Справа № 320/5766/21
Суддя: Шевченко А.В.
Дата ухвалення: 2021-07-23 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

23 липня 2021 року м. Київ № 320/5766/21

Київський окружний адміністративний суд у складі головуючої судді Шевченко А.В., розглянувши у порядку письмового провадження за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Київській області до Комунального закладу «Новокорогодський заклад загальної середньої освіти І-ІІ ступенів-заклад дошкільної освіти» Бородянської селищної ради Київської області про застосування заходів реагування у вигляді зупинення роботи,

в с т а н о в и в:

Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Київській області (далі - позивач) звернулося до Київського окружного адміністративного суду з позовом до Комунального закладу «Новокорогодський заклад загальної середньої освіти І-ІІ ступенів-заклад дошкільної освіти» Бородянської селищної ради Київської області (місцезнаходження: 07843, Київська обл., Бородянський район, с. Новий Корогод, вул. Харківська, буд. 34), в якому позивач просив суд застосувати заходи реагування у вигляді повного зупинення експлуатації (роботи) будівлі Комунального закладу «Новокорогодський заклад загальної середньої освіти І-ІІ ступенів-заклад дошкільної освіти» Бородянської селищної ради Київської області () за адресою: Київська обл., Бородянський район, с. Новий Корогод, вул. Харківська, буд. 34, шляхом зобов`язання відповідача повністю зупинити експлуатацію вказаного об`єкта до повного усунення порушень зазначених в акті від 12.02.2021 № 20.

Позовні вимоги обґрунтовано тим, що в ході проведення перевірки було виявлено порушення правил техногенної і пожежної безпеки, які зазначені в Акті перевірки додержання вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки, у зв`язку з чим відповідачем недотримані вимоги законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створює загрозу життю та здоров`ю людей, що, у свою чергу, є підставою для застосування заходів реагування у сфері господарської діяльності у вигляді повного зупинення експлуатації (роботи) будівлі Комунального закладу «Новокорогодський заклад загальної середньої освіти І-ІІ ступенів-заклад дошкільної освіти» Бородянської селищної ради Київської області.

Ухвалою суду від 24.05.2021 відкрито провадження в адміністративній справі за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні).

Від представника відповідача до суду надійшов відзив на позовну заяву, за результатом вивчення змісту якого судом установлено, що відповідач позов не визнав, у задоволенні позовних вимог просив відмовити. На обґрунтування своїх заперечень зазначив, що усунення порушень, зафіксованих в акті від 12.02.2021 № 20 потребує значних фінансових витрат. Крім того, на проведення відповідних робіт потрібен час для виготовлення кошторисної та проектної документації, проведення тендерної процедури закупівлі. Зазначено також, що у головного розпорядника коштів, а саме Бородянської селищної ради Київської області не має ні фінансової, ні технічної можливості з метою усунення великої кількості порушень.

Ухвалами суду від 23.07.2021 відмовлено в задоволенні заяви представника відповідача про розгляд справи в порядку загального позовного провадження, а також у задоволенні клопотання про залучення до участі у справі в якості відповідачів Бородянську селищну раду Київської області та відділ освіти Бородянської селищної ради Київської області.

Розглянувши подані документи та матеріали, з`ясувавши фактичні обставини справи, на яких ґрунтується позов, оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив таке.

Комунальний заклад «Новокорогодський заклад загальної середньої освіти І-ІІ ступенів-заклад дошкільної освіти» Бородянської селищної ради Київської області зареєстроване в якості юридичної особи 08.04.1997 (запис № 0000610 від 13.03.2006) за адресою: 07843, Київська обл., Бородянський район, с. Новий Корогод, вул. Харківська, буд. 34, що підтверджено наявною в ЄДР юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань інформацією за кодом в станом на день розгляду справи. Засновником є Бородянська селищна рада.

З матеріалів справи вбачається, що рішенням Бородянської селищної ради Бородянського району Київської області від 25.06.2019 № 462-08-VІІ утворено відділ освіти Бородянської селищної ради.

Згідно з рішенням Бородянської селищної ради Бородянського району Київської області від 30.07.2019 № 634-09-VІІ, з метою, зокрема, ефективного здійснення права комунальної власності Бородянської селищної об`єднаної територіальної громади, вирішено передати на баланс та в оперативне управління відділу освіти Бородянської селищної ради нерухоме та рухоме майно закладів освіти відповідно до актів приймання-передачі від 30.07.2019.

У період з 08.02.2021 про 12.02.2021 головним інспектором Бородянського РВ ГУ ДСНС України у Київській області майором служби цивільного захисту Драпей Віктором Станіславовичем та провідним інспектором Бородянського РВ ГУ ДСНС України у Київській області старшим лейтенантом служби цивільного захисту Прокопенком Владиславом Івановичем проведено планову перевірку Комунального закладу «Новокорогодський заклад загальної середньої освіти І-ІІ ступенів-заклад дошкільної освіти» Бородянської селищної ради Київської області згідно з наказом від 11.01.2021 № 18, виданого Головним управлінням ДСНС України у Київській області, посвідчення на проведення заходу державного нагляду (контролю) від 12.01.2021 № 95, за результатами проведення якого був складений акт № 20 від 12.02.2021.

