Справа № 340/118/21
Суддя: Круговий О.О.
Дата ухвалення: 2021-07-20 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

і м е н е м У к р а ї н и

20 липня 2021 року м. Дніпросправа № 340/118/21

Третій апеляційний адміністративний суд

у складі колегії суддів: головуючого - судді Кругового О.О. (доповідач),

суддів: Прокопчук Т.С., Шлай А.В.,

розглянувши в порядку письмового провадження в м. Дніпрі апеляційну скаргу Головного управління ДПС у Кіровоградській області

на рішення Кіровоградського окружного адміністративного суду від 30.04.2021 року (суддя суду першої інстанції Черниш О.А.) в адміністративній справі №340/118/21 за позовом агрофірми «Хлібороб» у формі товариства з обмеженою відповідальністю до Головного управління ДПС у Кіровоградській області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення рішення,-

ВСТАНОВИВ:

14 січня 2021 року агрофірма «Хлібороб» у формі товариства з обмеженою відповідальністю звернулось до суду з адміністративним позовом, в якому просило: визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення - рішення форми "ПС" № від 23.09.2020 року.

Позов мотивовано тим, що спірним рішенням на підставі акту камеральної перевірки №000010/11-28-04-11/30702633 від 23.09.2020 року до АФ "Хлібороб" застосовано штраф у розмірі 1020 грн. за несвоєчасне подання розрахунку форми 1ДФ за 2 квартал 2019 року. Позивач не погоджується з цим рішенням, оскільки воно прийняте в день складання акту камеральної перевірки, а саме 23.09.2020 року, акт йому попередньо не вручався, тож він був позбавлений права на подання заперечень до акту перевірки та додаткових пояснень. Також посилається на те, що відповідачем порушено строки проведення камеральної перевірки, установлені п.76.3 ст.76 ПК України, та вимоги щодо оформлення податкового повідомлення-рішення, позаяк у ньому відсутнє посилання на норму Податкового кодексу України, у зв`язку з порушенням якої винесене це рішення.

Рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 30.04.2021 року адміністративний позов задоволено. Визнано протиправним та скасовано податкове повідомлення-рішення ГУ ДПС у Кіровоградській області форми "ПС" № від 23.09.2020 року. Стягнуто на користь агрофірми "Хлібороб" у формі товариства з обмеженою відповідальністю судові витрати на сплату судового збору в сумі 2270 грн. за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у Кіровоградській області.

Не погодившись з рішенням суду першої інстанції відповідач звернувся з апеляційною скаргою, в якій посилаючись на порушення судом вимог норм матеріального та процесуального суду просить оскаржуване рішення суду скасувати та прийняти нову постанову про відмову в задоволенні позовних вимог.

Апеляційна скарга обґрунтована тим, що ГУ ДПС у Кіровоградській області проведено камеральну перевірку податкового розрахунку сум доходу, нарахованого (сплаченого) на користь фізичних осіб, і сум утриманого з них податку, поданого АФ "Хлібороб" за 2 квартал 2019 року, та встановлено, що ним цей розрахунок подано несвоєчасно, чим порушено пп.49.18.1 п.49.18 ст.49, п.172.4 ст.172, п.174.4 ст.174 ПК України. Виявлене порушення стало підставою для притягнення позивача до відповідальності, передбаченої п.119.2 ст.119 ПК України, та прийняття податкового повідомлення - рішення № від 23.09.2020 року про застосування штрафної санкції у розмірі 1020 грн. Доводячи правомірність спірного податкового повідомлення - рішення, стверджуючи, що позивач 25.11.2020 року сплатив накладений на нього штраф та таким чином визнав факт порушення ним податкового законодавства, представник відповідача просила суд у задоволенні позову відмовити через відсутність предмету спору.

Від позивача на адресу суду надійшов відзив на апеляційну скаргу, в якому посилаючись на обґрунтування адміністративного позову, просить суд апеляційну скаргу залишити без задоволення, а рішення суду залишити без змін.

Дослідивши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, відзиву на неї, перевіривши правильність застосування судом норм матеріального та процесуального права, надану правову оцінку досліджених судом доказів по справі, суд апеляційної інстанції приходить до висновку про відсутність підстав для задоволення апеляційної скарги з огляду на наступне.

