Справа № 520/9238/21
Суддя: Котеньов О.Г.
Дата ухвалення: 2021-07-26 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

м. Харків

26 липня 2021 р. справа № 520/9238/21

Харківський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Котеньова О.Г., розглянувши за правилами спрощеного провадження у порядку письмового провадження справу за адміністративним позовом ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , код НОМЕР_1 ) до Вовчанської міської ради (вул. Соборна, буд. 92, м. Вовчанськ, Харківська область, 62504, ) про визнання незаконним та скасування рішення,-

В С Т А Н О В И В:

Позивач, ОСОБА_1 , звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Вовчанської міської ради, у якому просить суд:

- визнати незаконним та скасувати рішення Вовчанської міської ради від 28.04.2021 № 4.132-VIII "Про затвердження протоколу від 21 квітня 2021 року про проведення повторного жеребкування щодо земельних ділянок (земельних часток (паїв)) колишнього КСП "Молнія".

Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 01.06.2021 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито спрощене провадження у справі.

В обґрунтування позовних вимог та у відповіді на відзив зазначено, що позивачем під час процедури прийняття оспорюваного рішення порушено вимоги ст. 10 Закону України "Про порядок виділення в натурі (на місцевості) земельних ділянок власникам земельних часток (паїв)", а саме: не забезпечено розміщення в загальнодоступних місцях населених пунктів, у яких проживають власники земельних часток (паїв), оголошення про проведення зборів власників земельних часток (паїв) з питання розподілу земельних ділянок за два тижні до їх проведення; не оприлюднено список осіб, які мають право на отримання земельної частки (паю) в натурі (на місцевості), шляхом розміщення його в загальнодоступних місцях за 10 днів до початку проведення розподілу земельних ділянок.

Представник відповідача надав до суду відзив на позовну заяву, в якому проти заявленого позову заперечував та зазначив, що організація та проведення розподілу земельних ділянок між власниками земельних часток (паїв) повністю відповідає вимогам діючого законодавства та Порядку організації робіт та методика розподілу земельних ділянок між власниками земельних часток (паїв), затвердженого Постановою КМУ № 122 від 04.02.2004 року.

У відзиві та запереченнях відповідач зазначає про те, що на сайті Вовчанської міської ради в строки, визначені законодавством, розміщено чергове оголошення про проведення розподілу між власниками земельних часток (паїв), які розташовані на території Вовчанської міської ради Харківської області землі колишнього КСП "Молнія". Інший порядок оповіщення власників земельних часток (паїв) законодавством не передбачений, однак працівниками міської ради за номерами телефонів, зазначеними у заявах, здійснювалося оповіщення про день та час проведення розподілу (жеребкування) землі заявників. 21.04.2021 проведено черговий розподіл (жеребкування) земельних ділянок між власниками земельних часток (паїв) на який ні позивач, а ні його представник не з`явились. У проведенні розподілу приймали участь 5 власників земельних часток (паїв) таким чином проведення жеребкування земель із склад невитребуваних земельних ділянок колишнього КСП "Молнія" вважається проведеним. Відповідач вважає, що думки позивача щодо не розміщення інформації в загальнодоступних місцях про проведення розподілу земельних ділянок (земельних часток (паїв) колишнього КСП "Молнія" є помилковими, хоча при цьому останній не наводить жодного доказу такого бездіяння.

Відповідно до ст.258 КАС України суд розглядає справи за правилами спрощеного позовного провадження протягом розумного строку, але не більше шістдесяти днів із дня відкриття провадження у справі.

Суд розглядає справу у порядку письмового провадження без фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу на підставі п.10 ч.1 ст.4, ч.4 ст.229 КАС України.

Дослідивши матеріали справи, оцінивши належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок наявних у справі доказів у їх сукупності, суд зазначає наступне.

Судом встановлено, що ОСОБА_1 є власником земельної частки (паю) колишнього КСП "Молнія" розміром 8,8 умовних кадастрових гектарів та на підставі рішення Вовчанського районного суду Харківської області від 17.11.2020 звернувся до Вовчанської міської ради з заявою від 11.02.2021 з проханням виділити земельну частку (пай) в натурі (на місцевості) колишнього КСП "Молнія" розміром 8,8 умовних кадастрових гектарів.