За результатами перевірки виявлені наступні порушення:

- пунктів 2.5, 2.6 глави 2 розділу ІІІ ППБ в Україні - дерев`яні елементи горищних покриттів у будівлі не оброблено засобами вогнезахисту, які забезпечують І групу вогнезахисної ефективності (роботи, пов`язані з проектуванням вогнезахисту та вогнезахисним оброблянням, виконуються суб`єктами господарювання, які мають відповідну ліцензію на такий вид робіт);

- пункту 2.3 глави 2 розділу ІІІ, пункту 4 розділу І ППБ в Україні - під час експлуатації об`єкта допускається зниження класу вогнестійкості елементів заповнення прорізів у протипожежних перешкодах - виходи на горище будівлі (шляхом встановлення протипожежних дверей чи люків виходів на горище);

- пункту 2.15 глави 2 розділу ІІІ, пункту 4 розділу І ППБ в Україні - на покрівлі (покритті) будівлі не встановлено огорожу за периметром будівлі;

- пункту 2.16 глави 2 розділу ІІІ ППБ в Україні - на вікнах приміщень де перебувають люди допущено встановлення глухих ґрат (під час перебування в цих приміщеннях людей ґрати мають бути відчинені (зняті) або ґрати повинні розкриватися, розсуватися чи зніматися);

- пункту 2.17 глави 2 розділу ІІІ ППБ в Україні - у будівлі опорядження (облицювання) стін виконано з матеріалів з вищою пожежною небезпекою, ніж: Г2, В2, Д2, Т2 (горюча пластикова та дерев`яна вагонка);

- пункту 2.27 глави 2 розділу ІІІ ППБ в Україні - не забезпечено замикання дверей евакуаційних виходів з будівлі лише на внутрішні запори, які відкриваються зсередини без ключа;

- пункту 2.31 глави 2 розділу ІІІ, пункту 4 розділу І ППБ в Україні - шляхи евакуації у будівлі не забезпечено евакуаційним освітленням з встановленням світлових покажчиків «Вихід» білого кольору на зеленому фоні підключеними до джерела живлення евакуаційного (аварійного) освітлення або такі, що переключаються на нього автоматично у разі зникнення живлення на їх основних джерелах живлення;

- пункту 2.37 глави 2 розділу ІІІ ППБ в Україні - не установлено пристрої для самозачинення дверей сходових кліток, коридорів, холів, тамбурів;

- пункту 1.6 глави 1 розділу ІV ППБ в Україні - з`єднання, відгалуження та окінцювання жил проводів і кабелів не здійснено за допомогою опресування, зварювання, паяння або затискачів;

- пункту 1.8 глави 1 розділу ІV ППБ в Україні - допущено улаштування та експлуатацію тимчасових електромереж;

- пункту 1.18 глави 1 розділу ІV ППБ в Україні - не обладнано світильники з лампами розжарювання в пожежонебезпечних зонах будівлях захисним суцільним склом (ковпаком) з відбивачами і розсіювачами, виготовленими з негорючого матеріалу;

- пункту 1.20 глави 1 розділу ІV ППБ в Україні - не проведено заміри опору ізоляції і перевірку спрацювання приладів захисту електричних мереж та електроустановок від короткого замикання;

- пункту 1.21 глави 1 розділу ІV ППБ в Україні - будівлю не обладнано пристроями захисту від прямих попадань блискавки і вторинних її проявів, відповідно до вимог ДСТУ Б В.2.5-38:2008 «Інженерне обладнання будинків і споруд. Улаштування блискавко захисту будівель і споруд»;

- пункту 1.2 глави 1 розділу V ППБ в Україні - будівлю не обладнано системами протипожежного захисту;

- підпункту 1 пункту 2.1 глави 2 розділу V ППБ в Україні - територію та будівлю не забезпечено необхідним запасом води для здійснення цілей пожежогасіння (зовнішнє протипожежне водопостачання);

- пункту 2 частини першої статті 20 Кодексу цивільного захисту України, пунктів 6.1-6.4 розділу 6 наказу МНС № 330, ПТБ затверджені наказом МВС України від 05.11.2018 № 879 - працівників об`єкту не забезпечено необхідною кількістю засобів індивідуального захисту (засобами радіаційного та хімічного захисту).

Зміст акта перевірки не містить заперечень з боку відповідача, про що в акті міститься відповідне застереження.

12 лютого 2021 року провідним інспектором Бородянського РВ ГУ ДСНС України у Київській області лейтенантом служби цивільного захисту Прокопенком Владиславом Івановичем складений протокол про адміністративне правопорушення КХ № 018030 відповідно до статті 175 КУпАП.

15 лютого 2021 року головним інспектором Бородянського РВ ГУ ДСНС України у Київській області майором служби цивільного захисту Марець Іваном Петровичем винесена постанова КХ № 017997 про накладення адміністративного стягнення на директора ОСОБА_1

19 лютого 2021 року згідно з вищевказаною постановою було сплачено штраф у розмірі 119, 00 грн.

Виявлення вказаних порушень відповідачем вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної і пожежної безпеки, які створюють загрозу життю та здоров`ю людей, стало підставою для звернення позивача до суду з вимогами про застосування заходів реагування у сфері господарської діяльності у вигляді зупинення експлуатації вказаного об`єкта, з приводу чого суд зазначає таке.

Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов`язки та відповідальність суб`єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) визначаються Законом України від 05.04.2007 № 877-V «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» (далі - Закон № 877).

Частиною першою статті 1 Закону № 877 встановлено, що державний нагляд (контроль) - діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, місцевих державних адміністрацій, органів місцевого самоврядування в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб`єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, допустимого рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища.

Відповідно до частини шостої статті 7 Закону № 877, за результатами здійснення планового або позапланового заходу посадова особа органу державного нагляду (контролю) складає акт, який повинен містити такі відомості: дату складення акта; тип заходу (плановий або позаплановий); форма заходу (перевірка, ревізія, обстеження, огляд тощо); предмет державного нагляду (контролю); найменування органу державного нагляду (контролю), а також посаду, прізвище, ім`я та по батькові посадової особи, яка здійснила захід; найменування юридичної особи або прізвище, ім`я та по батькові фізичної особи-підприємця, щодо діяльності яких здійснювався захід.

Посадова особа органу державного нагляду (контролю) зазначає в акті стан виконання вимог законодавства суб`єктом господарювання, а в разі невиконання - детальний опис виявленого порушення з посиланням на відповідну вимогу законодавства.

Згідно з частиною сьомою статті 7 Закону № 877, на підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду. У разі необхідності вжиття інших заходів реагування орган державного нагляду (контролю) протягом п`яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу.

Відносини, пов`язані із захистом населення, територій, навколишнього природного середовища та майна від надзвичайних ситуацій, реагуванням на них, функціонуванням єдиної державної системи цивільного захисту, регулюються Кодексом цивільного захисту України від 02.10.2012 № 5403-VІ.

