Справа № 160/11540/19
Суддя: Шальєва В.А.
Дата ухвалення: 2021-07-21 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

О К Р Е М А Д У М К А
Рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 24.12.2020 р. в справі № 160/11540/19 відмовлено у задоволенні позову ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області (далі - ГУНП) про визнання протиправним та скасування наказу від 15.04.2017 р. № 1549 «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності окремих поліцейських ГУНП» в частині накладення дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції на начальника сектору розшуку злочинців і зниклих громадян відділу кримінальної поліції Дніпровського ВП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_1 , визнання протиправним та скасування наказу від 18.04.2017 р. № 138 о/с «По особовому складу» в частині звільнення підполковника поліції ОСОБА_1 , начальника сектору розшуку злочинців і зниклих громадян відділу кримінальної поліції Дніпровського ВП ГУНП в Дніпропетровській області, поновлення ОСОБА_1 на посаді начальника сектору розшуку злочинців і зниклих громадян відділу кримінальної поліції Дніпровського ВП ГУНП в Дніпропетровській області.

Постановою Третього апеляційного адміністративного суду 21.07.2021 р. задоволена апеляційна скарга ОСОБА_1 , рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 24.12.2020 р. скасоване, ухвалено нове рішення, яким позов задоволено, визнано протиправним та скасовано наказ Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області від 15.04.2017 року № 1549 «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності окремих поліцейських ГУНП» в частині накладення дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції на начальника сектору розшуку злочинців і зниклих громадян відділу кримінальної поліції Дніпровського ВП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_1 ; визнано протиправним та скасовано наказ Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області від 18.04.2017 року № 138 о/с «По особовому складу» в частині звільнення підполковника поліції ОСОБА_1 , начальника сектору розшуку злочинців і зниклих громадян відділу кримінальної поліції Дніпровського ВП ГУНП в Дніпропетровській області; поновлено ОСОБА_1 на посаді начальника сектору розшуку злочинців і зниклих громадян відділу кримінальної поліції Дніпровського ВП ГУНП в Дніпропетровській області з 18.04.2017 року; стягнуто з Головного управління Національної поліції України в Дніпропетровській області на користь ОСОБА_1 середній заробіток за період вимушеного прогулу з 18.04.2017 року по 21.07.2021 року у розмірі 383678,48грн.

В ході апеляційного перегляду справи судом встановлено, що позивач з 01.08.1994 р. проходив службу в органах внутрішніх справ, з 07.11.2015 р. згідно із наказом № 1 о/с від 07.11.2015 р. прийнятий на службу в Національній поліції.

17.11.2015 р. позивач склав присягу працівника Національної поліції України.

Наказом ГУНП в Дніпропетровській області від 09.12.2016 р. № 352 о/о у зв`язку з проведенням реорганізації переміщено підполковника поліції ОСОБА_1 на посадуначальника сектора розшуку злочинців і зниклих громадян відділу кримінальної поліції Дніпровського ВП ГУНП в Дніпропетровській області, звільнивши з посади начальника сектору того ж відділу поліції.

07.04.2017 р. наказом ГУНП в Дніпропетровській області №1426 призначено службове розслідування за фактом порушення службової дисципліни окремими поліцейськими Дніпровського ВП ГУНП.

Висновком службового розслідування, затвердженим 14.04.2017 р., запропоновано за порушення службової дисципліни, вимог статей 7, 8 Дисциплінарного статуту органів внутрішніх справ України, пункту 1 частини першої статті 18 Закону України «Про Національну поліцію», Присяги працівника поліції, абзацу 1, 2 пункту 1 розділу II, пункту 1, 2 розділу V Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 року №1179, що виразилося у недотриманні принципів діяльності поліцейського та вчиненні дій не сумісних з вимогами, що пред`являються до професійно-етичних якостей поліцейського, накласти на начальника сектора розшуку злочинців і зниклих громадян відділу кримінальної поліції Дніпровського ВП ГУНП в Дніпропетровській області підполковника поліції ОСОБА_1 стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції.

Пунктом 2 наказу ГУНП в Дніпропетровській області «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності окремих поліцейських ГУНП» від 15.04.2017 року № 1549 за порушення службової дисципліни, вимог статей 7, 8 Дисциплінарного статуту органів внутрішніх справ України, пункту 1 частини першої статті 18 Закону України «Про Національну поліцію», Присяги працівника поліції, абзацу 1, 2 пункту 1 розділу II, пункту 1, 2 розділу V Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 року № 1179, що виразилося у недотриманні принципів діяльності поліцейського та вчиненні дій не сумісних з вимогами, що пред`являються до професійно-етичних якостей поліцейського, накладено на начальника сектора розшуку злочинців і зниклих громадян відділу кримінальної поліції Дніпровського ВП ГУНП в Дніпропетровській області підполковника поліції ОСОБА_1 дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції.

