Справа № 160/10408/21
Суддя: Турова Олена Михайлівна
Дата ухвалення: 2021-07-26 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

26 липня 2021 року Справа №160/10408/21

Суддя Дніпропетровського окружного адміністративного суду Турова О.М., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області про визнання протиправною та скасування вимоги про сплату боргу (недоїмки) і зобов`язання вчинити певні дії ,-

ВСТАНОВИВ:

29.06.2021 року до Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області, в якій позивач просить:

- визнати протиправною та скасувати вимогу про сплату боргу (недоїмки) з єдиного внеску на загальнообов`язкове соціальне страхування за №Ф-113469-14/61-У від 04.02.2020 на суму заборгованості 29293,44 грн., яка винесена Головним управлінням ДПС у Дніпропетровській області;

- визнати протиправною та скасувати вимогу про сплату боргу (недоїмки) з єдиного внеску на загальнообов`язкове соціальне страхування за №Ф-113469-14/61 від 08.02.2020 на суму заборгованості 37788,74 грн., яка винесена Головним управлінням ДПС у Дніпропетровській області;

Відповідно до витягу з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 29.06.2021 року зазначена вище справа розподілена судді Туровій О.М.

Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 05 липня 2021 року позовна заява була залишена без руху та позивачеві надано строк - десять днів з дня отримання копії цієї ухвали, для усунення недоліків шляхом подання до суду: заяви про поновлення строку звернення до суду із зазначенням поважних причин пропуску строку звернення до суду та доказів на підтвердження поважності цих причин.

На виконання вимог вказаної ухвали суду від 05 липня 2021 року позивачем подано до суду 20.07.2021 року заяву про поновлення строку звернення до суду.

В обґрунтування поважності причин такого пропуску позивач зазначає, що останньому з Єдиного реєстру боржників стало відомо про те, що Амур-Нижньодніпровським відділом державної виконавчої служби міста Дніпра Головного територіального управління юстиції у Дніпропетровській області, стосовно нього відкрите виконавче провадження за №63337230. В подальшому, з метою отримання копій виконавчих документів на підставі яких відкрито вищезазначене виконавче провадження, позивач звернувся до Амур-Нижньодніпровським відділу державної виконавчої служби міста Дніпра Головного територіального управління юстиції у Дніпропетровській області, де останньому в усній формі пояснили, що дане виконавче провадження відкрито на підставі вимоги про сплату боргу (недоїмки) з єдиного внеску на загальнообов`язкове соціальне страхування, яка винесена Головним управлінням ДПС у Дніпропетровській області. Для з`ясування підстав виникнення такої недоїмки щодо сплати єдиного внеску на загальнообов`язкове соціальне страхування, позивач звернувся до відповідача, який листом від 08.06.2021 р. №35398/6/04-36-24-06 повідомив останньому про наявність у нього заборгованості зі сплати єдиного внеску в інтегрованій картці платника по коду бюджетної класифікації (КБК)71040000 станом на 08.06.2021 р. у розмірі 37788,74 грн. та відповідне винесення спірних вимог про сплату боргу (недоїмки) №Ф-113469-14/61-У від 04.02.2020 та №Ф-113469-14/61 від 08.02.2020. Крім того, за твердженням позивача, він не міг звернутися до Дніпропетровського окружного адміністративного суду 18.07.2021 року, оскільки для доведення факту того, що останній працює на посаді директора ТОВ «ДНІПРО КЕЙСИНГ», і за нього ЄСВ повинно сплачуватись саме цим підприємством, він звернувся до Пенсійного фонду України для отримання форми ОК-7 та після її отримання, а саме 22.06.2021 року звернувся до суду за захистом своїх прав з цим позовом.

Відповідно до ч.1, абз.1 ч. 2 ст. 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами. Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Згідно з преамбулою Закону України "Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування" цей Закон визначає правові та організаційні засади забезпечення збору та обліку єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, умови та порядок його нарахування і сплати та повноваження органу, що здійснює його збір та ведення обліку.

Так, абз.4-5 ч.4 ст.25 Закону України "Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування" передбачено, що платник єдиного внеску зобов`язаний протягом десяти календарних днів з дня надходження вимоги про сплату недоїмки сплатити суми недоїмки та штрафів разом з нарахованою пенею. У разі незгоди з розрахунком суми недоїмки платник єдиного внеску узгоджує її з органом доходів і зборів шляхом оскарження вимоги про сплату єдиного внеску в адміністративному або судовому порядку.

