Справа № 280/496/21
Суддя: Конишева Олена Василівна
Дата ухвалення: 2021-07-21 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЗАПОРІЗЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

ПРО ЗАЛИШЕННЯ ПОЗОВНОЇ ЗАЯВИ БЕЗ РОЗГЛЯДУ

21 липня 2021 року Справа № 280/496/21 м.Запоріжжя
Суддя Запорізького окружного адміністративного суду Конишева О.В., розглянув в порядку письмового провадження адміністративну справу

за позовом ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 )

до Військової частини НОМЕР_2 ( АДРЕСА_2 , код ЕДРПОУ НОМЕР_3 )

про визнання відмови протиправною та зобов`язання вчинити певні дії,

ВСТАНОВИВ:
20.01.2021 до Запорізького окружного адміністративного суду надійшов адміністративний позов ОСОБА_1 (далі позивач) до Військової частини НОМЕР_2 (далі - відповідач), в якому позивач просить суд:

визнати протиправною відмову Військової частини НОМЕР_2 , щодо не нарахування та не виплати ОСОБА_1 середнього заробітку за час затримки при звільненні з 27.06.2018 року по день фактичної виплати, а саме по 25.11.2020 року;

стягнути з Військової частини НОМЕР_2 на користь ОСОБА_1 середній заробіток за час затримки при звільненні з 27.06.2018 року по 25.11.2020 року включно у розмірі 243 052,74 грн.

Ухвалою суду від 25.01.2021 відкрито провадження у справі та призначено справу до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження без виклику учасників справи (у письмовому провадженні).

Ухвалою суду від 31.03.2021 перейдено до розгляду справи № 280/496/21, за правилами загального позовного провадження, призначено підготовче засідання на 26.04.2021.

Ухвалою суду від 26.04.2021 продовжено строк проведення підготовчого провадження на 30 днів, підготовче засідання відкладено на 14.06.2021.

Від представника відповідача 14.06.2021 до суду надійшла заява про залишення позовної заяви без розгляду, оскільки позивачем пропущено строк звернення до суду. Відповідач зазначає, що відповідно до ст.122 КАС України строк звернення до суду з приводу проходження і звільнення з публічної служби складає один місяць.

Ухвалою суду від 14.06.2021 позовну заяву ОСОБА_1 залишено без руху. Зазначено, що недоліки позовної заяви можуть бути усунуті шляхом подання до суду заяви про поновлення строку звернення до суду із цим позовом та докази поважності причин його пропуску.

01.07.2021 до суду від позивача надійшла заява про поновлення строку звернення до суду.

У зв`язку з тим, що суддя Запорізького окружного адміністративного суду Конишева О.В. перебувала у відпустці, розгляд питання про поновлення строку звернення до суду проводиться першого робочого дня.

Суд, розглянувши заяву позивача про поновлення пропущеного строку звернення до суду, дослідивши матеріали справи, дійшов висновку, що позовна заява підлягає залишенню без розгляду, з огляду на наступне.

Згідно витягу з наказу командира військової частини НОМЕР_2 (по строковій частині) від 27.06.2018 №170 старшину військової служби за контрактом ОСОБА_1 , звільнено у запас відповідно до п. 2 пп.а ч.5 ст.26 Закону України «Про військовий обов`язок і військову службу».

З 27.06.2018 позивача виключено із списків особового складу частини, всіх видів забезпечення та направлено до Оріхівського районного військового комісаріату Запорізької області.

Рішенням Запорізького окружного адміністративного суду від 11.08.2020 року по справі №280/3937/20, зокрема, зобов`язано Військову частину НОМЕР_2 нарахувати та виплатити ОСОБА_1 індексацію грошового забезпечення за період з 01.01.2014 по 27.06.2018.

На виконання вказаного рішення позивачу 25.11.2020 виплачено індексацію грошового забезпечення в сумі 2847,18 грн., що підтверджується копією платіжного доручення від 24.11.2020.

10.12.2020 року позивач звернувся до Військової частини НОМЕР_2 із заявою про нарахування та виплату йому середньомісячного заробітку за час затримки розрахунку при звільненні, а саме з 27.06.2018 року по день фактичної виплати.

Листом № 7125 від 18.12.2020 року Військова частина НОМЕР_2 повідомила позивача, що на військовослужбовців не поширюється Кодекс законів про працю України, питання оплати військовослужбовців врегульовано спеціальним законом.

Позивач, вважаючи наявним у нього права на отримання середнього заробітку за весь період затримки такого розрахунку, звернувся до суду з даним позовом.

Тобто, предметом даного адміністративного спору є стягнення середнього заробітку за затримку розрахунку при звільненні.

Відповідно до частини першої статті 233 КЗпП України працівник може звернутися з заявою про вирішення трудового спору безпосередньо до районного, районного у місті, міського чи міськрайонного суду в тримісячний строк з дня, коли він дізнався або повинен був дізнатися про порушення свого права, а у справах про звільнення - в місячний строк з дня вручення копії наказу про звільнення або з дня видачі трудової книжки.