Розпорядженням Вовчанської районної адміністрації Харківської області від 15.07.2001 № 108 "Про затвердження проекту організації території земельних часток (паїв) з видачею державних актів на право приватної власності на землю в заміну сертифікатів на право на земельну частку (пай) колишнього КСП "Молнія"" затверджено проект організації земельних часток (паїв) колишнього КСП "Молнія" та передано у приватну власність земельні ділянки громадянам - власникам земельних часток (паїв) згідно проекту організації території земельних часток (паїв).

Відповідачем вказано, що про необхідність додаткового повторного розподілу земельних ділянок позивачу за допомогою поштового зв`язку надано відповідь на його звернення (лист від 26.02.2021 №02-28/1218/1), яку надісланою поштою, утім, доказів отримання позивачем такого листа до суду не надано.

Не є спірними обставини щодо того, що міською радою організовано та проведено процедуру розподілу (жеребкування) земельних часток (паїв), на яке ОСОБА_1 у визначений день та час для проведення жеребкування до міської ради не з`явився та жеребкування відбулося без його участі.

23.03.2021 позивач повторно (вдруге) звернувся до міської ради з вимогою провести таке жеребкування, листом від 14.04.2021 № 02-28/2110/1 за допомогою поштового зв`язку позивачу надіслано відповідь про те що, розпочата підготовка матеріалів для проведення додатково повторного розподілу земельних часток (паїв) між власниками сертифікатів колишнього КСП "Молнія" та проінформовано, що відомості про місце, дату та час буде розміщено в оголошенні на офіційному сайті Вовчанської міської ради.

За заявою позивача та інших мешканців громади міською радою вдруге організовано та 21 квітня 2021 року проведено черговий розподіл (жеребкування) земельних ділянок між власниками земельних часток (паїв), на який позивач або його представник не з`явились. Такі обставини також учасниками справи не заперечуються.

Відповідно до протоколу від 21.04.2021 проведення додаткового жеребкування щодо земельних ділянок (земельних часток (паїв)) колишнього КСП "Молнія", додатку до протоколу від 21.04.2021, списку реєстрації власників земельних часток (паїв), які з`явилися для проведення додатково повторного жеребкування щодо земельних ділянок (земельних часток (паїв)) колишнього КСП "Молнія" 21 квітня 2021 року, для проведення жеребкування прибули громадяни ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6

28 квітня 2021 року Вовчанською міською радою прийнято рішення № 4.132-VIII "Про затвердження протоколу від 21 квітня 2021 року про проведення повторного жеребкування щодо земельних ділянок (земельних часток (паїв)) колишнього КСП "Молнія".

Не погоджуючись із таким рішенням відповідача з підстав недотримання ним принципу гласності, позивач звернувся до суду з цим адміністративним позовом.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд керується наступними приписами норм чинного законодавства.

Організаційні та правові засади виділення власникам земельних часток (паїв) земельних ділянок у натурі (на місцевості) із земель, що належали колективним сільськогосподарським підприємствам, сільськогосподарським кооперативам, сільськогосподарським акціонерним товариствам на праві колективної власності, а також порядок обміну цими земельними ділянками, особливості розпорядження землями та використання земель, що залишилися у колективній власності після розподілу земельних ділянок між власниками земельних часток (паїв) визначає Закон України "Про порядок виділення в натурі (на місцевості) земельних ділянок власникам земельних часток (паїв)" (далі - Закон).

Стаття 9 Закону визначає, що розподіл земельних ділянок у межах одного сільськогосподарського підприємства між власниками земельних часток (паїв), які подали заяви про виділення належних їм земельних часток (паїв) у натурі (на місцевості), проводиться відповідною сільською, селищною, міською радою за місцем розташування земельних ділянок на зборах власників земельних часток (паїв) згідно з проектом землеустрою щодо організації території земельних часток (паїв).

Розподіл земельних ділянок між власниками земельних часток (паїв) у межах одного сільськогосподарського підприємства проводиться за згодою не менш як двох третин власників земельних часток (паїв), а за її відсутності - шляхом жеребкування.

Результат розподілу земельних ділянок між власниками земельних часток (паїв) у межах одного сільськогосподарського підприємства оформляється відповідним протоколом, що підписується власниками земельних часток (паїв), які взяли участь у їх розподілі. До протоколу про розподіл земельних ділянок між власниками земельних часток (паїв) додаються проект землеустрою щодо організації території земельних часток (паїв), список осіб, які взяли участь у їх розподілі.