Скарга на вимогу про сплату єдиного внеску подається до органу доходів і зборів вищого рівня у письмовій формі протягом десяти календарних днів, що настають за днем отримання платником єдиного внеску вимоги про сплату єдиного внеску, з повідомленням про це органу доходів і зборів, який прийняв вимогу про сплату єдиного внеску (абз. 6 ч. 4 ст. 25 Закону України "Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування").

Положеннями абзаців 7, 9 частини четвертої статті 25 Закону України "Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування" передбачено, що орган доходів і зборів, який розглядає скаргу платника єдиного внеску, зобов`язаний прийняти вмотивоване рішення та надіслати його платнику єдиного внеску протягом 30 календарних днів, наступних за днем отримання скарги, на адресу платника єдиного внеску поштою з повідомленням про вручення або надати йому під розписку. Якщо протягом цього строку вмотивоване рішення органом доходів і зборів не надсилається платнику єдиного внеску, така скарга вважається повністю задоволеною на користь платника єдиного внеску. У разі якщо згоди з органом доходів і зборів не досягнуто, платник єдиного внеску зобов`язаний сплатити суми недоїмки та штрафів разом з нарахованою пенею протягом десяти календарних днів з дня надходження рішення відповідного органу доходів і зборів або оскаржити вимогу до органу доходів і зборів вищого рівня чи в судовому порядку.

Згідно з ч.1 та ч.2 ст.123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку. Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Разом з цим, ч.1 ст.121 КАС України визначено, що суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Поважними причинами визнаються лише ті обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій та підтверджені належними доказами. Питання про поважність причин пропуску процесуального строку оцінюються судом на власний розсуд, в кожному конкретному випадку.

З урахуванням положень ст. ст. 122, 123 КАС України обов`язок доказування поважності причин пропуску строку звернення до суду покладений на позивача.

Оцінюючи обставини, що перешкоджали реалізації процесуального права на звернення до суду, на які позивач посилається як на поважні, суд виходить з оцінки та аналізу всіх наведених у заяві доводів і з того, чи мав позивач за таких обставин можливість своєчасно реалізувати право на звернення до суду (чи відсутні були вагомі перешкоди, труднощі для реалізації цього права).

Рішенням Європейського Суду з прав людини по справі Іліан проти Туреччини встановлено, що правило встановлення обмежень до суду у зв`язку з пропуском строку звернення до суду, повинно застосовуватися з певною гнучкістю і без надзвичайного формалізму, воно не застосовується автоматично і не має абсолютного характеру; перевіряючи його виконання, слід звертати увагу на обставини справи.

Верховний Суд у постанові від 23.10.2018р. у справі №569/16060/17 роз`яснив, що у визначенні моменту і виникнення права на позов мають значення дві обставини: об`єктивна - наявність факту порушеного права, суб`єктивна - особа дізналася або повинна була дізнатись про факт порушення права. З урахуванням особливостей конкретних правовідносин початок перебігу строку звернення до адміністративного суду може бути пов`язаний із різними юридичними фактами та їх оцінкою. При цьому, слід врахувати, що пропуск цього строку не є безумовною підставою для залишення адміністративного позову без розгляду, оскільки за наявності поважних причин його пропуску такий строк може бути поновлено судом за заявою особи, яка його подала.

Також суд касаційної інстанції роз`яснив, що обов`язковою умовою для залишення адміністративного позову без розгляду є не лише встановлення факту пропуску строку звернення до суду, а й відсутність підстав вважати, що такий строк пропущений з поважних причин.

Відповідно до ч.5 ст.242 КАС України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Зважаючи на наведене, суд доходить висновку, що причини пропуску строку звернення до суду з позовом, вказані позивачем у заяві про його поновлення, є поважними, оскільки останній після того, як дізнався про існування спірних вимог про сплату боргу (недоїмки) одразу звернувся до суду з позовом, і хоча з пропуском встановленого законом строку, проте, через поважні причини (отримання доказів того, що за нього сплачував ЄСВ його роботодавець), а сам пропуск строку є ненадто тривалим (два дні). Отже, такий строк підлягає поновленню.

