Справа № 461/3164/21
Суддя: Фролова Л. Д.
Дата ухвалення: 2021-07-21 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа №461/3164/21
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

21 липня 2021 року м.Львів

Галицький районний суд м. Львова, у складі головуючого судді Фролової Л.Д.,

при секретарі судового засідання Гель І.В.

за участі:

позивача ОСОБА_1

представника позивача ОСОБА_2

представника відповідача Заяць Б.Р.

розглянувши у судовому засіданні в залі суду у м. Львові адміністративний позов ОСОБА_1 до Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у м. Львові про визнання неправомірними дій Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у м. Львові, та скасування постанови про накладення штрафу за правопорушення у сфері будівництва, -

ВСТАНОВИВ:

Позовні вимоги.

Позивач звернувся до суду з вказаною позовною заявою, свої вимоги мотивував тим, що 30.03.2021р. Інспекція державного архітектурно-будівельного контролю у місті Львові прийняла постанову № 26-а про визнання її винною у вчиненні адміністративного правопорушення передбаченого ч.9 ст.96 КУпАП та наклала штраф у розмірі 10 200 грн. З даною постановою позивач категорично не згідний та вважає її такою, що прийнята в незаконний спосіб, оскільки була складена за її відсутності в результаті позапланової перевірки щодо дотримання містобудівельних вимог за даною адресою. Враховуючи вищевикладене, просила суд скасувати постанову Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у місті Львові №26-а від 30 березня 2021 року по справі про адміністративне правопорушення.

Рух справи в суді.

Ухвалою Галицького районного суду м. Львова від 26 квітня 2021 року провадження по справі було відкрито та вирішено здійснювати розгляд у порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін в судове засідання.

Позиція сторін по справі.

Позивач та її представник в судовому засіданні позовні вимоги підтримали в повному обсязі, позов просили задовільнити.

Представник відповідача в судовому засіданні проти задоволення позову заперечив. Щодо доводів позивача про порушення процедури при здійснені заходів державного архітектурно-будівельного контролю щодо об`єкту за адресою: АДРЕСА_1 . зазначив наступне. На розгляд Інспекції надійшло звернення мешканців будинку АДРЕСА_2 . На підставі звернення мешканців будинку АДРЕСА_2 та наказу Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у м. Львові було видано направлення для проведення позапланового заходу від 15.02.2021 на об`єкті і «Будівельні роботи за адресою: АДРЕСА_1 ».

Щодо повідомлення про проведення перевірки, зазначив, що законодавством в сфері містобудівної діяльності не передбачений обов`язок органу державного архітектурно-будівельного контролю про повідомлення суб`єкта містобудування про майбутню позапланову перевірку, Порядком № 553 передбачено обов`язок повідомляти лише про планову перевірку.

Щодо факту заперечення вчинення позивачем правопорушення, зазначив наступне. ОСОБА_1 за адресою АДРЕСА_1 , самовільної проведено реконструкцію квартири без документів, які надають право на виконання підготовчих/будівельних робіт. На об`єкті: «Будівельні роботи за адресою: АДРЕСА_1 », проводиться експлуатація об`єкта, а саме продаж продовольчих товарів. Відповідно, вищенаведене було зафіксовано в акті від 02.04.2021 № 157-пп. На фотографіях чітко видно вибиття вікна у будинку, а зокрема втручання в несучі та огороджуванні конструкції. Згідно з фотографіями, доданими до матеріалів справи, можна чітко прослідкувати вчинене правопорушення.

