій щодо забезпечення достатнього життєвого рівня населення України, та Порядок проведення індексації грошових доходів населення, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 17 липня 2003 р. №1078, який визначає правила обчислення індексу споживчих цін для проведення індексації та сум індексації грошових доходів населення і поширюється на підприємства, установи та організації незалежно від форми власності і господарювання, а також на фізичних осіб, що використовують працю найманих працівників.

Відповідно до ст. 4 Закону України "Про індексацію грошових доходів населення" індексація грошових доходів населення проводиться в разі, коли величина індексу споживчих цін перевищила поріг індексації, який установлюється в розмірі 103 відсотка.

Обчислення індексу споживчих цін для індексації грошових доходів населення провадиться наростаючим підсумком, починаючи з місяця введення в дію цього Закону.

Для проведення подальшої індексації грошових доходів населення обчислення індексу споживчих цін починається за місяцем, у якому індекс споживчих цін перевищив поріг індексації, зазначений у частині першій цієї статті.

Підвищення грошових доходів населення у зв`язку з індексацією здійснюється з першого числа місяця, що настає за місяцем, у якому опубліковано індекс споживчих цін.

Відповідно до ст. 6 Закону України "Про індексацію грошових доходів населення" у разі виникнення обставин, передбачених статтею 4 цього Закону, грошові доходи населення визначаються як результат добутку розміру доходу, що підлягає індексації в межах прожиткового мінімуму для відповідних соціальних і демографічних груп населення, та величини індексу споживчих цін.

Порядок проведення індексації грошових доходів населення визначається Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до абз. 5 п. 4 Порядку проведення індексації грошових доходів населення сума індексації грошових доходів громадян визначається як результат множення грошового доходу, що підлягає індексації, на величину приросту індексу споживчих цін, поділений на 100 відсотків.

Критерії виплати грошового забезпечення, зокрема, поліцейським Національної поліції, визначають Порядок та умови виплати грошового забезпечення поліцейським Національної поліції та курсантам вищих навчальних закладів МВС із специфічними умовами навчання, затверджені наказом Міністерства внутрішніх справ України 06 квітня 2016 року №260 та зареєстровані в Міністерстві юстиції України 29 квітня 2016 р. за №669/28799.

Відповідно до п. 11 розділу I вказаного Порядку, грошове забезпечення, виплачене поліцейському несвоєчасно або в меншому розмірі, ніж належало, виплачується за весь період, протягом якого поліцейський мав на нього право, але не більше ніж за три роки, що передували зверненню за одержанням грошового забезпечення.

З урахуванням викладених обставин справи, суд дійшов висновку, що не нараховуючи та не виплачуючи позивачу суми індексації грошового забезпечення, відповідач діяв в супереч Закону України "Про Національну поліцію", Закону України "Про індексацію грошових доходів населення", Порядку проведення індексації грошових доходів населення, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 17 липня 2003 р. №1078, у зв`язку з чим позовні вимоги в частині визнання неправомірними дій та бездіяльність відповідача щодо невиплати на користь позивача індексації грошового забезпечення за період з 07.11.2015 по 31.10.2017 підлягають задоволенню.

Оскільки нормами законодавства України передбачено проведення індексації, в тому числі, грошового забезпечення поліцейських та обмеження виконання цих норм законодавства не може відбуватися за відсутністю відповідного порядку проведення індексації.

Таким чином, суд вважає, що відсутність змін у Порядку проведення індексації грошових доходів населення не є підставою для не виплати позивачу індексації грошового забезпечення за період з 07.11.2015 по 31.10.2017.

Статтею 91 Закону № 580-VІІІ встановлено, що особливий характер служби в поліції містить такі спеціальні умови для певних категорій поліцейських: 1) службу у святкові та вихідні дні; 2) службу позмінно; 3) службу з нерівномірним графіком; 4) службу в нічний час.

Розподіл службового часу поліцейських визначається розпорядком дня, який затверджує керівник відповідного органу (закладу, установи) поліції. Розподіл службового часу поліцейських визначається розпорядком дня, який затверджує керівник відповідного органу (закладу, установи) поліції.

Для поліцейських установлюється п`ятиденний робочий тиждень з двома вихідними днями, а для курсантів (слухачів) вищих навчальних закладів із специфічними умовами навчання, які готують поліцейських, - шестиденний робочий тиждень з одним вихідним днем.

Вихідні, святкові та неробочі дні є днями відпочинку для всіх поліцейських, крім залучених до виконання службових обов`язків.

Поліцейським, які виконували службові обов`язки у вихідні, святкові та неробочі дні, крім поліцейських, які працюють у змінному режимі, відповідний час для відпочинку в порядку компенсації надається протягом двох наступних місяців.

