Справа № 260/4321/20
Суддя: Хобор Романа Богданівна
Дата ухвалення: 2021-07-26 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ВОСЬМИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 липня 2021 рокуЛьвівСправа № 260/4321/20 пров. № А/857/9951/21

Восьмий апеляційний адміністративний суд в складі:

головуючої судді Хобор Р.Б.,

суддів Кухтея Р.В., Судової-Хомюк Н.М.

розглянувши в порядку письмового провадження в м. Львові апеляційну скаргу Галицької митниці Держмитслужби на рішення Закарпатського окружного адміністративного суду від 02 квітня 2021 року, ухвалене суддею Ващиліним Р.О. у м. Ужгороді за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін у справі № 260/4321/20 за адміністративним позовом товариства з обмеженою відповідальністю «Голден Фруіт» до Галицької митниці Держмитслужби про визнання протиправним та скасування рішення про коригування митної вартості товарів та картки відмови

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернувся до суду з позовом у якому просить суд визнати протиправним та скасувати рішення Галицької митниці Держмитслужби про коригування митної вартості товарів № UA209000/2020/210020/2 від 18.09.2020 року та картку відмови Галицької митниці Держмитслужби в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA209140/2020/00423.

Позовні вимоги мотивовано тим, що 17.09.2020 року декларант, товариство з обмеженою відповідальністю «Голден Фруіт» (далі декларант), подав відповідачу митну декларацію № UA209140/2020/085468, у якій до митного оформлення заявив товар: виноград свіжий «Киш-миш», сорту «Sultani», роду «Vitis vinifera», врожаю 2020 року, запакований в пластикові коробки, призначений для громадського харчування, вага 20500 кг, країна походження - Туреччина.

Разом із вказаною митною декларацією декларант надав відповідачу такі документи: рахунок-фактуру, сертифікат про походження товару, рахунок-фактуру про надання транспортно-експедиційних послуг, документ, що підтверджує вартість перевезення товару, зовнішньоекономічний договір, договір про перевезення, митну декларацію країни відправлення, тощо.

На думку позивача, відповідач протиправно, в порушення норм статті 57 Митного кодексу України, та за наявності усіх документів, які підтверджують заявлену декларантом митну вартість транспортного засобу, визначив митну вартість товару, який ввозився на митну територію України, відповідно до митного режиму імпорту за другорядним методом (резервним). Позивач вважає, що відповідач безпідставно поставив під сумнів подані документи і необґрунтовано витребував додаткові документи, оскільки відповідач не довів обставин, які, на його думку, свідчать про існування обґрунтованих сумнівів щодо визначення позивачем числового значення митної вартості імпортованого товару. Крім того, позивач вказав, що рішення про коригування митної вартості є необґрунтованим, оскільки не містить розрахунку числового значення митної вартості, яку визначив позивач.

Позивач вважає, що відповідач порушив його право на визначення митної вартості за ціною договору. Захист порушеного права, на думку позивача, можливий шляхом скасування рішення про коригування митної вартості товару та картки відмови.

Рішенням Закарпатського окружного адміністративного суду від 02 квітня 2021 року адміністративний позов задоволено.

Визнано протиправним та скасовано рішення Галицької митниці Держмитслужби про коригування митної вартості товарів № 209000/2020/210020/2 від 18.09.2020 року.

Визнано протиправною та скасовано картку відмови Галицької митниці Держмитслужби в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA209140/2020/00423 від 18.09.2020 року.

Стягнуто на користь товариства з обмеженою відповідальністю «Голден Фруіт» за рахунок бюджетних асигнувань Галицької митниці Держмитслужби 4204 грн. судових витрат.

Не погодившись із цим рішенням суду, його оскаржив відповідач, Галицька митниця Держмитслужби, подавши апеляційну скаргу, в якій просить рішення суду першої інстанції скасувати та постановити нове рішення, яким у задоволенні адміністративного позову відмовити.

У обґрунтування вимог апеляційної скарги відповідач зазначає те, що суд першої інстанції порушив норми матеріального права, неповно з`ясував обставини справи та зробив помилковий висновок про задоволення позову.