Судом першої інстанції встановлено та матеріалами справи підтверджено, що Агрофірма "Хлібороб" у формі товариства з обмеженою відповідальністю з 18.01.2000 року зареєстрована як юридична особа, перебуває на податковому обліку в ГУ ДПС у Кіровоградській області.

У вересні 2020 року посадовою особою ГУ ДПС у Кіровоградській області проведено камеральну перевірку АФ "Хлібороб", про що складено акт №000010/11-28-04-11/30702633 від 23.09.2020 року. Перевіркою встановлено, що АФ "Хлібороб" несвоєчасно подано податковий розрахунок сум доходу, нарахованого (сплаченого) на користь фізичних осіб, і сум утриманого з них податку за 2 квартал 2019 року, чим порушено пп.49.18.1 п.49.18 ст.49, п.172.4 ст.172, п.174.4 ст.174 ПК України, за що передбачена відповідальність п.119.2 ст.119 ПК України.

На підставі цього акту ГУ ДПС у Кіровоградській області винесено податкове повідомлення-рішення форми "ПС" № від 23.09.2020 року, яким до АФ "Хлібороб" застосовано штраф у розмірі 1020 грн. за платежем податок на доходи фізичних осіб.

Цей акт та податкове повідомлення-рішення 24.09.2020 року направлені на адресу АФ "Хлібороб" та вручені йому 28.09.2020 року.

Не погодившись з цим податковим повідомленням - рішенням, позивач подав на нього скаргу до ДПС України, направивши її поштою 09.10.2020 року.

Рішенням ДПС України №34290/6/99-00-06-02-04-06 від 04.12.2020 року скаргу АФ "Хлібороб" залишено без задоволення.

Отримавши це рішення 14.12.2020 року, позивач 12.01.2021 року звернувся до суду з даним позовом.

Вирішуючи спір між сторонами та задовольняючи позовні вимоги суд першої інстанції виходив з того, що відповідачем порушено строки прийняття оскаржуваного податкового повідомлення рішення, у зв`язку з чим, воно підлягає скасуванню в судовому порядку.

Суд апеляційної інстанції погоджується з рішенням суду першої інстанції з огляду на наступне.

Відповідно до пункту 75.1 статті 75 ПК України контролюючі органи мають право проводити камеральні, документальні (планові або позапланові; виїзні або невиїзні) та фактичні перевірки.

Камеральні та документальні перевірки проводяться контролюючими органами в межах їх повноважень виключно у випадках та у порядку, встановлених цим Кодексом, а фактичні перевірки - цим Кодексом та іншими законами України, контроль за дотриманням яких покладено на контролюючі органи.

Згідно з підпунктом 75.1.1 пункту 75.1 статті 75 ПК України (у редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин) камеральною вважається перевірка, яка проводиться у приміщенні контролюючого органу виключно на підставі даних, зазначених у податкових деклараціях (розрахунках) платника податків, та даних системи електронного адміністрування податку на додану вартість (даних центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, в якому відкриваються рахунки платників у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, даних Єдиного реєстру податкових накладних та даних митних декларацій), а також даних Єдиного реєстру акцизних накладних та даних системи електронного адміністрування реалізації пального та спирту етилового.

Предметом камеральної перевірки також може бути своєчасність подання податкових декларацій (розрахунків) та/або своєчасність реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних, акцизних накладних та/або розрахунків коригування до акцизних накладних у Єдиному реєстрі акцизних накладних, виправлення помилок у податкових накладних та/або своєчасність сплати узгодженої суми податкового (грошового) зобов`язання виключно на підставі даних, що зберігаються (опрацьовуються) у відповідних інформаційних базах.

Відповідно до пунктів 76.1, 76.2, 76.3 статті 76 ПК України камеральна перевірка проводиться посадовими особами контролюючого органу без будь-якого спеціального рішення керівника такого органу або направлення на її проведення. Камеральній перевірці підлягає вся податкова звітність суцільним порядком. Згода платника податків на перевірку та його присутність під час проведення камеральної перевірки не обов`язкова.

Порядок оформлення результатів камеральної перевірки здійснюється відповідно до вимог статті 86 цього Кодексу.