Відповідно до частин першої та другої статті 64 Кодексу цивільного захисту України, центральний орган виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, уповноважений організовувати та здійснювати державний нагляд (контроль) щодо виконання вимог законів та інших нормативно-правових актів з питань техногенної та пожежної безпеки, цивільного захисту і діяльності аварійно-рятувальних служб.

Центральний орган виконавчої влади, який здійснює нагляд (контроль) у сфері техногенної та пожежної безпеки, реалізує повноваження безпосередньо і через свої територіальні органи в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві та Севастополі, районах, районах у містах, містах обласного, республіканського (Автономної Республіки Крим) значення.

Центральний орган виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, здійснює державний нагляд (контроль) шляхом проведення планових та позапланових перевірок відповідно до закону (стаття 66 Кодексу цивільного захисту України).

Згідно з частиною першою статті 67 Кодексу цивільного захисту України, до повноважень центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, належить, зокрема, звернення до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, експлуатації будівель, об`єктів, споруд, цехів, дільниць, а також машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, зупинення проведення робіт, у тому числі будівельно-монтажних, випуску і реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту, надання послуг, якщо ці порушення створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей.

Частиною другою статті 68 Кодексу цивільного захисту України передбачено, що у разі встановлення порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створює загрозу життю та здоров`ю людей, посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки, звертаються до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, споруд, окремих приміщень, випуску та реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту у порядку, встановленому законом.

Статтею 70 Кодексу цивільного захисту України передбачено, що підставою для звернення центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів є:

1) недотримання вимог пожежної безпеки, визначених цим Кодексом, іншими нормативно-правовими актами, стандартами, нормами і правилами;

2) порушення вимог пожежної безпеки, передбачених стандартами, нормами і правилами, під час будівництва приміщень, будівель та споруд виробничого призначення;

3) випуск і реалізація вибухопожежонебезпечної продукції та продукції протипожежного призначення з відхиленням від стандартів чи технічних умов або без даних щодо відповідності такої продукції вимогам пожежної безпеки;

4) нездійснення заходів щодо захисту персоналу від шкідливого впливу ймовірних надзвичайних ситуацій;

5) відсутність на виробництвах, на яких застосовуються небезпечні речовини, паспортів (формулярів) на обладнання та апаратуру або систем із забезпечення їх безперебійної (безаварійної) роботи;

6) невідповідність кількості засобів індивідуального захисту органів дихання від небезпечних хімічних речовин нормам забезпечення ними працівників суб`єкта господарювання, їх непридатність або відсутність;

7) порушення правил поводження з небезпечними речовинами;

8) відсутність або непридатність до використання засобів індивідуального захисту в осіб, які здійснюють обслуговування потенційно небезпечних об`єктів або об`єктів підвищеної небезпеки, а також в осіб, участь яких у ліквідації наслідків надзвичайної ситуації передбачена планом локалізації і ліквідації наслідків аварій;

9) відсутність на об`єкті підвищеної небезпеки диспетчерської служби або її неготовність до виконання покладених на неї завдань, у тому числі через відсутність відповідних документів, приладів, обладнання або засобів індивідуального захисту;

10) неготовність до використання за призначенням аварійно-рятувальної техніки, засобів цивільного захисту, а також обладнання, призначеного для забезпечення безпеки суб`єктів господарювання;

11) проведення робіт з будівництва будинків та споруд, розміщення інших небезпечних об`єктів, інженерних і транспортних комунікацій, які порушують встановлений законодавством з питань техногенної безпеки порядок їх проведення або проведення яких створює загрозу безпеці населення, суб`єктам господарювання, обладнанню та майну, що в них перебувають.

Повне або часткове зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, виконання робіт, надання послуг здійснюється виключно за рішенням адміністративного суду.

Із системного налізу вищенаведених норм законодавства слідує, що Кодексом цивільного захисту України передбачено наявність загрози життю та здоров`ю людей внаслідок порушення суб`єктом господарювання вимог законодавства з питань техногенної, пожежної безпеки, в якості підстави для застосування заходів реагування у сфері державного нагляду.

Суд констатує, що визначення поняття порушення, яке створює загрозу життю та/або здоров`ю людей, є оціночним. Водночас, на переконання суду, всі порушення протипожежних норм в тій чи іншій мірі створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей.

З матеріалів справи вбачається, що в акті від 12.02.2021 № 20 встановлено шістнадцять окремих порушень відповідачем вимог законодавства у сфері техногенної і пожежної безпеки, які створюють загрозу життю та здоров`ю людей.

Відповідно до частини першої статті 51 та частини третьої статті 55 Кодексу цивільного захисту України, забезпечення пожежної та техногенної безпеки суб`єкта господарювання покладається на власників та керівників таких суб`єктів господарювання.

Відповідно до частини п`ятої статті 55 Кодексу цивільного захисту України, обов`язок із забезпечення пожежної безпеки під час проектування та забудови населених пунктів, будівництва будівель і споруд покладається на органи архітектури, замовників, забудовників, проектні та будівельні організації.

Згідно з визначенням ДСТУ 2272-06 «Пожежна безпека. Терміни та визначення основних понять» небезпечним чинником пожежі є прояв пожежі, що призводить чи може призвести до опечення, отруєння леткими продуктами згоряння або піролізу, травмування чи загибелі людей та (або) до заподіяння матеріальних, соціальних, екологічних збитків. До небезпечних факторів пожежі належать: підвищена температура, задимлення, погіршення складу газового середовища.

Стосовно виявлених під час перевірки порушень, суд зазначає таке.