Протокол про розподіл земельних ділянок між власниками земельних часток (паїв) затверджується відповідною сільською, селищною, міською радою і є підставою для прийняття рішення щодо виділення земельних часток (паїв) у натурі (на місцевості) та державної реєстрації права власності на земельну ділянку власникам земельних часток (паїв).

Стаття 10 Закону передбачає, що для забезпечення гласності щодо виділення власникам земельних часток (паїв) земельних ділянок у натурі (на місцевості) сільська, селищна, міська рада в межах своїх повноважень зобов`язані:

забезпечити розміщення в загальнодоступних місцях населених пунктів, у яких проживають власники земельних часток (паїв), оголошення про проведення зборів власників земельних часток (паїв) з питання розподілу земельних ділянок за два тижні до їх проведення. В оголошенні має міститися інформація про дату, місце і час проведення зборів власників земельних часток (паїв) та їх місце роботи, прізвище, номер службового телефону посадової особи, в якої можна отримати інформацію щодо проведення розподілу земельних ділянок між власниками земельних часток (паїв);

оприлюднити список осіб, які мають право на отримання земельної частки (паю) в натурі (на місцевості), шляхом розміщення його в загальнодоступних місцях за 10 днів до початку проведення розподілу земельних ділянок.

Аналогічні за змістом положення містить також п.4 Порядку організації робіт та методика розподілу земельних ділянок між власниками земельних часток (паїв), затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 4 лютого 2004 року N 122 (далі - Порядок).

Пунктами 10 та 11 Порядку визначено, що сільська, селищна, міська рада у дводенний строк розміщує схему розташування земельних ділянок із зазначенням номерів земельних ділянок та номерів їх власників за списком у загальнодоступному місці у населеному пункті для ознайомлення з нею громадськості у 10-денний строк.

Сільська, селищна, міська рада протягом п`яти днів після ознайомлення громадськості з результатами розподілу вживає заходів до остаточного його погодження згідно з поданими заявами і затверджує протокол зборів з урахуванням внесених змін. Протокол є підставою для прийняття рішення щодо виділення земельних часток (паїв) у натурі (на місцевості) та державної реєстрації права власності на земельні ділянки власникам земельних часток (паїв).

З наявних у матеріалах справи доказів судом встановлено, що відповідачем здійснено розміщення оголошення про проведення додаткового жеребкування на сайті міської ради.

У той же час доказів розміщення відповідачем схеми розташування земельних ділянок із зазначенням номерів земельних ділянок та номерів їх власників за списком у загальнодоступному місці у населеному пункті для ознайомлення з нею громадськості у 10-денний строк до суду не надано.

Визначальним під час вирішення спору у цій справі є той факт, що оскаржуване рішення прийнято відповідачем 28.04.2021, у той час як протокол проведення додаткового жеребкування щодо земельних ділянок (земельних часток (паїв)) колишнього КСП "Молнія" складено 21.01.2021.

Тобто, відповідачем порушено процедуру, визначену п.п.10-11 Порядку №112, зокрема, щодо строків прийняття рішення та необхідного розміщення схеми у загальнодоступному місці, при цьому доказів протилежного відповідачем як суб`єктом владних повноважень до суду не надано.

Відтак, оскаржуване рішення Вовчанської міської ради від 28.04.2021 № 4.132-VIII "Про затвердження протоколу від 21 квітня 2021 року про проведення повторного жеребкування щодо земельних ділянок (земельних часток (паїв)) колишнього КСП "Молнія" підлягає скасуванню як таке, шо прийнято з порушенням процедури його винесення, а саме пунктів 10-11 Порядку №112.

Суд наголошує, що Європейський суд з прав людини у рішенні від 10 лютого 2010 року у справі Серявін та інші проти України зауважив, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях, зокрема, судів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод (далі Конвенція) зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожний аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною залежно від характеру рішення. У справі Трофимчук проти України ЄСПЛ також зазначив, що хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, це не можна розуміти як вимогу детально відповідати на кожен довід. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи.

Відповідно до пункту 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень, обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення.

Наведене дає підстави для висновку, що доводи скаржника у кожній справі мають оцінюватись судами на предмет їх відповідності критеріям конкретності, доречності та важливості у рамках відповідних правовідносин з метою належного обґрунтування позиції суду. Деякі аргументи не можуть бути підставою для надання детальної відповіді на такі доводи.