Камеральна перевірка податкової декларації або уточнюючого розрахунку може бути проведена лише протягом 30 календарних днів, що настають за останнім днем граничного строку їх подання, а якщо такі документи були надані пізніше, - за днем їх фактичного подання. Камеральна перевірка з інших питань проводиться з урахуванням строків давності, визначених статтею 102 цього Кодексу.

Згідно із пунктом 86.2 статті 86 ПК України за результатами камеральної перевірки у разі встановлення порушень складається акт у двох примірниках, який підписується посадовими особами такого органу, які проводили перевірку, і після реєстрації у контролюючому органі вручається або надсилається для підписання протягом трьох робочих днів платнику податків у порядку, визначеному статтею 42 цього Кодексу.

Відповідно до підпункту 17.1.6 пункту 17.1 статті 17 ПК України платник податків має право бути присутнім під час проведення перевірок та надавати пояснення з питань, що виникають під час таких перевірок, та за власною ініціативою пояснення з питань, що не запитувалися контролюючим органом, ознайомлюватися та отримувати акти (довідки) перевірок, проведених контролюючими органами, перед підписанням актів (довідок) про проведення перевірки, у разі наявності зауважень щодо змісту (тексту) складених актів (довідок) підписувати їх із застереженням та подавати контролюючому органу письмові заперечення в порядку, встановленому цим Кодексом.

Пунктом 86.7 статті 86 ПК України передбачено, що у разі незгоди платника податків або його представників з висновками перевірки чи фактами і даними, викладеними в акті (довідці) перевірки, вони мають право подати свої заперечення та/або додаткові документи в порядку, визначеному пунктом 44.7 статті 44 цього Кодексу, до контролюючого органу, який проводив перевірку платника податків, протягом 10 робочих днів з дня, наступного за днем отримання акта (довідки). Такі заперечення та/або додаткові документи розглядаються контролюючим органом протягом семи робочих днів, що настають за днем їх отримання (днем завершення перевірки, проведеної у зв`язку з необхідністю з`ясування обставин, що не були досліджені під час перевірки та зазначені у зауваженнях), та платнику податків надсилається відповідь у порядку, визначеному статтею 58 цього Кодексу, для надсилання (вручення) податкових повідомлень-рішень. Платник податків (його уповноважена особа та/або представник) має право брати участь у розгляді заперечень та/або додаткових документів, про що такий платник податків зазначає у запереченнях та/або листі про надання додаткових документів в порядку, визначеному пунктом 44.7 статті 44 цього Кодексу.

У разі якщо платник податків виявив бажання брати участь у розгляді його заперечень до акта перевірки та/або додаткових документів, зазначивши про це в запереченні та/або листі про надання додаткових документів у порядку, визначеному пунктом 44.7 статті 44 цього Кодексу, контролюючий орган зобов`язаний повідомити такому платнику податків про місце і час проведення такого розгляду. Таке повідомлення надсилається платнику податків не пізніше наступного робочого дня з дня отримання від нього заперечень та/або листа про надання додаткових документів у порядку, визначеному пунктом 44.7 статті 44 цього Кодексу, але не пізніше ніж за чотири робочі дні до дня їх розгляду. Повідомлення має бути надіслано у порядку, визначеному статтею 42 цього Кодексу.

Участь керівника (його заступника або уповноваженої особи) контролюючого органу у розгляді заперечень платника податків до акта перевірки є обов`язковою. Такі заперечення є невід`ємною частиною акта (довідки) перевірки.

Рішення про визначення грошових зобов`язань приймається керівником (його заступником або уповноваженою особою) контролюючого органу з урахуванням результатів розгляду заперечень платника податків (у разі їх наявності). Платник податків або його законний представник може бути присутнім під час прийняття такого рішення.

Згідно з пунктом 86.8 статті 86 ПК України податкове повідомлення-рішення приймається керівником (його заступником або уповноваженою особою) контролюючого органу протягом 15 робочих днів з дня, наступного за днем вручення платнику податків, його представнику або особі, яка здійснювала розрахункові операції, акта перевірки у порядку, передбаченому статтею 58 цього Кодексу, для надсилання (вручення) податкових повідомлень-рішень, а за наявності заперечень посадових осіб платника податків до акта перевірки та/або додаткових документів, поданих у порядку, визначеному пунктом 44.7 статті 44 цього Кодексу, приймається з урахуванням висновку про результати розгляду заперечень до акта перевірки та/або додаткових документів - протягом трьох робочих днів, наступних за днем розгляду заперечень та/або додаткових документів і надання (надсилання) письмової відповіді платнику податків.