Таку позицію відповідач пояснює тим, що, при проведенні контролю правильності визначення декларантом митної вартості товару, заявленого до митного оформлення, митний орган встановив, що у вантажній накладній вказано країну прийняття вантажу замість місця доставки вантажу, до митного оформлення не надано книжку МДП TIR CARNET № ХТ82946367, договір-замовлення на перевезення складений на день раніше ніж виставлено рахунок-проформу.

У зв`язку із наявністю вказаних вище розбіжностей (неточностей) та внаслідок того, що декларант не надав документів на їх спростування, які витребовував відповідач, митний орган застосував резервний метод визначення митної вартості транспортного засобу, скоригувавши митну вартість на підставі даних раніше визнаних митним органом митних декларацій.

З цих підстав, відповідач вважає, що рішення про коригування митної вартості товарів прийняв в порядку, з підстав, у спосіб та в межах повноважень митного органу, які визначені чинним законодавством України.

Заслухавши суддю доповідача, перевіривши законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, апеляційний суд при розгляді цієї справи виходить з наступних міркувань.

Суд першої інстанції встановив те, що 09 вересня 2020 року між AKCA AGRONOMY GIDA VE TARIM URUNLERI ITHALAT IHRACAT SANAYI VE TICARET LIMITED SIRKETI (постачальник) та товариством з обмеженою відповідальністю «Голден Фруіт» (Покупець) укладений контракт № 65.

На підставі цього контракту та інвойсу № КСА0046 від 13.09.2020 року позивач придбав виноград свіжий сорту «Sultani» в кількості 20500,00 кг (2090 ящиків) загальною вартістю 12915,00 дол. США. При цьому, вартість за одиницю товару вказана у розмірі 0,063 дол. США. Місце навантаження Alasehir.

З метою транспортування придбаного товару на територію України позивач уклав з товариством з обмеженою відповідальністю «Вінестбуд» договір-замовлення № 1009/20520 транспортного експедирування вантажів автомобільним транспортом від 10 вересня 2020 року.

Так, відповідно до умов вказаного договору, експедитор бере на себе зобов`язання доставити з місця завантаження до пункту вивантаження довірений йому для перевезення вантаж у строки, погоджені сторонами й зазначені у даному замовлені, а замовник зобов`язується прийняти й оплатити послуги експедитора на умовах і в строки, передбачені даним договором.

Предметом договору є перевезення вантажу 2090 ящиків свіжих фруктів; дата завантаження 13.09.2020 року; місце завантаження - Alasehir, Manisa; адреса вивантаження Україна, м. Львів, вул. Хуторівка, буд. 4/6; вантажовідправник AKCA AGRONOMY GIDA VE TARIM; вантажоодержувач ТзОВ «Голден Фруіт».

Вартість послуг перевезення складає 56000,00 грн.

З метою здійснення митного оформлення придбаного товару позивач подав до Галицької митниці Держмитслужби електронну митну декларацію № UA209140/2020/085468, відповідно до якої митна вартість визначена за основним методом, тобто за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції), в сумі 12915,00 дол. США з розрахунку 0,63 дол. США за 1 кг.

Для підтвердження заявленої митної вартості товару за ціною контракту разом з митною декларацією позивач подав: контракт № 65 від 09.09.2020 року; інвойс № КСА0046 від 13.09.2020 року; CMR А № 1129101 від 13.09.2020 року; митну декларацію країни відправлення № 20353300ЕХ007056 від 13.09.2020 року; фіто-санітарний сертифікат ЕС/TR А 3893922 від 13.09.2020 року; сертифікат з перевезення (походження) товару № 0252214 від 13.09.2020 року; договір про перевезення № 1009/2020 від 10.09.2020 року; рахунок про надання транспортних послуг № СФ-0000024 від 16.09.2020 року; довідку про вартістю перевезення товару від 16.09.2020 року.

З метою отримання додаткової інформації щодо підтвердження заявленої митної вартості товару 17 вересня 2020 року відповідач надіслав позивачу електронний запит з проханням надати додаткові документи.

На виконання вищезазначеного запиту декларант надав наступні документи:

- проформу № 0294 від 11.09.2020 року;

- повідомлення банку б/н від 11.09.2020 року;

- висновок про вартісні характеристики товару, підготовлений спеціалізованою експертною організацією від 17.09.2020 року;

- цінову інформацію мережі інтернет від 17.09.2020 року.