Позовна заява відповідає вимогам, встановленим статтями 160, 161, 171 Кодексу адміністративного судочинства України, підсудна Дніпропетровському окружному адміністративному суду та підлягає розгляду в порядку спрощеного позовного провадження згідно з приписами згідно з приписами частин 1, 2 статті 257, частини 5 статті 262 Кодексу адміністративного судочинства України.

Частиною 3 статті 257 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що при вирішенні питання про розгляд справи за правилами спрощеного або загального позовного провадження суд враховує: значення справи для сторін; обраний позивачем спосіб захисту; категорію та складність справи; обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначати експертизу, викликати свідків тощо; кількість сторін та інших учасників справи; чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес; думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.

Відповідно до п.20 ч.1 ст.4 Кодексу адміністративного судочинства України адміністративна справа, у якій характер спірних правовідносин, предмет доказування та склад учасників тощо не вимагають проведення підготовчого провадження та (або) судового засідання для повного та всебічного встановлення її обставин - є адміністративною справою незначної складності (малозначною справою).

Так, відповідно до ч.1 ст.257 КАС України за правилами спрощеного позовного провадження розглядаються справи незначної складності.

Згідно з п.10 ч.6 ст.12 Кодексу адміністративного судочинства України для цілей цього Кодексу справами незначної складності є інші справи, у яких суд дійде висновку про їх незначну складність, за винятком справ, які не можуть бути розглянуті за правилами спрощеного позовного провадження.

Зважаючи на те, що дана справа відноситься до справ незначної складності, враховуючи характер спірних відносин, склад учасників та предмет доказування, що не вимагають проведення судового засідання для повного та всебічного встановлення обставин справи, суд вважає за можливе розглядати дану справу за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (у письмовому провадженні).

Підстави для повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження у справі також відсутні.

Крім того, 20.07.2021 року, позивачем було подано клопотання про витребування доказів, відповідно до якого останній просив витребувати у Головного управління ДПС у Дніпропетровській області засвідчені належним чином копії наступних документів: недоїмку з єдиного внеску на загальнообов`язкове соціальне страхування за №Ф-113469-14/61-У від 04.02.2020 на суму заборгованості 29293,44 грн., яка винесена Головним управлінням ДПС у Дніпропетровській області та недоїмку з єдиного внеску на загальнообов`язкове соціальне страхування за №Ф-113469-14/61-У від 08.02.2020 на суму заборгованості 37788,74 грн., яка винесена Головним управлінням ДПС у Дніпропетровській області.

Відповідно до частини першої статті 72 Кодексу адміністративного судочинства України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Частиною 1 статті 80 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що учасник справи, у разі неможливості самостійно надати докази, вправі подати клопотання про витребування доказів судом.

Частиною четвертою статті 9 КАС України визначено обов`язок суду вжити визначені законом заходи, необхідні для з`ясування всіх обставин у справі, у тому числі щодо виявлення та витребування доказів з власної ініціативи.

Статтею 73 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування.

З метою виконання обов`язку, покладеного на суд частиною четвертою статті 9 КАС України, щодо вжиття визначених законом заходів, необхідних для з`ясування всіх обставин у справі, суд дійшов висновку часткове задоволення клопотання позивача та необхідності витребування від Головного управління ДПС у Дніпропетровській області належним чином засвідчених копій вимог про сплату боргу (недоїмки) з єдиного внеску на загальнообов`язкове соціальне страхування №Ф-113469-14/61 від 08.02.2020 та №Ф-113469-14/61-У від 04.02.2020, винесених Головним управлінням ДПС у Дніпропетровській області, а також детального розрахунку недоїмки зі сплати єдиного внеску, визначений у цих вимогах про сплату боргу (недоїмки) із зазначенням за які періоди та в яких сумах вона виникла та на підставі чого була нарахована.

Керуючись статтями 171, 257, 259-262 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя -

УХВАЛИВ:

Заяву ОСОБА_1 про поновлення строку звернення до адміністративного суду - задовольнити.

Визнати поважними причини пропуску строку звернення до суду з цим позовом та поновити ОСОБА_1 строк звернення з позовом до адміністративного суду.

Прийняти позовну заяву до розгляду та відкрити провадження в адміністративній справі №160/10408/21 за позовом ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області про визнання протиправною та скасування вимоги про сплату боргу (недоїмки) і зобов`язання вчинити певні дії.