Встановлені обставини справи свідчать, що спірне податкове повідомлення-рішення № від 23.09.2020 року прийнято контролюючим органом одночасно із складенням акту камеральної перевірки, тобто з порушенням порядку і строку, передбачених пунктами 86.7 та 86.8 статті 86 ПК України, що позбавило позивача права на подачу заперечень до цього акту протягом 10 робочих днів з дня його отримання та на розгляд таких заперечень.

Отже, оскільки спірне рішення про застосування до позивача штрафних (фінансових) санкцій прийнято з порушенням закону, тому воно підлягає скасуванню як протиправне.

Таке застосування норм пунктів 86.7 та 86.8 статті 86 ПК України відповідає правовим висновкам, наведеним у постановах Верховного Суду від 15.01.2019 року у справі №826/3576/15, від 09.04.2019 року у справі №826/19830/16, від 17.02.2020 року у справі №808/7101/15, від 28.09.2020 року у справі №520/2305/19, від 14.01.2021 року у справі №808/9011/15.

Також, суд апеляційної інстанції погоджується з висновками суду першої інстанції про порушення відповідачем строку проведення камеральної перевірки, передбаченого пунктом 76.3 статті 76 ПК України, оскільки камеральна перевірка податкового розрахунку сум доходу, нарахованого (сплаченого) на користь фізичних осіб, і сум утриманого з них податку за 2 квартал 2019 року, поданого позивачем 16.08.2019 року, проведена контролюючим органом поза межами 30-денного строку, визначеного цією нормою.

Доводи відповідача щодо того, що позивач сплатив накладений на нього штраф, що на думку відповідача, свідчить про відсутність предмету спорку, суд відхиляє та зазначає, що відповідно до пункту 54.6 статті 54 ПК України у разі, якщо сума грошового зобов`язання розраховується контролюючим органом, то платник податків не несе відповідальності за своєчасність, достовірність і повноту нарахування такої суми, проте несе відповідальність за своєчасне та повне погашення нарахованого узгодженого грошового зобов`язання і має право оскаржити зазначену суму в порядку, встановленому цим Кодексом.

Відповідно до пункту 56.18 статті 56 ПК України з урахуванням строків давності, визначених статтею 102 цього Кодексу, платник податків має право оскаржити в суді податкове повідомлення-рішення або інше рішення контролюючого органу у будь-який момент після отримання такого рішення. Рішення контролюючого органу, оскаржене в судовому порядку, не підлягає адміністративному оскарженню. Процедура адміністративного оскарження вважається досудовим порядком вирішення спору. При зверненні платника податків до суду з позовом щодо визнання протиправним та/або скасування рішення контролюючого органу грошове зобов`язання вважається неузгодженим до дня набрання судовим рішенням законної сили.

Згідно з пунктом 56.19 статті 56 ПК України у разі коли до подання позовної заяви проводилася процедура адміністративного оскарження, платник податків має право оскаржити в суді податкове повідомлення-рішення або інше рішення контролюючого органу про нарахування грошового зобов`язання протягом місяця, що настає за днем закінчення процедури адміністративного оскарження відповідно до пункту 56.17 цієї статті.

Позивач звернувся до суду з цим позовом з дотриманням установлених строків та процедури, а сплата ним спірної суми грошового зобов`язання, яке вважається неузгодженим, не позбавляє позивача права на судовий захист та не виключає скасування незаконного рішення у судовому порядку.

З урахуванням вищевикладеного, суд апеляційної інстанції приходить до висновку про те, що рішення суду першої інстанції є законним та обґрунтованим, підстави для зміни або скасування рішення суду відсутні.

Керуючись ст. 308, 311, 315, 316, 321, 325 КАС України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Головного управління ДПС у Кіровоградській області залишити без задоволення.

Рішення Кіровоградського окружного адміністративного суду від 30.04.2021 року в адміністративній справі №340/118/21 залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з моменту прийняття є остаточною та касаційному оскарженню не підлягає відповідно до ч. 5 ст. 328 КАС України.

Головуючий - суддя О.О. Круговий

суддя Т.С. Прокопчук

суддя А.В. Шлай