Щодо розгляду адміністративної справи у зв`язку з неповідомленням позивача про час та дату розгляду, зазначає наступне. Так як, гр. ОСОБА_1 відмовилася від підписання матеріалів перевірки (акту, припису, протоколів), вони були надіслані їй поштою. Відомості про час і місце розгляду справи, повідомляються суб`єкту містобудування, який притягається до відповідальності, та іншим особам, які беруть участь у розгляді справи, не пізніше як за три доби до дня розгляду справи. Однак, на розгляд справи вона не прибула. Неприбуття суб`єкта містобудування у визначений час і місце перешкоджає розгляду справи. Позивачем було отримано протокол про адміністративне правопорушення № 2 від 02.03.2021, в якому чітко зазначено дату і час розгляду справи. Враховуючи, що позивач був присутній під час проведення щодо нього позапланової перевірки, отримував складені щодо нього документи, він був належним чином повідомлений Інспектором про час і місце розгляду справи про адміністративне правопорушення, як за допомогою засобів телефонного зв`язку, так і рекомендованими листами, вказаними вище. Отже, позивач, знаючи про те, що 30.03.2021 відбудеться розгляд справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, знехтував своїми правами щодо надання пояснень та доказів, не з`явився на розгляд справи про адміністративне правопорушення у приміщенні інспекції. Відтак, постанова про накладення штрафу по справі про адміністративне правопорушення за № 26-а, була надіслана, відповідно, наступного дня після її складення, В.М. супровідним листом від 30.03.2021 за № 0006-вих-24649, що підтверджується розрахунковим документом відділення поштового зв`язку щодо оплати послуг з доставки рекомендованої поштової кореспонденції, та отримана позивачем 09.04.2021.

Враховуючи вищевикладене, в задоволенні позову просив відмовити в повному обсязі.

Дослідивши подані сторонами документи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, на яких ґрунтуються позовні вимоги та заперечення сторін, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд прийшов до висновку про задоволення позовних вимог виходячи з наступного.

Судом було встановлено, що на підставі звернення мешканців будинку АДРЕСА_2 за № 3-П-798-0006 від 11.01.2021 та наказу Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у м. Львові 15.02.2021 № 124-П, було видано направлення для проведення позапланового заходу від 15.02.2021 № 124-пп на об`єкті «Будівельні роботи за адресою: АДРЕСА_1 ». Строк дії направлення з 15 лютого до 26 лютого 2021 року.

Згідно службової записки про продовження терміну позапланової перевірки від 15.02.2021, було видано направлення для проведення позапланової перевірки від 01.03.2021 № 157-пп на об`єкті «Будівельні роботи за адресою: АДРЕСА_1 ». Строк дії направлення з 01 березня до 02 березня 2021 року.

В період з 15.02.2021 до 02.03.2021, посадовими особами Інспекції було здійснено перевірку дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності на об`єкті «Будівельні роботи за адресою: АДРЕСА_1 ».

За результатами проведення вказаної перевірки, Інспекцією складено акт від 02.04.2021 за № 157-пп, яким встановлено численні порушення вимог законодавства у сфері містобудування:

- ОСОБА_1 за адресою АДРЕСА_1 , самовільно проведено реконструкцію квартири без документів, які надають право на виконання підготовчих/будівельних робіт;

-на об`єкті: «Будівельні роботи за адресою: АДРЕСА_1 » проводиться експлуатація об`єкта, а саме продаж продовольчих товарів, що засвідчуються відеофіксацією.

Також, Інспекцією складено:

Протокол № 1 про адміністративне правопорушення від 02.03.2021 щодо ОСОБА_1 , яким встановлено, що в ході перевірки на об`єкті: «Будівельні роботи за адресою: АДРЕСА_1 », проводиться експлуатація об`єкта, а саме продаж продовольчих товарів, що засвідчується відеофіксацією, що є порушенням ч. 8 ст. 39 ЗУ «Про регулювання містобудівної діяльності».

Відповідальність за встановлення правопорушення передбачена частино, 9 статті 96 Кодексу України про адміністративні правопорушення.

На підставі вищевказаного акту від 02.03.2021 за № 157-пп та протоколу про адміністративне правопорушення від 02.03.2021 №1, Інспекцією винесено:

постанову № 21-а від 18.03.2021 по справі про адміністративне правопорушення, якою визнано гр. ОСОБА_1 винною у вчиненні правопорушення, передбаченого ч. 9 ст. 96 КУпАП та накладено штраф у сумі 10 200 грн. Вказана постанова була надіслана поштою.