Відповідно до пунктів 1, 2 розділу І Правил пожежної безпеки в Україні, затверджених наказом Міністерства внутрішніх справ України від 30.12.2014 № 1417, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 05.03.2015 за № 252/26697 (далі - Правила № 1417), ці Правила встановлюють загальні вимоги з пожежної безпеки до будівель, споруд різного призначення та прилеглих до них територій, іншого нерухомого майна, обладнання, устаткування, що експлуатуються, будівельних майданчиків, а також під час проведення робіт з будівництва, реконструкції, реставрації, капітального ремонту, технічного переоснащення будівель та споруд (далі - об`єкт).

Вимоги цих Правил не поширюються на підземні споруди промислового призначення; метрополітени (крім об`єктів комерційного, торговельного та соціально-побутового призначення); тунелі; об`єкти виробництва, зберігання та утилізації вибухових і радіоактивних речовин й засобів підривань; морські та річкові споруди, що знаходяться на плаву; нафто-, газо-, продуктопроводи; лісові масиви.

Ці Правила є обов`язковими для виконання суб`єктами господарювання, органами державної влади, органами місцевого самоврядування (далі - підприємства), громадянами України, іноземцями та особами без громадянства, які перебувають в Україні на законних підставах.

Пунктами 2.5, 2.6 глави 2 розділу ІІІ Правил № 1417 передбачено, що у будинках, крім будинків V ступеня вогнестійкості, дерев`яні елементи горищних покриттів (крокви, лати) повинні оброблятися засобами вогнезахисту, які забезпечують I групу вогнезахисної ефективності.

Необхідність обробляння засобами вогнезахисту дерев`яних елементів інших конструкцій будинків визначається відповідними нормативними документами за видами будинків.

Стосовно встановленого порушення відповідно до пунктів 2.5, 2.6 глави 2 розділу ІІІ Правил № 1417 - дерев`яні елементи горищних покриттів у будівлі не оброблено засобами вогнезахисту, які забезпечують І групу вогнезахисної ефективності (роботи, пов`язані з проектуванням вогнезахисту та вогнезахисним оброблянням, виконуються суб`єктами господарювання, які мають відповідну ліцензію на такий вид робіт).

Відповідачем доказів усунення виявленого порушення не надано.

Пунктом 2.3 глави 2 розділу ІІІ, пунктом 4 розділу І Правил № 1417 передбачено, що під час експлуатації об`єкта не допускається знижувати клас вогнестійкості елементів заповнення прорізів у протипожежних перешкодах.

Протипожежні двері, ворота, вікна, люки, клапани, завіси (екрани) у протипожежних перешкодах повинні утримуватися у справному стані. Не допускається встановлювати будь-які пристрої, предмети тощо, що перешкоджають їх зачиненню.

Пожежна безпека повинна забезпечуватися шляхом проведення організаційних заходів та технічних засобів, спрямованих на запобігання пожежам, забезпечення безпеки людей, зниження можливих майнових втрат і зменшення негативних екологічних наслідків у разі їх виникнення, створення умов для успішного гасіння пожеж.

Стосовно встановленого порушення відповідно до пункту 2.3 глави 2 розділу ІІІ, пункту 4 розділу І Правил № 1417 - під час експлуатації об`єкта допускається зниження класу вогнестійкості елементів заповнення прорізів у протипожежних перешкодах - виходи на горище будівлі (шляхом встановлення протипожежних дверей чи люків виходів на горище).

В якості доказів усунення вказаного порушення відповідач разом із відзивом на позов надано аналітичну довідку на виконання припису Бородянського РВ ГУ ДСНС України в Київській області (далі - аналітична довідка), відповідно до якої протипожежні двері та люки з другого поверху закладу на горище будівлі не передбачені проектом, відсутні.

Пунктом 2.15 глави 2 розділу ІІІ Правил № 1417 передбачено, що стаціонарні зовнішні пожежні сходи, сходи на перепадах висот і огорожі на покриттях будівель та споруд необхідно утримувати справними, пофарбованими.

Стосовно встановленого порушення відповідно до пункту 2.15 глави 2 розділу ІІІ Правил № 1417 - на покрівлі (покритті) будівлі не встановлено огорожу за периметром будівлі.

Відповідачем доказів усунення виявленого порушення не надано.

Пунктом 2.16 глави 2 розділу ІІІ Правил № 1417 передбачено, що у разі необхідності встановлення на вікнах приміщень, де перебувають люди, ґрат останні повинні розкриватися, розсуватися або зніматися. Під час перебування в цих приміщеннях людей ґрати мають бути відчинені (зняті).

Установлювати глухі ґрати дозволяється у квартирах, банках, касах, складах, коморах, кімнатах для зберігання зброї і боєприпасів, а також на інших приміщеннях, розрахованих на одночасне перебування до 50 осіб (крім навчальних закладів), та в інших випадках, передбачених нормами і правилами, затвердженими в установленому порядку.

Стосовно встановленого порушення відповідно до пункту 2.16 глави 2 розділу ІІІ Правил № 1417 - на вікнах приміщень де перебувають люди допущено встановлення глухих ґрат (під час перебування в цих приміщеннях людей ґрати мають бути відчинені (зняті) або ґрати повинні розкриватися, розсуватися чи зніматися).

Відповідно до аналітичної довідки та доданих до неї фотоматеріалів установлено, що відповідачем демонтовано глухі грати на вікнах комп`ютерного класу.

Пунктом 2.17 глави 2 розділу ІІІ Правил № 1417 передбачено, що у приміщеннях громадського призначення (крім приміщень, розташованих у будинках V ступеня вогнестійкості), в яких можливе перебування 50 та більше осіб, опорядження (облицювання) стін та стель забороняється з матеріалів з вищою пожежною небезпекою, ніж:

Г2, В2, Д2, Т2 - для приміщень, у яких можливе перебування до 1500 осіб;

Г1, В1, Д1, Т2 - для приміщень, у яких можливе перебування 1500 та більше осіб.

Стосовно встановленого порушення відповідно до пункту 2.17 глави 2 розділу ІІІ Правил № 1417 - у будівлі опорядження (облицювання) стін виконано з матеріалів з вищою пожежною небезпекою, ніж: Г2, В2, Д2, Т2 (горюча пластикова та дерев`яна вагонка).