Згідно частин першої та другої статті 94 Закону № 580-VІІІ поліцейські отримують грошове забезпечення, розмір якого визначається залежно від посади, спеціального звання, строку служби в поліції, інтенсивності та умов служби, кваліфікації, наявності наукового ступеня або вченого звання. Порядок виплати грошового забезпечення визначає Міністр внутрішніх справ України.

У відповідності до вимог пункту 1 постанови Кабінету Міністрів України «Про грошове забезпечення поліцейських Національної поліції» від11 листопада 2015 р. N 988( далі Постанова N 988) грошове забезпечення поліцейських складається з посадового окладу, окладу за спеціальним званням, щомісячних додаткових видів грошового забезпечення (підвищення посадового окладу, надбавки, доплати, які мають постійний характер), премії та одноразових додаткових видів грошового забезпечення.

Підпунктом 3 пункту 5 Постанови № 988 визначено обов`язок виплачувати доплату за службу в нічний час - у розмірі 35 відсотків посадового окладу з розрахунку за кожну годину служби в нічний час.

Відповідно до статті 94 Закону України "Про Національну поліцію", постанови Кабінету Міністрів України від 11 листопада 2015 року N 988 наказом Міністерства внутрішніх справ України від 06 квітня 2016 року № 260, зареєстр. в Міністерстві юстиції України 29 квітня 2016 р. за N 669/28799, затверджено Порядок та умови виплати грошового забезпечення поліцейським Національної поліції та курсантам вищих навчальних закладів МВС із специфічними умовами навчання ( далі Порядок № 260), у пункті 3 розділу І якого визначено, що грошове забезпечення поліцейських визначається залежно від посади, спеціального звання, стажу служби в поліції, інтенсивності та умов служби, кваліфікації, наукового ступеня або вченого звання.

До складу грошового забезпечення входять: 1) посадовий оклад; 2) оклад за спеціальним званням; 3) щомісячні додаткові види грошового забезпечення (підвищення посадового окладу, надбавки, доплати, які мають постійний характер); 4) премії; 5) одноразові додаткові види грошового забезпечення.

Пунктом 11 розділу ІІ Порядку № 260 встановлено, що поліцейським, які виконують службові обов`язки в нічний час, виплачується доплата за службу в нічний час у розмірі 35 відсотків посадового окладу з розрахунку за кожну годину служби в нічний час.

Годинна ставка обчислюється шляхом ділення місячного посадового окладу на кількість годин фактичного часу служби з урахуванням норми тривалості службового часу за відповідний місяць при 40-годинному робочому тижні.

Службою в нічний час вважається виконання поліцейськими службових обов`язків у період з 22.00 до 06.00.

Поліцейським, які несуть службу в нічний час, надається перерва для відпочинку та харчування тривалістю не більше двох годин. Перерва для відпочинку і харчування не включається в службовий час.

Поліцейським добового наряду під час чергування почергово надаються перерви для вживання їжі та короткочасного відпочинку. Загальна тривалість такої перерви становить 4 години (2 години вдень і 2 години вночі) та не включається в службовий час.

Підставами для виконання службових обов`язків у нічний час є графіки нарядів та чергувань, затверджені наказами керівників підрозділів органів поліції.

Облік фактичного часу служби в нічний час для нарахування доплати здійснюється шляхом оформлення довідки обліку несення поліцейськими служби в нічний час за формою, визначеною у додатку 1 до цих Порядку та умов.

Поліцейським, що залучалися до служби в нічний час, виплата доплати за службу в нічний час за минулий місяць здійснюється одночасно з виплатою грошового забезпечення за поточний місяць.

Аналіз наведених норм свідчить про те, що за несення служби в нічний час виплачується доплата у розмірі 35 відсотків посадового окладу з розрахунку за кожну годину служби в нічний час. Тобто, відповідна виплата проводиться саме за кожну годину служби поліцейським у нічний час.

При цьому, підставами для виконання службових обов`язків у нічний час є графіки нарядів та чергувань, затверджені наказами керівників підрозділів органів поліції, а облік фактичного часу служби в нічний час для нарахування доплати здійснюється шляхом оформлення довідки обліку несення поліцейськими служби в нічний час за формою, визначеною у додатку 1 до цих Порядку та умов.