Протокол № 2 про адміністративне правопорушення від 02.03.2021 щодо ОСОБА_1 , яким встановлено, що в ході перевірки, за адресою: На об`єкті «Будівельні роботи за адресою: АДРЕСА_1 ОСОБА_1 за адресою АДРЕСА_1 самовільно проведено реконструкцію квартири без документів, які надають право на виконання підготовчих/будівельних робіт, що є порушенням п. 1,ч. 1, ст.34 ЗУ «Про регулювання містобудівної діяльності».

На підставі вищевказаного акту від 02.03.2021 за № 157-пп та протоколу про адміністративне правопорушення від 02.03.2021 №2, Інспекцією винесено:

постанову № 26-а від 30.03.2021 по справі про адміністративне правопорушення, якою визнано гр. ОСОБА_1 винною у вчиненні правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 96 КУпАП та, відповідно, накладено штраф у сумі 10 200 грн. Вказана постанова була надіслана поштою;

припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 02.03.2021, щодо гр. ОСОБА_1 , ОСОБА_1 самовільно проведено реконструкцію квартири без документів, які надають право на виконання підготовчих/будівельних робіт, на об`єкті «Будівельні роботи за адресою: АДРЕСА_1 » проводиться експлуатація об`єкта, а саме продаж продовольчих товарів, що засвідчується відеофіксацією, що є порушенням п. 1, ч. 1, ст.34 ЗУ «Про регулювання містобудівної діяльності», ч. 8 ст. 39 ЗУ «Про регулювання містобудівної діяльності».

Згідно даних технічного паспорту від 18.11.1994, є наявність вікна та, відповідно, дверей за адресою: АДРЕСА_1 . З огляду даних, зокрема фотографій з Google Maps, встановлюється наявність за адресою: АДРЕСА_1 , - двох вікон. Під час проведеної позапланової перевірки, в період з 15 лютого по 2 березня 2021 року, здійснено фотофіксацію, якою встановлено наявність вже двох дверей. Відтак, на фотографіях чітко видно, що для встановлення цих вищезгаданих дверей було вибиття дверних отворів, замість віконних, які були раніше у цьому будинку, а це, зокрема, свідчить про втручання в несучі та огороджуванні конструкції.

Правові норми, на яких ґрунтується рішення суду.

Відповідно до ст. 288 КУпАП постанову про накладення адміністративного стягнення може бути оскаржено в районний, районний у місті, міський чи міськрайонний суд у порядку, визначеному КАС України, з особливостями, встановленими цим Кодексом.

Частиною 2 ст. 2 КАС України передбачено, що в справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльність суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Вказані критерії одночасно є вимогами для суб`єктів владних повноважень, який приймає відповідне рішення, вчиняє дії чи допускає бездіяльність.

Під час розгляду спорів щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень суд незалежно від підстав, наведених у позовній заяві, повинен перевіряти їх відповідність усім зазначеним вимогам (постанова Пленум Вищого адміністративного суду України № 2 від 06.03.2008).

Відповідно до ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до ст.7КУпАП, ніхто не може бути підданий заходу впливу у зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом.

Адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Адміністративна відповідальність за правопорушення, передбачені Кодексом України про адміністративні правопорушення, настає, якщо ці порушення за своїм характером не тягнуть за собою відповідно до закону кримінальної відповідальності (ст. 9 КУпАП).