Відповідно до аналітичної довідки та доданих до неї фотоматеріалів установлено, що відповідачем демонтовано горючу пластикову та дерев`яну вагонку в кабінетах початкових класів №№ 1, 2, 3, кабінеті математики, кабінеті біології.

Пунктом 2.27 глави 2 розділу ІІІ Правил № 1417 передбачено, що двері на шляхах евакуації повинні відчинятися в напрямку виходу з будівель (приміщень).

Не нормується напрямок відчинення дверей для: квартир у житлових будинках; приміщень з одночасним перебуванням не більше ніж 15 осіб, крім приміщень категорій А і Б за вибухопожежною та пожежною небезпекою, а також парильних саун; комор і технічних приміщень площею не більше ніж 200 м 2 і без постійних робочих місць; технічних поверхів площею не більше ніж 200 м 2, у яких розміщується тільки інженерне обладнання та/або прокладаються інженерні мережі будинку, і у яких відсутні постійні робочі місця; балконів, лоджій (за винятком дверей, що ведуть до зовнішньої повітряної зони сходових кліток типу Н1); виходів на площадки сходів типу С3; санітарних вузлів.

За наявності людей у приміщенні двері евакуаційних виходів можуть зачинятися лише на внутрішні запори, які відчиняються зсередини без ключа.

Стосовно встановленого порушення відповідно до пункту 2.27 глави 2 розділу ІІІ Правил № 1417 - не забезпечено замикання дверей евакуаційних виходів з будівлі лише на внутрішні запори, які відкриваються зсередини без ключа.

З аналітичної довідки та доданих до неї фотоматеріалів вбачається, що на евакуаційних виходах установлено внутрішні запори, що відкриваються зсередини без ключа.

Пунктом 2.31 глави 2 розділу ІІІ Правил № 1417 передбачено, що сходові клітки, внутрішні відкриті та зовнішні сходи, коридори, проходи та інші шляхи евакуації мають бути забезпечені евакуаційним освітленням. Світильники евакуаційного освітлення повинні вмикатися з настанням сутінків у разі перебування в будинку людей.

Стосовно встановленого порушення відповідно до пункту 2.31 глави 2 розділу ІІІ Правил № 1417 - шляхи евакуації у будівлі не забезпечено евакуаційним освітленням з встановленням світлових покажчиків «Вихід» білого кольору на зеленому фоні підключеними до джерела живлення евакуаційного (аварійного) освітлення або такі, що переключаються на нього автоматично у разі зникнення живлення на їх основних джерелах живлення.

Згідно з аналітичною довідкою та доданих до неї фотоматеріалів установлено, що шляхи евакуації у будівлі забезпечено евакуаційним освітленням з встановленням світлових покажчиків «Вихід» білого кольору на зеленому фоні підключеними до джерела живлення, такі, що переключаються на нього автоматично у разі зникнення живлення на їх основних джерелах живлення.

Пунктом 2.37 глави 2 розділу ІІІ Правил № 1417 передбачено, що не допускається: улаштовувати на шляхах евакуації пороги, виступи, турнікети, двері розсувні, підйомні, такі, що обертаються, та інші пристрої, які перешкоджають вільній евакуації людей; захаращувати шляхи евакуації меблями, обладнанням, різними матеріалами; забивати, заварювати, замикати на замки, болтові з`єднання та інші запори, що важко відчиняються зсередини, двері на шляхах евакуації та евакуаційних виходах; розташовувати у тамбурах виходів, за винятком квартир та індивідуальних житлових будинків, гардероби, вішалки для одягу, сушарні, пристосовувати їх для торгівлі, а також зберігання, у тому числі тимчасового, будь-якого інвентарю та матеріалу; захаращувати меблями, устаткуванням та іншими предметами двері, люки на балконах і лоджіях, переходи в суміжні секції та виходи на зовнішні евакуаційні драбини, евакуаційні площадки квартир житлових будинків; знімати встановлені на балконах (лоджіях) драбини; улаштовувати у сходових клітках приміщення будь-якого призначення (кіоски), обладнання; улаштовувати у загальних коридорах комори і вбудовані шафи, за винятком шаф для інженерних комунікацій; зберігати в шафах (нішах) для інженерних комунікацій горючі матеріали; розташовувати в ліфтових холах приміщення різного призначення; робити засклення або закладання жалюзі і отворів повітряних зон у незадимлюваних сходових клітках; знімати двері вестибюлів, холів, тамбурів і сходових кліток; заміняти скло, що не дає скалок при руйнуванні, на звичайне у дверях; знімати пристрої для самозачинення дверей сходових кліток, коридорів, холів, тамбурів, а також фіксувати самозакривні двері у відчиненому положенні; зменшувати нормативну площу фрамуг у зовнішніх стінах сходових кліток або закладати їх; розвішувати у сходових клітках на стінах дзеркала, стенди, панно, інші горючі матеріали.

Стосовно встановленого порушення відповідно до пункту 2.37 глави 2 розділу ІІІ Правил № 1417 - не установлено пристрої для самозачинення дверей сходових кліток, коридорів, холів, тамбурів.

Відповідно до аналітичної довідки та доданих до неї фотоматеріалів, відповідачем установлено пристрої для самозачинення дверей сходових кліток, коридорів, холів, тамбурів.

Пунктом 1.6 глави 1 розділу ІV Правил № 1417 передбачено, що з`єднання, відгалуження та окінцювання жил проводів і кабелів мають здійснюватися за допомогою опресування, зварювання, паяння або затискачів.

Місця з`єднання жил проводів і кабелів, а також з`єднувальні та відгалужувальні затискачі повинні мати мінімальний перехідний опір, щоб уникнути їх перегрівання і пошкодження ізоляції стиків. Втрати опору ізоляції на стиках повинні бути не більше втрат опору ізоляції на цілих жилах цих проводів і кабелів.

Стосовно встановленого порушення відповідно до пункту 1.6 глави 1 розділу ІV Правил № 1417 - з`єднання, відгалуження та окінцювання жил проводів і кабелів не здійснено за допомогою опресування, зварювання, паяння або затискачів.