За результатами розгляду поданих декларантом документів відповідач прийняв рішення про коригування митної вартості товарів № UA20900/2020/210020/2 від 18.09.2020 року із застосуванням резервного методу, згідно з яким скоригована митна вартість товару визначена в розмірі 20500,00 дол. США з розрахунку 1,0 дол. США за 1 кг. Зазначена митна вартість ґрунтується на раніше визнаних митними органами митних вартостях, а саме, МД № UA209170/2020/61376 від 27.08.2020 року.

Це рішення ґрунтується на таких обставинах:

- у графі 3 CMR «Місце розвантаження» вказано Україна, що суперечить п. d ч. 1 ст. 6 Конвенції про договір міжнародного автомобільного перевезення вантажів;

- згідно з графою 5 CMR вантаж переміщується під книжкою МДП TIR CARNET №ХТ82946367, однак такий документ не подано до митного оформлення;

- в договорі-замовленні на перевезення № 1009/2020 від 10.09.2020 року чітко зазначено вагу та кількість тари, однак рахунок-проформа виставлена 11 вересня 2020 року, що може свідчити про існування ще одного документа попереднього замовлення.

Того ж дня відповідач прийняв картку відмови № UA209140/2020/00423.

18.09.2020 року на підставі декларації № UA2019140/2020/086054, відповідач випустив товар у вільний обіг на територію України, в порядку надання гарантій визначених розділом Х МК України.

Приймаючи рішення у цій справі, суд першої інстанції виходив з того, що рішення про коригування митної вартості товарів є необґрунтованим, при цьому, сумніви відповідача щодо складових митної вартості імпортованого товару ґрунтуються, виключно, на його припущеннях та жодним чином не обґрунтовані та не підтверджені. Суд вважав, що позивач під час митного оформлення надав усі необхідні документи, які не мали розбіжностей, ідентифікували оцінюваний товар та містили об`єктивні та достовірні дані, що піддавалися обчисленню і підтверджували усі складові митної вартості імпортованого товару, натомість відповідач не довів правомірності коригування митної вартості імпортованого позивачем автомобіля.

Апеляційний суд погоджується із вказаним висновком з огляду на наступні обставини.

Митною вартістю товарів, які переміщуються через митний кордон України, відповідно до статті 49 МК України, є вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Частиною 2 статті 52 МК України передбачено, що декларант або уповноважена ним особа, які заявляють митну вартість товару, зобов`язані, зокрема, подавати митному органу достовірні відомості про визначення митної вартості, які повинні базуватися на об`єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню.

Відповідно до частини 1 та 2 статті 53 МК України, у випадках, передбачених цим Кодексом, одночасно з митною декларацією декларант подає органу доходів і зборів документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення. Документами, які підтверджують митну вартість товарів, є:

1) декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах п`ятій і шостій статті 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості;

2) зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності;

3) рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу);

4) якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару;

5) за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару;

6) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів;

7) копія імпортної ліцензії, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню;

8) якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування.

Як визначено у частині 3 статті 53 МК України, у разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу органу доходів і зборів зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) додаткові документи:

1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається;

2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом);

3) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту);

4) виписку з бухгалтерської документації;

5) ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів;

6) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару;

7) копію митної декларації країни відправлення;

8) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.

Згідно з пунктом 2 частини 6 статті 54 МК України, орган доходів і зборів може відмовити у митному оформленні товарів за заявленою декларантом або уповноваженою ним особою митною вартістю виключно за наявності обґрунтованих підстав вважати, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, неподання декларантом або уповноваженою ним особою документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій-четвертій статті 53 цього Кодексу, або відсутності у цих документах всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Положеннями частин 2 та 3 статті 57 МК України визначено, що основним методом визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є перший метод - за ціною договору (вартість операції).

Кожний наступний метод застосовується лише у разі, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу відповідно до норм цього Кодексу.

Системний аналіз наведених правових норм свідчить, що основним методом визначення митної вартості товарів є перший метод (за ціною договору), але обов`язок доведення митної вартості товару лежить на позивачу. При цьому митний орган у випадку наявності обґрунтованих сумнівів у достовірності поданих декларантом відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, яка була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, може витребувати додаткові документи.