Відповідно до ст. 245 КУпАП завданням провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Відповідно до ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, які пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чиє підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно з ст. 268 КУпАП, особа, яка притягається до адміністративної відповідальності має право: знайомитися з матеріалами справи, давати пояснення, подавати докази, заявляти клопотання; при розгляді справи користуватися юридичною допомогою адвоката, іншого фахівця у галузі права, який за законом має право на надання правової допомоги особисто чи за дорученням юридичної особи, виступати рідною мовою і користуватися послугами перекладача, якщо не володіє мовою, якою ведеться провадження; оскаржити постанову по справі. Справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

У протоколі зазначаються: дата та місце його складання; посада, прізвище, ім`я та по батькові державного інспектора, який склав протокол (указуються повністю, без скорочень); відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (прізвище, ім`я та по батькові, день, місяць та рік народження, місце народження, сімейний стан, у тому числі кількість утриманців (у разі наявності інформації), фактичне місце проживання/реєстрації (поштова адреса), посада та місце роботи або навчання (повне найменування юридичної особи та її місцезнаходження); якщо особа не працює, про це робиться відмітка); місце, час вчинення та суть адміністративного правопорушення. Суть правопорушення описується якомога точніше згідно з вимогами відповідної статті КУпАП, на підставі якої складається протокол: нормативно-правові акти, вимоги яких порушено та які встановлюють відповідальність за вчинене правопорушення (з обов`язковим зазначенням статей (їх частин), пунктів, абзаців тощо; - прізвища, імена га по батькові, місця проживання/реєстрації свідків та потерпілих (за наявності); - пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності (можуть бути викладені в протоколі або на окремому аркуші з відміткою про це в протоколі). Особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, має право надати в протоколі пояснення та зауваження щодо його змісту, а також викласти мотиви своєї відмови від його підписання. У разі відмови особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, від надання пояснень у протоколі чи від його підписання, про це обов`язково робиться відповідний запис; - інші відомості, необхідні для вирішення справи (наприклад, відомості про наявність актів обстеження земельної ділянки, відмітки про наявність документів і речей, які підтверджують правопорушення, клопотання особи, яка притягається до адміністративної відповідальності); про заподіяну правопорушенням матеріальну шкоду земельним ресурсам, що призвело до втрат сільськогосподарського або лісогосподарського виробництва.

У протоколі обов`язково робиться відмітка про роз`яснення особі, яка притягається до адміністративної відповідальності, її прав і обов`язків, передбачених статтею 268 КУпАП, а також про повідомлення її про час і місце розгляду справи про адміністративне правопорушення. У разі відмови особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, від підписання протоколу їй обов`язково направляється рекомендованим листом з повідомленням про вручення повідомлення про розгляд справи про адміністративне правопорушення із зазначенням часу і місця розгляду справи.

Протокол підписується особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, та державним інспектором, який його склав, а за наявності свідків і потерпілих протокол може бути підписаний також і цими особами. Відмова особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, від підписання протоколу та надання пояснень не припиняє провадження у справі про адміністративне правопорушення.

Справа розглядається у 15-денний строк з дня одержання державним інспектором, правомочним розглядати справу, протоколу про адміністративне правопорушення та інших матеріалів справи.

У розгляді справи можуть брати участь потерпілі, законні представники, захисник (адвокат, інший фахівець у галузі права, який за законом має право на надання правової допомоги особисто чи за дорученням юридичної особи), свідки, експерт, перекладач.

Враховуючи вищевикладене, суд приходить до переконання, про необґрунтованість позовних вимог виходячи з наступного.

Процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт визначено «Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю», затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 № 553 (тут і далі - у редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин; Порядок № 553).

Порядок здійснення архітектурно-будівельного контролю визначається Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до ч. 1 ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється на об`єктах будівництва у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом. Позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Підставами для проведення позапланової перевірки, зокрема (але не виключно), є звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності.

На розгляд Інспекції надійшло звернення мешканців будинку АДРЕСА_2 за № 3-П-798-0006 від 11.01.2021. В період з 15.02.2021 до 02.03.2021, посадовими особами Інспекції було здійснено перевірку дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності на об`єкті «Будівельні роботи за адресою: АДРЕСА_1 ».

Відповідно до п. 7 Порядку № 553, строк проведення позапланової перевірки не може перевищувати десяти робочих днів, а у разі потреби може бути одноразово продовжений за письмовим рішенням керівника відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю чи його заступника не більше ніж на два робочих дні.