Відповідачем доказів усунення виявленого порушення не надано.

Пунктом 1.8 глави 1 розділу ІV Правил № 1417 передбачено, що улаштування та експлуатація тимчасових електромереж забороняються. Винятком можуть бути тимчасові електромережі, які живлять ілюмінаційні установки, а також електропроводки в місцях проведення будівельних, тимчасових ремонтно-монтажних та аварійних робіт. Стосовно встановленого порушення відповідно до пункту 1.8 глави 1 розділу ІV Правил № 1417 - допущено улаштування та експлуатацію тимчасових електромереж.

Відповідно до аналітичної довідки відповідачем зазначено, що демонтовано усі тимчасові електромережі. Проте, доказів усунення виявлених порушень ані відзив, ані аналітична довідка не містять.

Пунктом 1.18 глави 1 розділу ІV Правил № 1417 передбачено, що забороняється: проходження повітряних ліній електропередач та зовнішніх електропроводок над горючими покрівлями, навісами, штабелями лісу, складами пально-мастильних матеріалів, торфу, дров та інших горючих матеріалів; відкрите прокладання електропроводів і кабелів транзитом через пожежонебезпечні і вибухонебезпечні зони будь-якого класу і ближче 1 м і 5 м від них відповідно, а також у сходових клітках; експлуатація кабелів і проводів з пошкодженою або такою, що в процесі експлуатації втратила захисні властивості, ізоляцією; застосування саморобних подовжувачів, які не відповідають вимогам ПУЕ, що пред`являються до переносних (пересувних) електропроводок; застосування для опалення приміщення нестандартного (саморобного) електронагрівального обладнання; користування пошкодженими розетками, відгалужувальними та з`єднувальними коробками, вимикачами та іншими електровиробами; підвішування світильників безпосередньо на струмопровідні проводи, обгортання електроламп і світильників папером, тканиною та іншими горючими матеріалами, експлуатація їх зі знятими ковпаками (розсіювачами); використання в пожежонебезпечних зонах світильників з лампами розжарювання без захисного суцільного скла (ковпаків), а також з відбивачами і розсіювачами, виготовленими з горючих матеріалів; складування горючих матеріалів на відстані менше 1 м від електроустаткування та під електрощитами; використання побутових електронагрівальних приладів з порушенням встановлених їх виробником правил експлуатації та в місцях (приміщеннях), де їх застосування заборонено; прокладання в сходових клітках електропроводів і кабелів незалежно від їх напруги, крім електропроводки для освітлення звичайних сходових кліток; розміщення в кабельних спорудах будь-яких тимчасових пристроїв, зберігання в них матеріалів та устаткування.

Стосовно встановленого порушення відповідно до пункту 1.18 глави 1 розділу ІV Правил № 1417 - не обладнано світильники з лампами розжарювання в пожежонебезпечних зонах будівлях захисним суцільним склом (ковпаком) з відбивачами і розсіювачами, виготовленими з негорючого матеріалу.

Згідно з аналітичною довідкою та доданих до неї фотоматеріалів установлено, що світильники з лампами розжарювання обладнано захисним суцільним склом з відбивачами і розсіювачами, виготовленими з негорючого матеріалу.

Пунктом 1.20 глави 1 розділу ІV Правил № 1417 передбачено, що замір опору ізоляції і перевірка спрацювання приладів захисту електричних мереж та електроустановок від короткого замикання мають проводитись 1 раз на 2 роки, якщо інші терміни не обумовлені ПТЕ.

Стосовно встановленого порушення відповідно до пункту 1.20 глави 1 розділу ІV Правил № 1417 - не проведено заміри опору ізоляції і перевірку спрацювання приладів захисту електричних мереж та електроустановок від короткого замикання.

Відповідно до аналітичної довідки відповідачем зазначено, що проведено заміри опору ізоляції і перевірку спрацювання приладів захисту електричних мереж та електроустановок від короткого замикання, на підтвердження чого надано відповідні докази, зокрема, технічний звіт № 8601 з комплексної перевірки технічного стану діючих електроустановок тощо, до якого додано протокол № 1 вимірювання опору розтікання на основних заземлювачах і заземлення магістралей та устаткування; протокол № 2 перевірки ізоляції силової та освітлювальної електромережі; протокол № 3 перевірки повного опору петлі фаза-нуль.

Пунктом 1.21 глави 1 розділу ІV Правил № 1417 передбачено, що захист будівель, споруд та зовнішніх установок від прямих попадань блискавки і вторинних її проявів, а також їх перевірку необхідно виконувати відповідно до вимог ДСТУ Б В.2.5-38:2008 «Інженерне обладнання будинків і споруд. Улаштування блискавкозахисту будівель і споруд».

Стосовно встановленого порушення відповідно до пункту 1.21 глави 1 розділу ІV Правил № 1417 - будівлю не обладнано пристроями захисту від прямих попадань блискавки і вторинних її проявів, відповідно до вимог ДСТУ Б В.2.5-38:2008 «Інженерне обладнання будинків і споруд. Улаштування блискавко захисту будівель і споруд».

Відповідачем доказів усунення виявленого порушення не надано.

Пунктом 1.2 глави 1 розділу V Правил № 1417 передбачено, що будинки, приміщення та споруди повинні обладнуватися системами протипожежного захисту відповідно до ДБН В.2.5-56:2014 «Системи протипожежного захисту».

Стосовно встановленого порушення відповідно до пункту 1.2 глави 1 розділу V Правил № 1417 - будівлю не обладнано системами протипожежного захисту.

Відповідачем доказів усунення виявленого порушення не надано.

Щодо встановленого порушення вимог підпункту 1 пункту 2.1 глави 2 розділу V Правил № 1417, а саме те, що територію та будівлю не забезпечено необхідним запасом води для здійснення цілей пожежогасіння (зовнішнє протипожежне водопостачання), суд зазначає, що згідно з наказом Міністерства внутрішніх справ України від 31.07.2017 № 657 підпункту 1 пункту 2.1 глави 2 розділу V виключено.