Разом з тим, наявність обґрунтованих сумнівів у правильності зазначеної декларантом митної вартості товарів є імперативною умовою, оскільки з цією обставиною закон пов`язує можливість витребовування додаткових документів у декларанта та надає митниці право вчиняти дії, спрямовані на визначення дійсної митної вартості товарів. Такі сумніви є обґрунтованими, якщо надані декларантом документи містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

У зв`язку з вказаним, саме на митний орган покладається обов`язок зазначити конкретні обставини, які викликали відповідні сумніви, причини неможливості їх перевірки на підставі наданих декларантом документів, а також обґрунтувати необхідність перевірки сумнівних відомостей та зазначити документи, надання яких може усунути сумніви у достовірності цих відомостей.

Під час проведення консультацій з декларантом, митний орган зазначив, що для підтвердження заявленої митної вартості товару, декларант повинен подати такі документи: каталоги, прейскуранти, прайс-листи виробника товару; транспортні документи, що містять відомості про вартість перевезення товарів; зовнішньоекономічний договір; договір із третіми особами, пов`язаний із договором про поставку товарів, митна вартість яких визначається; рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, виписку з бухгалтерських та банківських документів покупця, що стосуються відчуження оцінюваних товарів, ідентичних та/або подібних; довідкову інформацію щодо вартості у країні експортері товарів, що ідентичними та/або подібними оцінюваним; якщо рахунок сплачено банківській платіжні документи; висновки про якісні та вартісні характеристики товарів; переклади документів доданих до митної декларації.

У відповідь на запит відповідача, декларант надав проформу № 0294 від 11.09.2020 року; повідомлення банку б/н від 11.09.2020 року; висновок про вартісні характеристики товару, підготовлений спеціалізованою експертною організацією від 17.09.2020 року; цінову інформацію мережі інтернет від 17.09.2020 року.

Неподання документів, що витребовував відповідач на спростування сумнівів митного органу щодо митної вартості товару, яку визначив декларант, стали підставою для прийняття рішення про коригування митної вартості товару.

Тому, для оцінки рішення про коригування митної вартості товару, на думку апеляційного суду, необхідно дослідити та з`ясувати чи є сумніви митного органу щодо митної вартості товару, яку визначив декларант, обґрунтованими і чи вправі був митний орган витребовувати додаткові документи та чи всі документи, які витребовував митний орган стосуються обставин, які викликали у митного органу сумніви щодо правильності визначення митної вартості декларантом.

Апеляційний суд звертає увагу на те, що в ході проведення консультацій відповідач витребовував у позивача весь перелік документів, який наведений у частині 3 статті 53 МК України, не вказавши, які сумніви має підтвердити чи спростувати той чи інший документ.

Зокрема, відповідач витребовував від позивача: договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту).

Водночас, відповідач не висловлював сумнів щодо пов`язаності позивача із третіми особами.

З цих підстав, апеляційний суд вважає, що відповідач безпідставно витребовував у позивача ці документи.

Відповідач також витребовував у позивача виписку з бухгалтерської документації, ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів та каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару, однак не вказав, які сумніви відповідача пов`язані із витребовуванням цих документів та яку інформацію вони покликані спростувати або підтвердити.

Копію митної декларації країни відправлення позивач надав при митному оформленні товару, тому відповідач необґрунтовано витребовував її повторно.

Висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини позивач надав відповідачу в ході проведення митних консультацій.

Отже, відповідач витребував у позивача документи, які не пов`язані із сумнівами митного органу, які відповідач висловив у рішенні про коригування митної вартості.

З приводу того, що у міжнародній транспортній накладній вказане місце розвантаження товару - Україна, то це на думку апеляційного суду не впливає на складові митної вартості, оскільки вартість перевезення не включена до ціни договору та погоджено позивачем і перевізником за узгодженим маршрутом Alasehir, Manisa АДРЕСА_1 . Вартість перевезення за цим маршрутом позивач сплати в сумі 56000 грн.

Далі відповідач вказав, що у міжнародній транспортній накладній зазначено, що вантаж переміщувався під книжкою МДП TIR Carnet № ХТ82946367, однак позивач не надав її до митного оформлення товару.