Як вже встановлено судом, факт несення позивачем служби у нічний час у листопаді 2015 року - 64 год., грудні 2015 року - 56 год., січні 2016 року - 56 год., лютому 2016 року - 48 год., березні 2016 року - 24 год., квітні 2016 року - 64 год., травні 2016 року - 64 год., червні 2016 року - 40 год., липні 2016 року - 48 год., серпні 2016 року - 32 год., вересні 2016 року - 48 год., жовтні 2016 року - 64 год., листопаді 2016 року - 40 год., грудні 2016 року - 64 год., січні 2017 року - 32 год., лютому 2017 року - 64 год., березні 2017 року - 50 год., квітні 2017 року - 16 год., травні 2017 року - 64 год., червні 2017 року - 56 год., липні 2017 року - 8 год., серпні 2017 року - 48 год., вересні 2017 року - 40 год., жовтні 2017 року - 64 год., листопаді 2017 року - 56 год., грудні 2017 року - 56 год., січні 2018 року - 32 год., лютому 2018 року - 32 год. встановлено відповідачем відповідно до книг нарядів, утім, відповідач не здійснював позивачу нарахування та виплату доплати за службу в нічний час у розмірі 35 відсотків посадового окладу з розрахунку за кожну годину служби в нічний час, мотивуючи це ненаданням довідок обліку несення поліцейськими служби у нічній час за формою, визначеною у додатку 1 Порядку умов та виплати грошового забезпечення поліцейським Національної поліції та курсантам вищих навчальних закладів МВС України від 06.04.2016 №260.

Однак неналежне ведення бухгалтерського обліку в Управлінні патрульної поліції в Харківській області ДПП не може слугувати підставою для невиплати позивачу доплати за несення служби в нічний час за наявності встановленого факту несення служби поліцейським в нічний час, відтак, позовні вимоги в цій частині підлягають задоволенню.

Щодо позовних вимог в частині виплати позивачу компенсації втрати частини доходу, суд зазначає таке.

Питання, пов`язані зі здійсненням компенсації громадянам втрати частини доходів у випадку порушення встановлених строків їх виплати, врегульовані Законом України "Про компенсацію громадянам втрати частини доходів у зв`язку з порушенням строків їх виплати" № 2050-ІІІ (далі - Закон № 2050-ІІІ) та Порядком проведення компенсації громадянам втрати частини грошових доходів у зв`язку з порушенням термінів їх виплати, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України № 159 (далі - Порядок № 159).

Відповідно до ст. 1 Закону України "Про компенсацію громадянам втрати частини доходів у зв`язку з порушенням строків їх виплати", підприємства, установи і організації всіх форм власності та господарювання здійснюють компенсацію громадянам втрати частини доходів у випадку порушення встановлених строків їх виплати, у тому числі з вини власника або уповноваженого ним органу (особи).

Статтею 2 вказаного Закону зазначено, що компенсація громадянам втрати частини доходів у зв`язку з порушенням строків їх виплати провадиться у разі затримки на один і більше календарних місяців виплати доходів, нарахованих громадянам за період починаючи з дня набрання чинності цим Законом.

Під доходами у цьому Законі слід розуміти грошові доходи громадян, які вони одержують на території України і які не мають разового характеру: пенсії; соціальні виплати; стипендії; заробітна плата (грошове забезпечення) та інші.

Згідно зі ст. 3 Закону України "Про компенсацію громадянам втрати частини доходів у зв`язку з порушенням строків їх виплати" сума компенсації обчислюється шляхом множення суми нарахованого, але не виплаченого громадянину доходу за відповідний місяць (після утримання податків і обов`язкових платежів) на індекс інфляції в період невиплати доходу (інфляція місяця, за який виплачується доход, до уваги не береться).

Статтею 4 Закону України "Про компенсацію громадянам втрати частини доходів у зв`язку з порушенням строків їх виплати" визначено, що виплата громадянам суми компенсації провадиться у тому ж місяці, у якому здійснюється виплата заборгованості за відповідний місяць.

Пунктом 2 Порядку проведення компенсації громадянам втрати частини грошових доходів у зв`язку з порушенням термінів їх виплати, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 21.02.2001 р. №159 (далі - Порядок), № 159 передбачено, що компенсація громадянам втрати частини грошових доходів у зв`язку з порушенням термінів їх виплати, провадиться у разі затримки на один і більше календарних місяців виплати доходів нарахованих громадянам за період, починаючи з 1 січня 2001 року.

Згідно з п. 3 Порядку № 195, компенсації підлягають такі грошові доходи разом із сумою індексації, які одержують громадяни в гривнях на території України і не мають разового характеру: - пенсії (з урахуванням надбавок, доплат, підвищень до пенсії, додаткової пенсії, цільової грошової допомоги на прожиття, щомісячної державної грошової допомоги та компенсаційних виплат); - соціальні виплати (допомога сім`ям з дітьми, державна соціальна допомога інвалідам з дитинства та дітям-інвалідам, допомога по безробіттю, матеріальна допомога у період професійної підготовки, перепідготовки або підвищення кваліфікації безробітного, матеріальна допомога по безробіттю, допомога по тимчасовій непрацездатності (включаючи догляд за хворою дитиною), допомога по вагітності та пологах, щомісячна грошова сума в разі часткової чи повної втрати працездатності, що компенсує відповідну частину втраченого заробітку потерпілого внаслідок нещасного випадку на виробництві або професійного захворювання, допомога дитині, яка народилася інвалідом внаслідок травмування на виробництві або професійного захворювання її матері під час вагітності, тощо); - стипендії; - заробітна плата (грошове забезпечення).