Пунктом 2 частини першої статті 20 Кодексу цивільного захисту України передбачено, що до завдань і обов`язків суб`єктів господарювання у сфері цивільного захисту належить забезпечення відповідно до законодавства своїх працівників засобами колективного та індивідуального захисту.

Положеннями пунктів 6.1-6.4 розділу 6 наказу Міністерства України з питань надзвичайних ситуацій та у справах захисту населення від наслідків Чорнобильської катастрофи від 16.12.2002 № 330, яким затверджено Інструкцію з тривалого зберігання засобів радіаційного та хімічного захисту, врегульовані: загальні вимоги зберігання засобів РХЗ; особливості зберігання засобів індивідуального захисту від бойових отруйних речовин, промислових засобів захисту органів дихання від небезпечних хімічних речовин, засобів захисту шкіри і респіраторів; особливості зберігання приладів радіаційної розвідки і дозиметричного контролю, військових та спеціальних приладів хімічної розвідки, засобів індикації та особливості зберігання джерел живлення.

Стосовно встановлених порушень відповідно до пункту 2 частини першої статті 20 Кодексу цивільного захисту України - працівників об`єкту не забезпечено необхідною кількістю засобів індивідуального захисту (засобами радіаційного та хімічного захисту).

Відповідно до аналітичної довідки та доданих до неї фотоматеріалів установлено, що відповідачем забезпечено працівників засобами індивідуального захисту та надано висновок результатів лабораторних випробувань № (11), за змістом якого засоби захисту - без дефектів, відповідають технічним вимогам, а протигази пройшли повірку, свідоцтво про яку дійсне до 22.03.2022.

Суд констатує, що надана відповідачем аналітична довідка не є належним доказом усунення порушень, виявлених під час планового заходу, оскільки в силу вимог Закону № 877-V, таким доказом може бути акт перевірки, який би зафіксував відсутність порушень правил та норм пожежної і техногенної безпеки.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 25.02.2020 у справі № 826/15768/18.

В силу вимог статті 6 Закону № 877-V, підставами для здійснення позапланових заходів, зокрема серед іншого, є: подання суб`єктом господарювання письмової заяви до відповідного органу державного нагляду (контролю) про здійснення заходу державного нагляду (контролю) за його бажанням; перевірка виконання суб`єктом господарювання приписів, розпоряджень або інших розпорядчих документів щодо усунення порушень вимог законодавства, виданих за результатами проведення попереднього заходу органом державного нагляду (контролю).

Під час проведення позапланового заходу з`ясовуються лише ті питання, необхідність перевірки яких стала підставою для здійснення цього заходу, з обов`язковим зазначенням цих питань у посвідченні (направленні) на проведення заходу державного нагляду (контролю).

Отже, в силу вимог вищевказаної статті Закону № 877-V, відповідач мав би звернутися з письмовою заявою до відповідного органу державного нагляду (контролю) про здійснення заходу державного нагляду (контролю) за його бажанням та для перевірки усунення порушень вимог законодавства виявлених під час планової перевірки.

Аналогічна позиції викладена у постанові Верховного Суду від 18.02.2021 у справі № 320/5696/18, які в силу вимог частини п`ятої статті 242 Кодексу адміністративного судочинства України враховані судом у спірних правовідносинах.

Разом з тим, відповідач передбачених статтею 6 Закону № 877-V дій щодо перевірки усунення порушень вимог законодавства виявлених під час планової перевірки не вчинив, таким чином надана аналітична довідка не є належним доказом усунення виявлених порушень.

Суд також зважає на те, що хоча акт позапланової перевірки, який би зафіксував відсутність порушень правил та норм пожежної і техногенної безпеки, в даному випадку був би належним доказом усунення порушень позивачем, суд не позбавлений самостійно встановлювати обставини на підставі наданих суду доказів фактичного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної і пожежної безпеки.

Щодо виявлених та не усунутих на день розгляду справи порушень, суд зазначає, що такі порушення можуть призвести до легкого займання, швидкого горіння, з високою димоутворювальною здатністю, що в свою чергу перешкоджає евакуації людей, сприяє затору людського потоку та збільшення часу евакуації, збільшує час впливу небезпечних факторів пожежі на людину та створює загрозу життю та/або здоров`ю людей в будівлі. Може призвести до руйнування споруд та устаткувань, поширення пожежі зі збільшенням продуктів горіння, чадного газу та впливу підвищених температур та їх розповсюдження до шляхів евакуації, що унеможливить евакуацію людей з будівлі. Зазначене призводить до безперешкодного розповсюдження пожежі по будівельним конструкціям, їх руйнації, що в свою чергу створює загрозу життю та/або здоров`ю людей.

Порушення можуть не дати людям можливість покинути небезпечне місце та не створить необхідні умови бачення та орієнтацію на шляхах евакуації і унеможливить пошук засобів безпеки та пожежогасіння, унеможливить гасіння пожежі на ранній стадії розвитку, сприяє беззахисності людини перед факторами пожежі та призводить до безперешкодного розповсюдження пожежі по будівельним конструкціям, їх руйнації, що в свою чергу створює загрозу життю та/або здоров`ю людей.

Приміщення не обладнані, зокрема, системами протипожежного захисту, що призведе до пізнього виявлення пожежі, у зв`язку з чим первинні засоби пожежогасіння будуть не ефективними, а продукти горіння та чадний газ унеможливлять своєчасну та безпечну евакуацію з приміщень, що може призвести до отруєння людей, які перебуватимуть в ньому, гасіння пожежі здійсниться лише після прибуття пожежних підрозділів з необхідними засобами гасіння.

Відсутність вогнезахисного обробляння призводить до зменшення межі вогнестійкості несучих елементів конструкції. Вогнезахисне обробляння, зокрема, дерев`яних елементів дозволяє отримати додатковий час для порятунку людей та організацій гасіння пожежі.