З цього приводу апеляційний суд зазначає, що відповідно до Митної конвенції про міжнародні перевезення із застосуванням книжки МДП - TIR Carnet це митний вантажосупровідний документ, який дає право перевозити вантажі через кордон держав в опломбованих митницею кузовах автомобілів чи контейнерах за спрощених митних процедур.

На підставі цього визначення можна зробити висновок, що TIR Carnet не є документом, що підтверджує складові митної вартості, так є товаросупровідним документом, а не перевізним документом.

Крім цього, відповідач висловлює припущення, що між сторонами зовнішньоекономічного договору має існувати попереднє замовлення товару.

Водночас, апеляційний суд звертає увагу на норми частини 1 та 2 статті 53 МК України, яка не відносить попереднє замовлення до документів. які підтверджують митну вартість.

Підводячи підсумок наданої апеляційним судом оцінки обґрунтованості сумнівів митного органу щодо митної вартості товару, яку визначив декларант, апеляційний суд вважає, що такі сумніви є не обґрунтованими, не пов`язані із складовими митної вартості, а тому відповідач не мав фактичних підстав для визначення митної вартості оцінюваного товару за резервним методом.

Відповідно до частини 1 та 2 статті 55 МК України рішення про коригування заявленої митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України з поміщенням у митний режим імпорту, приймається органом доходів і зборів у письмовій формі під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості цих товарів як до, так і після їх випуску, якщо органом доходів і зборів у випадках, передбачених частиною шостою статті 54 цього Кодексу, виявлено, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів.

Прийняте органом доходів і зборів письмове рішення про коригування заявленої митної вартості товарів має містити:

1) обґрунтування причин, через які заявлену декларантом митну вартість не може бути визнано;

2) наявну в митного органу інформацію (у тому числі щодо числових значень складових митної вартості, митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, інших умов, що могли вплинути на ціну товарів), яка призвела до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості та до прийняття рішення про коригування митної вартості, заявленої декларантом;

3) вичерпний перелік вимог щодо надання додаткових документів, передбачених частиною третьою статті 53 цього Кодексу, за умови надання яких митна вартість може бути визнана органом доходів і зборів;

4) обґрунтування числового значення митної вартості товарів, скоригованої органом доходів і зборів, та фактів, які вплинули на таке коригування.

Однак, апеляційний суд встановив, що рішення про коригування митної вартості товарів не містить ні вичерпного переліку вимог щодо надання додаткових документів, передбачених частиною третьою статті 53 цього Кодексу, за умови надання яких митна вартість може бути визнана органом доходів і зборів, ні обґрунтування числового значення митної вартості товарів, скоригованої органом доходів і зборів, та фактів, які вплинули на таке коригування.

Водночас, посилання відповідача на митну декларацію, за якою раніше розмитнювався аналогічний товар, не містить обґрунтування числового значення митної вартості товарів, скоригованої органом доходів і зборів, та фактів, які вплинули на таке коригування.

Тому, враховуючи наведене, апеляційний суд дійшов висновку, що рішення відповідача про коригування митної вартості товарів та картка відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення є необґрунтованими та прийнятими з порушенням статей 53-55 МК України, а тому їх необхідно скасувати.

Відповідно до ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

З огляду на викладене, апеляційний суд приходить до переконання в тому, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Таким чином, апеляційний суд вважає доводи апеляційної скарги безпідставними, та такими, що не спростовують висновків суду першої інстанції, а тому апеляційну скаргу необхідно залишити без задоволення, а оскаржене рішення суду першої інстанції без змін.

Керуючись ст.ст. 308, 311, 315, 316, 321, 325, 328, 329, 331 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу Галицької митниці Держмитслужби залишити без задоволення, а рішення Закарпатського окружного адміністративного суду від 02 квітня 2021 року у справі № 260/4321/20 - без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та касаційному оскарженню не підлягає, крім випадків, передбачених пунктом другим частини п`ятої статті 328 КАС України, за наявності яких постанова може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту постанови, шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до суду касаційної інстанції.

Головуюча суддя Р. Б. Хобор
судді Р. В. Кухтей
Н. М. Судова-Хомюк
Повний текст постанови складений 26.07.2021 року