Відповідно до п. 4 Порядку № 159 сума компенсації обчислюється як добуток нарахованого, але невиплаченого грошового доходу за відповідний місяць (після утримання податків і обов`язкових платежів) і приросту індексу споживчих цін (індексу інфляції) у відсотках для визначення суми компенсації, поділений на 100.

З системного аналізу вищезазначених норм права, встановлено, що компенсації підлягають нараховані грошові доходи, зазначені у п. 3 Порядку, разом із сумою індексації, які одержують громадяни в гривнях на території України і не мають разового характеру, у разі затримки їх виплати на один і більше календарних місяців.

Таким чином, компенсація нараховується та проводиться при виплаті доходу, тобто право на компенсацію позивач набуває в момент отримання доходу.

Такий висновок відповідає правовій позиції Верховного Суду, що вказана у постанові від 11 липня 2018 року по справі за № 487/6923/16-а.

Враховуючи вкладене, зазначена позовна вимога задоволенню не підлягає.

Відповідно до п.58 Рішення Європейського суду з прав людини у справі "Серявін та інші проти України" (Заява N 4909/04, 10 лютого 2010 року) Суд повторює, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (див. рішення у справі "Руїс Торіха проти Іспанії" (Ruiz Torija v. Spain) від 9 грудня 1994 року, серія A, N 303-A, п. 29).

З огляду на таке суд вважає інші аргументи учасників справи такими, що не вимагають детального аналізу, оскільки вони не спростовують висновків суду, зроблених у цій справі.

Статтею 19 Конституції України передбачено, що правовий порядок в Україні ґрунтується на засадах, відповідно до яких ніхто не може бути примушений робити те, що не передбачено законодавством. Органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до ч.1 та ч.2 ст. 2 Кодексу адміністративного судочинства України, завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

За приписами ч.1 ст.77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 КАС України.

Зважаючи на встановлені у справі обставини та з огляду на приписи норм чинного законодавства, які регулюють спірні правовідносини, суд дійшов висновку про часткове задоволення адміністративного позову.

Судові витрати підлягають розподілу відповідно до приписів ст.139 КАС України.

Керуючись ст.ст. 19, 139, 205, 229, 241-247, 250, 255, 293, 295, 297 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

В И Р І Ш И В:

Позов ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , код НОМЕР_1 ) до Департаменту патрульної поліції (вул. Федора Ернста, буд. 3, м. Київ, 03048, ) про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії - задовольнити частково.

Визнати протиправною бездіяльність Департаменту патрульної поліції щодо не нарахування та невиплати заступнику командира роти №2 батальйону №1 Управління патрульної поліції в Харківській області Департаменту патрульної поліції капітану поліції ОСОБА_1 доплати за несення ним служби у нічний час за період з 07.11.2015 по 28.02.2018 та сум індексації його грошового забезпечення за період з 07.11.2015 по 31.10.2017.

Зобов`язати Департамент патрульної поліції (вул. Федора Ернста, буд. 3, м. Київ, 03048, ) здійснити відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 11.11.2015 №988 «Про грошове забезпечення поліцейських Національної поліції» нарахування та виплату заступнику командира роти №2 батальйону №1 Управління патрульної поліції в Харківській області Департаменту патрульної поліції капітану поліції ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , код НОМЕР_1 ) доплати за службу у нічний час за період з 07.11.2015 по 28.02.2018.

Зобов`язати Департамент патрульної поліції (вул. Федора Ернста, буд. 3, м. Київ, 03048, ) здійснити відповідно до Закону України «Про індексацію грошових доходів населення» нарахування та виплату заступнику командира роти №2 батальйону №1 Управління патрульної поліції в Харківській області Департаменту патрульної поліції капітану поліції ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , код НОМЕР_1 ) індексації його грошового забезпечення за період з 07.11.2015 по 31.10.2017.

У задоволенні іншої частини позовних вимог - відмовити.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

До визначення Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів), можливості вчинення передбачених цим Кодексом дій з використанням підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди за правилами, що діяли до набрання чинності редакцією Кодексу адміністративного судочинства України від 15.12.2017.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення (ухвали) суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення у повному обсязі виготовлено 26 липня 2021 року.

Суддя О.Г. Котеньов