Відсутність блискавкозахисту може призвести до швидкого займання та появи пожежі внаслідок якої виникають небезпечні фактори (продукти горіння, чадний газ та підвищених температур), та створює загрозу життю та/або здоров`ю людей.

Крім того, суд зазначає, що чинне законодавство не ставить в залежність необхідність в застосуванні заходів реагування від наявності чи відсутності бюджетних коштів (фінансової спроможності) відповідача. Сама по собі відсутність коштів на забезпечення протипожежної та техногенної безпеки, в тому числі й у зв`язку з відсутністю відповідного бюджетного асигнування, не може бути підставою для відкладення вжиття заходів щодо усунення факторів небезпеки життю, здоров`ю громадян. Відсутність коштів на усунення виявлених порушень не може бути підставою для не вжиття заходів реагування з метою усунення порушень вимог законодавства, які створюють реальну загрозу життю і здоров`ю людей.

Аналогічна правова позиція викладена Верховним Судом в постанові від 26.03.2020 у справі № 520/6694/19.

Матеріали справи також не містить доказів, які б свідчили про порушення позивачем процедури проведення перевірки.

Відповідно до статті 3 Конституції України, людина, її життя і здоров`я, честь і гідність, недоторканність і безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю.

Згідно зі статтею 27 Конституції України, обов`язок держави - захищати життя людини.

Станом на час розгляду справи відповідачем не було надано суду документальних доказів усунення всіх порушень, які були виявлені в ході проведення планового заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки.

З огляду на зазначене, суд дійшов висновку, що порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, які створюють загрозу життю та здоров`ю людей, мають системний та триваючий характер і фактично не усунуті відповідачем у повному обсязі.

Суд вважає, що виявлені порушення є суттєвими та потребують усунення, оскільки можуть призвести до виникнення надзвичайних ситуацій, не дозволять у випадку виникнення пожежі вчасно її ліквідувати, призведуть до стрімкого розвитку та можуть потенційно загрожувати життю та здоров`ю людей.

Суд також звертає увагу, що наведені порушення не є формальними, а стосуються виключно відсутності у відповідача необхідної системи заходів для уникнення виникнення пожежі, її гасіння та швидкого реагування у разі її виникнення.

Таким чином, характер суспільної небезпечності встановленого під час перевірки відповідача порушення, а також наявність безпосередньої та реальної загрози життю та/або здоров`ю людей є обґрунтованими та беззаперечними.

На підставі викладеного, враховуючи, що відповідач не усунув у повному обсязі порушень, які виявлені в ході проведення перевірки, і ті порушення, які на теперішній час продовжують існувати, створюють загрозу життю та здоров`ю людей, суд дійшов висновку про необхідність застосування заходів реагування у вигляді повного зупинення експлуатації (роботи) будівлі Комунального закладу «Новокорогодський заклад загальної середньої освіти І-ІІ ступенів-заклад дошкільної освіти» Бородянської селищної ради Київської області () за адресою: Київська обл., Бородянський район, с. Новий Корогод, вул. Харківська, буд. 34, шляхом зобов`язання відповідача повністю зупинити експлуатацію вказаного об`єкта до повного усунення порушень зазначених в акті від 12.02.2021 № 20.

Суд зазначає, що такий захід реагування як повне або часткове зупинення роботи - не є санкцією за порушення вимог законодавства з питань техногенної та пожежної безпеки, а є превентивним заходом, який спрямований на недопущення існування невиправданого ризику виникнення надзвичайних ситуацій та, відповідно, ризику завдання шкоди життю та здоров`ю населення.

При цьому, суд враховує, що застосований захід реагування має тимчасовий характер, період дії якого безпосередньо залежить від факту усунення відповідачем виявлених порушень. Крім того, застосований до відповідача захід реагування має також спонукаючий характер, направлений на забезпечення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки.

Відновлення діяльності після її зупинення рішенням суду в силу вимог частини п`ятої статті 4 Закону № 877-V можливе з моменту отримання позивачем - органом державного нагляду (контролю), який ініціював призупинення, повідомлення суб`єкта господарювання про усунення ним усіх встановлених судом порушень.

Аналогічні правові позиції викладені в постановах Верховного Суду від 28.02.2019 у справі № 810/2400/18, від 05.02.2020 у справі № 160/1739/19, від 28.10.2020 у справі № 560/639/19, від 09.11.2020 у справі № 160/10997/19.

Керуючись статтями 9, 14, 73-78, 90, 139, 143, 159, 162, 242-246, 250, 255 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

в и р і ш и в:

позов Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Київській області (; місцезнаходження: 04071, м. Київ, вул. Межигірська, буд. 8) задовольнити повністю.

Застосувати заходи реагування у вигляді повного зупинення експлуатації (роботи) будівлі Комунального закладу «Новокорогодський заклад загальної середньої освіти І-ІІ ступенів-заклад дошкільної освіти» Бородянської селищної ради Київської області () за адресою: Київська обл., Бородянський район, с. Новий Корогод, вул. Харківська, буд. 34, шляхом зобов`язання Комунальний заклад «Новокорогодський заклад загальної середньої освіти І-ІІ ступенів-заклад дошкільної освіти» Бородянської селищної ради Київської області (; місцезнаходження: 07843, Київська обл., Бородянський район, с. Новий Корогод, вул. Харківська, буд. 34) повністю зупинити експлуатацію вказаного об`єкта до повного усунення порушень зазначених в акті від 12.02.2021 № 20.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Відповідно до вимог частини шостої статті 287 КАС України, апеляційні скарги на судові рішення у справах, визначених цією статтею, можуть бути подані протягом десяти днів з дня їх проголошення.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом десяти днів з дня його проголошення.

У разі оголошення судом лише вступної та резолютивної частини рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом десяти днів з дня складення повного тексту рішення.

Відповідно до підпункту 15.5 пункту 1 Розділу VII «Перехідні положення» Кодексу адміністративного судочинства України, до визначення Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів), можливості вчинення передбачених цим Кодексом дій з використанням підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи до або через Київський окружний адміністративний суд.

Суддя Шевченко А.В.