За змістом частини другої статті 233 КЗпП України у разі порушення законодавства про оплату праці працівник має право звернутися до суду з позовом про стягнення належної йому заробітної плати без обмеження будь-яким строком.

У Рішенні від 22 лютого 2012 року у справі №4-рп/2012 Конституційний Суд України роз`яснив, що в аспекті конституційного звернення положення частини першої статті 233 Кодексу законів про працю України у взаємозв`язку з положеннями статей 116, 117, 237-1 цього кодексу слід розуміти так, що для звернення працівника до суду з заявою про вирішення трудового спору щодо стягнення середнього заробітку за весь час затримки по день фактичного розрахунку при звільненні та про відшкодування завданої при цьому моральної шкоди встановлено тримісячний строк, перебіг якого розпочинається з дня, коли звільнений працівник дізнався або повинен був дізнатися про те, що власник або уповноважений ним орган, з вини якого сталася затримка виплати всіх належних при звільненні сум, фактично з ним розрахувався.

Слід зазначити, що спірні відносини пов`язані зі звільненням з публічної служби, тому під час обчислення строку звернення до суду із позовом цієї категорії застосуванню підлягають саме положення КАС України, як норми спеціального процесуального закону.

Вказана правова позиція висловлена Верховним Судом у постанові від 04 грудня 2019 року у справі №815/2681/17, у постанові від 22 січня 2020 року у справі №620/1982/19, у постанові від 11 лютого 2021 року у справі №240/532/20.

За правилами частини першої статті 122 КАС України адміністративний позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Відповідно до частини третьої статті 122 КАС України для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

З аналізу зазначених положень процесуального закону слідує, що законодавець виходить не тільки з безпосередньої обізнаності особи про факти порушення її прав, а й об`єктивної можливості цієї особи знати про такі факти.

Для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк (частина п`ята статті 122 цього Кодексу).

У даній категорії справ законодавець визнав строк в один місяць достатнім для того, щоб особа, яка вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушено її права, свободи чи інтереси, визначилася, чи звертатиметься вона до суду з позовом за їх захистом.

Як зазначалося вище, позивач був звільнений зі служби 27.06.2018 та остаточний розрахунок проведено 25.11.2020 року, проте до суду з цим позовом позивач звернувся лише 15.01.2021 року, тобто більш як через місяць після отримання належних останньому коштів в рахунок компенсації за додаткову відпустку.

Суд не приймає до уваги посилання позивача на те, що до суду позивач звернувся після того, як отримав від відповідача відмову у виплаті середнього заробітку за затримку розрахунку при звільненні, оскільки отримання позивачем листа від відповідача у відповідь на його заяву не змінює момент, з якого така особа повинна була дізнатись про порушення своїх прав.

Зважаючи на обставини цієї справи у співвідношенні з правовим регулюванням спірних відносин, суд приходить до переконання про необхідність залишення позову без розгляду, а також зауважує що позивачем не наведено обставин, які б давали підстави для висновку про наявність об`єктивних, тобто таких, що не залежали від волі позивача, обставин, які б зумовили поважність пропуску встановленого процесуальним законом строку звернення до суду у цій категорії спорів.

В аспекті наведеного слід зазначити, що інститут строків у адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності в публічно-правових відносинах та стимулює суд і учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Строки звернення до адміністративного суду з позовом обмежують час, протягом якого такі правовідносини вважаються спірними. Після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Отже, позивач звернувся до адміністративного суду з пропуском установленого процесуальним законом місячного строку.

З урахуванням викладеного, зважаючи на обставини цієї справи у співвідношенні з правовим регулюванням спірних відносин, суд приходить до висновку, про необхідність залишення позову без розгляду.

Відповідно до ч. 4 ст.123 КАС України якщо після відкриття провадження у справі суд дійде висновку, що викладений в ухвалі про відкриття провадження у справі висновок суду про визнання поважними причин пропуску строку звернення до адміністративного суду був передчасним, і суд не знайде інших підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

З поданої позовної заяви та матеріалів справи не вбачається поважних причин для пропуску позивачем строку звернення до суду.

На підставі викладеного та керуючись ст.122,123,243,248 КАС України,

УХВАЛИВ:
Позовну заяву ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) до Військової частини НОМЕР_2 ( АДРЕСА_2 , код ЕДРПОУ НОМЕР_3 ) -залишити без розгляду.

Копію ухвали направити сторонам по справі.

Ухвала набирає законної сили з моменту підписання.

Відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 частини 1 Перехідних положень КАС України ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Третього апеляційного адміністративного суду через Запорізький окружний адміністративний суд шляхом подачі апеляційної скарги, з подачею її копії відповідно до кількості осіб, які беруть участь у справі протягом 15 днів з дня її підписання.

Суддя О.В.Конишева