Згідно з п. 12 Порядку № 553, посадові особи органу державного архітектурно-будівельного контролю під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язані надсилати повідомлення про проведення планової перевірки суб`єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, рекомендованим листом та/або за допомогою електронного поштового зв`язку, зокрема електронного кабінету, або вручати особисто під розписку керівнику суб`єкта містобудування чи його уповноваженій особі із зазначенням дати початку та дати закінчення перевірки не пізніше ніж за десять днів до її початку.

Згідно рішення Верховного суду 20 травня 2020 року у справі №813/3463/16: «…ні Закон України «Про регулювання містобудівної діяльності», ні Порядок № 533, не визначають обов`язку органу державного архітектурно-будівельного контролю попередньо попередити суб`єкта містобудування про намір проведення позапланового заходу. Від суб`єкта владних повноважень відповідно до вимог законодавства, чинного на час проведення позапланової перевірки, вимагалось лише пред`явлення службового посвідчення та направлення на перевірку безпосередньо перед проведенням такої перевірки. Вказане також узгоджується і з обставинами, визначеними пунктом 7 Порядку № 533, що слугують підставами для проведення позапланової перевірки, як відповідного способу виявлення або підтвердження факту порушення суб`єктом містобудування норм чинного законодавства.

Такі висновки з приводу застосування норм Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та Порядку № 533 у подібних правовідносинах Верховним Судом зроблено у постанові від 12 лютого 2019 року по справі № 813/578/17 і колегія суддів під час розгляду цієї касаційної скарги не вважає за необхідне відступати від правового висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного в раніше ухваленому рішенні Верховного Суду. З огляду на вказані обставини, висновок суду апеляційної інстанції щодо обов`язку відповідача повідомити позивача про проведення позапланової перевірки та скасування оскарженого рішення суб`єкта владних повноважень з підстав відсутності такого повідомлення є неправильним, оскільки зроблений з помилковим застосуванням норм Закону України «Про містобудівну діяльність» та Порядку № 533».

Відтак, ні Закон України «Про регулювання містобудівної діяльності», ні Порядок № 533, не визначають обов`язку органу державного архітектурно-будівельного контролю попередньо попередити суб`єкта містобудування про намір проведення позапланового заходу. Тому, представник позивача дійшов до неправильного висновку, а саме про попередження щодо позапланової перевірки.

Щодо відсутності в діях особи, як стверджує позивач, адміністративного правопорушення, суд зазначає наступне.

ОСОБА_1 за адресою АДРЕСА_1 , самовільно проведено реконструкцію квартири без документів, які надають право на виконання підготовчих/будівельних робіт. Відповідно до пп. 2 п. 11 Порядку № 553, посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час проведення перевірки мають право складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону.

Згідно п. 17 вищевказаного Порядку № 553, у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, крім акта перевірки, складається протокол, видається припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт.

Враховуючи, що під час позапланової перевірки проведеної строком від з 15.02.2021 по 02.03.2021 виявлено, що позивачкою вчинено порушення норм містобудівного законодавства та 02.03.2021 складено два протоколи про правопорушення, описаного в акті перевірки: щодо фізичної особи ОСОБА_1 про адміністративне правопорушення, а за результатами перевірки 02.03.2021 фізичній особі - ОСОБА_1 видано припис про усунення порушень, шляхом приведення об`єкта у відповідність до містобудівного законодавства, тому твердження позивача про відсутність припису про усунення порушень вимог містобудівного законодавства - є безпідставним.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», замовник має право виконувати будівельні роботи після подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт відповідному органу державного архітектурно-будівельного контролю - щодо об`єктів будівництва, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), та щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта та які не потребують отримання дозволу на виконання будівельних робіт згідно з переліком об`єктів будівництва, затвердженим Кабінетом Міністрів України. Форма повідомлення про початок виконання будівельних робіт та порядок його подання визначаються Кабінетом Міністрів України.