Розглядати справу за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) учасників справи (у письмовому провадженні) за наявними у справі матеріалами з 26.08.2021 року у приміщенні Дніпропетровського окружного адміністративного суду за адресою: 49089, м. Дніпро, вул. Академіка Янгеля, 4, зала судових засідань №11.

Здійснювати розгляд адміністративної справи одноособово суддею Туровою О.М.

Встановити відповідачу строк для подання відзиву на позов протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання копії цієї ухвали, разом із доказами, які підтверджують обставини, на яких ґрунтуються заперечення відповідача, а також зобов`язати відповідача надати до суду разом із відзивом на позов документи, що підтверджують надання відзиву і доданих до нього доказів іншим учасникам справи.

Відповідно до частини 4 статті 159 Кодексу адміністративного судочинства України, неподання суб`єктом владних повноважень відзиву на позов без поважних причин може бути кваліфіковано судом як визнання позову.

Встановити позивачеві строк для подання відповіді на відзив протягом п`яти днів з дня отримання відзиву на позов, а також зобов`язати позивача надати до суду разом із відповіддю на відзив документи, що підтверджують надання відповіді на відзив і доданих до неї доказів іншим учасникам справи

Встановити відповідачу строк для подання заперечень на відповідь на відзив протягом п`яти днів з дня отримання відповіді на відзив, а також зобов`язати відповідача надати до суду разом із запереченням на відповідь на відзив документи, що підтверджують надання заперечень на відповідь на відзив і доданих до неї доказів іншим учасникам справи.

Клопотання позивача про витребування доказів задовольнити частково

Витребувати у Головного управління ДПС у Дніпропетровській області:

- належним чином засвідчену копію вимоги про сплату боргу (недоїмки) з єдиного внеску на загальнообов`язкове соціальне страхування №Ф-113469-14/61 від 04.02.2020 на суму заборгованості 29293,44 грн., а також детальний розрахунок недоїмки зі сплати єдиного внеску, визначений у цій вимозі про сплату боргу (недоїмки) із зазначенням за які періоди та в яких сумах вона виникла та на підставі чого була нарахована;

- належним чином засвідчену копію вимоги про сплату боргу (недоїмки) з єдиного внеску на загальнообов`язкове соціальне страхування №Ф-113469-14/61 від 08.02.2020 на суму заборгованості 37788,74 грн., а також детальний розрахунок недоїмки зі сплати єдиного внеску, визначений у цій вимозі про сплату боргу (недоїмки) із зазначенням за які періоди та в яких сумах вона виникла та на підставі чого була нарахована;

Витребувати у ОСОБА_2 :

- належним чином засвідчену копію трудової книжки ОСОБА_1 ;

- довідку з місця роботи ОСОБА_1 за період 2017-2020 р.р. щодо працевлаштування останнього;

- довідку Головного управління Пенсійного фонду України в Дніпропетровській області (форми ОК-07) за період 2017-2020 р.р.;

- інформацію та докази на її підтвердження відносно того, чи був позивач зареєстрований, як суб`єкт підприємницької діяльності фізична особа з 08.02.2001р. та чи звертався він до державного реєстратора задля підтвердження чинності свідоцтва про таку реєстрацію.

Інформацію щодо даної адміністративної справи учасники справи можуть отримати на офіційному порталі судової влади України у мережі Інтернет (веб-адреса сторінки: http://adm.dp.court.gov.ua/sud0470/gromadyanam/csz/).

Копію ухвали надіслати особам, які беруть участь у справі, відповідачу разом з ухвалою надіслати копію позовної заяви.

Повідомити відповідача, що він, як суб`єкт владних повноважень, згідно із приписами п.12 ч.9 ст. 171 Кодексу адміністративного судочинства України може отримати наявні у суді матеріали, які підлягають врученню відповідачу (зокрема - примірник позовної заяви та доданих до неї документів) - безпосередньо у суді (адреса: м. Дніпро вул. Академіка Янгеля, 4).

Ухвала набирає законної сили в порядку статті 256 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржена в строки передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України окремо від рішення суду у випадку, передбаченому п.5 ч. 1 статті 294 Кодексу адміністративного судочинства України.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи ухвала суду оскаржується до Третього апеляційного адміністративного суду через Дніпропетровський окружний адміністративний суд відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 Розділу VII Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України.

Ухвала набирає законної сили в порядку статті 256 Кодексу адміністративного судочинства України та оскарженню не підлягає.

Суддя: О.М. Турова