Усі інші аргументи сторін вивчені судом, однак є такими, що не потребують детального аналізу у судовому рішенні, оскільки вищенаведених висновків суду не спростовують.

Однак суд вважає доцільним звернути увагу позивача у контексті його посилань на недотримання відповідачем принципу гласності стосовно процедури призначення додаткового жеребкування на те, що принцип гласності є ознакою транспарентного громадянського суспільства, суттєвою рисою якого є активна та відповідальна територіальна громада, у контексті цього спору - сам позивач, який як заявник про проведення жеребкування не продемонстрував зацікавленості у проведенні самої процедури жеребкування, зокрема, за умови невизначення законодавцем поняття "загальнодоступного місця" для оприлюднення оголошення, не з`ясував факту його розміщення на сайті міської ради.

Суд зважає на загальновідомість того факту, що глобальна інформатизація суспільства є однією з домінуючих тенденцій розвитку цивілізації в XXI столітті. Так, в сучасному інформаційному суспільстві стрімко поширюється та утверджується ідея електронного врядування як способу організації діяльності влади за допомогою внутрішніх та зовнішніх інформаційних мереж. Електронне врядування забезпечує функціонування органів влади в режимі реального часу, а також забезпечує легкий доступ осіб до потрібної їм інформації та послуг, не зважаючи на фізичну віддаленість та час доби.

Саме веб-сайт муніципального органу влади є комунікативною основною, яка пов`язує його з отримувачами послуг, тобто з громадою, відтак, загальнодоступність місця для ознайомлення територіальної громади про певні рішення та дії міської ради у контексті спірних правовідносин може визначатись саме як сайт такого органу влади.

До таких висновків суд приходить як з урахуванням приписів Закону України "Про Національну програму інформатизації", так і з огляду на складну епідемічну ситуацію у зв`язку з поширенням в Україні гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2, що з урахуванням численних рішень Уряду, Президента України, Ради національної безпеки і оборони України у реаліях сьогодення та на момент виникнення спірних правовідносин зумовлює ускладнений доступ громадян до приміщень (будівель), що можуть вважатися загальнодоступними.

Відповідно до ч. 2 ст. 9 КАС України суд розглядає адміністративні справи не інакше як за позовною заявою, поданою відповідно до цього Кодексу, в межах позовних вимог. Суд може вийти за межі позовних вимог, якщо це необхідно для ефективного захисту прав, свобод, інтересів людини і громадянина, інших суб`єктів у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Статтею 19 Конституції України передбачено, що правовий порядок в Україні ґрунтується на засадах, відповідно до яких ніхто не може бути примушений робити те, що не передбачено законодавством. Органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до ч.1 та ч.2 ст. 2 Кодексу адміністративного судочинства України, завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

У справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони:1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Розглянувши подані учасниками справи документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд приходить до висновку про обґрунтованість заявлених позовних вимог.

Судові витрати щодо сплати судового збору підлягають розподілу відповідно до приписів ст.139 КАС України.

Керуючись ст.ст. 19, 139, 205, 229, 241-247, 250, 255, 293, 295, 297 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

В И Р І Ш И В:

Адміністративний позов ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , код НОМЕР_1 ) до Вовчанської міської ради (вул. Соборна, буд. 92, м. Вовчанськ, Харківська область, 62504, ) про визнання незаконним та скасування рішення задовольнити.

Визнати незаконним та скасувати рішення Вовчанської міської ради від 28.04.2021 № 4.132-VIII "Про затвердження протоколу від 21 квітня 2021 року про проведення повторного жеребкування щодо земельних ділянок (земельних часток (паїв)) колишнього КСП "Молнія".

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Вовчанської міської ради (вул. Соборна, буд. 92, м. Вовчанськ, Харківська область, 62504, ) на користь ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , код НОМЕР_1 ) витрати на сплату судового збору у сумі 908 (дев`ятсот вісім) грн 00 коп.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

До визначення Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів), можливості вчинення передбачених цим Кодексом дій з використанням підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди за правилами, що діяли до набрання чинності редакцією Кодексу адміністративного судочинства України від 15.12.2017.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення (ухвали) суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення у повному обсязі виготовлено 26 липня 2021 року.

Суддя О.Г. Котеньов