Аналогічні норми закріплено у п. 5 Порядку № 466 (в редакції постанови Кабінету Міністрів України від 26.08.2015 № 747).

Частиною другою статті 36 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» встановлено, що виконувати будівельні роботи без подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт забороняється.

Водночас, згідно зі ст. 376 Цивільного кодексу України, житловий будинок, будівля, споруда, інше нерухоме майно вважаються самочинним будівництвом, якщо вони збудовані або будуються на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи чи належно затвердженого проекту, або з істотними порушеннями будівельних норм і правил. Особа, яка здійснила або здійснює самочинне будівництво нерухомого майна, не набуває права власності на нього.

Отже, відповідно до ч. 1 ст. 376 Цивільного кодексу України, житловий будинок, будівля споруда або піше нерухоме майно вважається самочинним будівництвом, якщо вони збудовані або будуються без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи, чи належно затвердженого проекту, або з істотними порушеннями будівельних норм і правил.

Аналогічні положення закріплені у п. 4 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 30.03.2012 № 6 «Про практику застосування статті 376 ЦК України» (про правовий режим самочинного будівництва), в якому зазначено, що самочинним вважається будівництво житлового будинку, будівлі, споруди, іншого нерухомого майна, якщо вони збудовані (будуються) на земельній ділянці, що не була відведена особі, яка здійснює будівництво; або відведена не для цієї мети; або без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи, чи належно затвердженого проекту; або з істотним порушенням будівельних норм і правил.

При цьому, згідно з правовою позицією Верховного Суду України у справі за № 6-130-цс від 04.12.2013, у розумінні ч. 1 ст. 376 ЦК України, самочинним будівництвом є не тільки новостворений об`єкт, а й об`єкт нерухомості, який виник в результаті реконструкції, капітального ремонту, перебудови, надбудови уже існуючого об`єкта, здійснених без одержаного дозволу місцевих органів виконавчої влади чи органів місцевого самоврядування, розробленої та затвердженої в установленому порядку проектної документації, дозволу на виконання будівельних робіт, наданого органами архітектурно-будівельного контролю, оскільки в результаті таких дій об`єкт втрачає тотожність з тим, на який власником отримано право власності.

Щодо розгляду адміністративної справи у зв`язку з неповідомленням позивача про час та дату розгляду.

Відповідно до ст. 245 КУпАП, завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Відповідно до ст. 268 КУпАП, справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Під час відсутності цієї особи, справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

Так як, гр. ОСОБА_1 відмовилася від підписання матеріалів перевірки (акту, припису, протоколів), вони були надіслані їй поштою.

Відомості про час і місце розгляду справи, повідомляються суб`єкту містобудування, який притягається до відповідальності, та іншим особам, які беруть участь у розгляді справи, не пізніше як за три доби до дня розгляду справи. Однак, на розгляд справи вона не прибула.

Неприбуття суб`єкта містобудування у визначений час і місце, не перешкоджає розгляду справи.

Відтак, Інспекція діяла в межах повноважень та у спосіб, передбачений законодавством, що регулює порядок проведення заходів державного архітектурно-будівельного контролю. Висновки, викладені в акті, який складений за результатами позапланового заходу державного контролю щодо дотримання суб`єктами містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт, відповідають фактичним обставинам справи.

Позивачем було отримано протокол про адміністративне правопорушення № 2 від 02.03.2021, в якому чітко зазначається дата і час розгляду справи. Однак, позивач, будучи присутнім під час перевірки та отримуючи документи, складені за результатами перевірки, в яких повідомлено про дату та час розгляду справи, мав би з`явитися на вказаний розгляд або, подати письмові пояснення з приводу цього.

Особа, яка знала про заходи державного архітектурно-будівельного контролю щодо неї; знала про складання щодо неї процесуальних документів, не з`явилася на розгляд справи про адміністративне правопорушення щодо неї - може уникнути відповідальності, не сприяючи розгляду справи щодо неї.

Для інформування особи про час та місце розгляду справи можуть використовуватися різні способи: рекомендований лист, телеграма, телефакс, телефонограма, особисте вручення повідомлення представникам. Множинність способів повідомлення дозволяє уповноваженій посадовій особі обрати один або декілька способів, які забезпечують поінформованість особи.

Інспекцією, супровідним листом від 05.03.2021 за № 0006-вих-17050, надіслано позивачу акт перевірки № 157 від 02.03.2021, протокол про адміністративне правопорушення № 1 від 02.03.2021, протокол про адміністративне правопорушення № 2 від 02.03.2021, припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 02.03.2021.

Як вбачається із Витягу про відстеження поштових відправлень Укрпошти, рекомендований лист було вручено позивачу 15.03.2021.

Оскільки, гр. ОСОБА_1 скористалася своїм правом відмовитись одержати примірник акту, припису, так і протоколів, відмовитись підписати відповідні документи й, відповідно, надати свої зауваження, тому такі, зокрема й протокол про адміністративне правопорушення, в якому чітко було вказано дату, час та місце розгляду справи, були надіслані йому рекомендованим листом із повідомленням, що є належним сповіщенням про місце і час розгляду справи. Тому, ще раз наголошуємо, що Інспекція діяла в межах повноважень та у спосіб, передбачений законодавством.

Відповідно до ст. 251 КУпАП, доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган(посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото-і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами. Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255КУпАП.

Відповідно до ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин (ч.ч. 2, 3 ст. 77 КАС України).

Відповідно до ч. 2 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України, в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. Однак будучи належним чином повідомленим про дату час та місце розгляду справи Управління патрульної поліції у Львівській області Департаменту патрульної поліції не залучило до участі свого представника, доказів (фото/відео/показів свідків) на підтвердження винуватості позивача - суду не подало, що дає підстави суду здійснювати розгляд справи за даними, наявними в матеріалах справи.

Таким чином, оцінюючи докази у їх сукупності, суд приходить до висновку про необґрунтованість позовної заяви. Окремо слід зазначити, що протоколом про адміністративне правопорушення №2 від 02 березня 2021 року повідомлено, що розгляд справи про адміністративне правопорушення відбудеться 17 березня 2021 року. Однак, згідно наданих пояснень позивача від 17 березня 2021 року, розгляд вказаної справи перенесено на 30 березня 2021 року. Вказане повідомлення згідно трекінгу ПАТ «Укрпошта» було направлено ОСОБА_1 18 березня 2021 року, але повернулося за закінченням терміну зберігання. Судом приймається до уваги, що позивачу було достеменно відомо що відносно неї було відкрито адміністративне провадження, відтак вона зобов`язана була самостійно цікавитись розглядом справи відносно неї. Європейський суд з прав людини у рішенні «Пономарьов проти України» зазначив, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм провадження. Однак, ОСОБА_1 достовірно знаючи, що щодо неї здійснюється розгляд адміністративнорї справи (перше засідання було призначене на 17 березня 2021 року, та було відкладене), не отримала на пошті виклик без поважних причин, та не цікавилась ходом засідань. Враховуючи вищевикладене, той факт, що позивачем не надано доказів правомірності своїх дій щодо узаконення внесеної реконструкції під час переобладнання житлового помешкання, суд приходить до переконання, що в задоволенні позовних вимог слід відмовити.

Керуючись ст.ст. 2, 8-10, 121, 241-246, 286 КАС України, суд -

ВИРІШИВ:

В задоволенні адміністративного позову ОСОБА_1 до Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у м. Львові про визнання неправомірними дій Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у м. Львові, та скасування постанови про накладення штрафу за правопорушення у сфері будівництва, -відмовити повністю.

Позивач: ОСОБА_1 АДРЕСА_3 .

Відповідач: до Інспекція державного архітектурно-будівельного контролю у м. Львові 79034, м. Львів, вул. Угорська, 7-а, код. .

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана протягом тридцяти днів з дня його проголошення до Львівського апеляційного адміністративного суду. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Головуючий суддя Л.Д. Фролова