Підставою для прийняття вказаного наказу стало те, що прокуратурою Харківської області під час проведення досудового розслідування у кримінальних провадженнях № 0002964, розпочатого 20.10.2016 року за ч. 4 ст. 187 КК України та № 0000224, розпочатого 16.03.2017 року за ч. 2 ст. 365 КК України, спільно з Дніпропетровським управлінням ДВБ НГТУ та УКР ГУНП в Харківської області встановлено причетність до вчинення кримінальних правопорушень поліцейських Дніпровського ВП ГУНП, серед яких є і підполковник поліції ОСОБА_1 .

06.04.2017 р. підполковника поліції ОСОБА_1 та майора поліції ОСОБА_2 прокуратурою Харківської області затримано в порядку ст. 208 КПК України, а 07.04.2017 р. цим особам оголошено повідомлення про підозру за ч. 4 ст. 187 КК України.

08.04.2017 р. Червонозаводським районним судом міста Харкова поліцейським ОСОБА_1 та ОСОБА_2 обрано запобіжні заходи у вигляді тримання під вартою строком на 60 діб без права внесення застави.

За результатами проведеного службового розслідування встановлено порушення з боку старшого оперуповноваженого сектору розкриття злочинів проти власності відділу кримінальної поліції Дніпровського ВП ГУНП майора поліції ОСОБА_2 , оперуповноваженого сектору розкриття злочинів проти власності відділу кримінальної поліції Дніпровського ВП ГУНП капітана поліції ОСОБА_3 , начальника сектору розшуку злочинців і зниклих громадян відділу кримінальної поліції Дніпровського ВП ГУНП підполковника поліції ОСОБА_1 , начальника сектору розкриття злочинів проти власності відділу кримінальної поліції Дніпровського ВП ГУНП майора поліції ОСОБА_4 та заступника начальника відділу кримінальної поліції Дніпровського ВП ГУНП підполковника поліції ОСОБА_5 вимог статей 7, 8 Дисциплінарного статуту органів внутрішніх справ України, пункту 1 частини 1 статті 18 Закону України «Про Національну поліцію», Присяги працівника поліції, абзацу 1, 2 пункту 1 розділу II, пункту 1, 2 розділу V Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 року № 1179, що виразилося у недотриманні принципів діяльності поліцейського та вчиненні дій несумісних з вимогами, що пред`являються до професійно-етичних якостей поліцейських.

Крім того, встановлено порушення службової дисципліни з боку окремих поліцейських та керівників Дніпровського районного відділення поліції Дніпровського відділу поліції та Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області.

На підставі наказу від 15.04.2017 р. №1549 наказом Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області від 18.04.2017 року № 138 о/с звільнено за пунктом 6 частини 1 статті 77 Закону №580-VIII (у зв`язку з реалізацію дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби) підполковника ОСОБА_1 начальника сектору розшуку злочинців і зниклих громадян відділу кримінальної поліції Дніпровського ВП ГУНП в Дніпропетровській області з 18.04.2017 року.

Скасовуючи рішення суду першої інстанції та приймаючи нове рішення про задоволення позову, суд апеляційної інстанції вказав, що фактично, висновок службового розслідування ґрунтується лише на висновках досудового розслідування №0002964, на підставі якого позивачу оголошено підозру у вчиненні кримінального правопорушення за ч.4 ст.187 КК України.

Оскільки службовим розслідуванням не встановлено жодних порушень, які вчинив позивач, крім тих, які йому інкримінуються у досудовому розслідувані №0002964, позивача звільнено зі служби на підставі пункту 6 частини 1 статті 77 Закону № 580-VIII, тобто у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України, суд вважав, що відповідач відповідно до приписів КАС України має обов`язок довести наявність в діях позивача складу дисциплінарного проступку, визначення якого наведено у Дисциплінарному статуті.

Пославшись на правову позицію Верховного Суду, викладену в постанові від 23.01.2020 р. в справі № 520/8550/18, суд апеляційної інстанції дійшов висновку про протиправність наказів відповідача та наявність підстав для поновлення позивача на посаді в органі Національної поліції.

Вважаю, що у цій справі Третій апеляційний адміністративний суд дійшов помилкових висновків про протиправність наказів ГУНП, тому апеляційна скарга ОСОБА_1 мала бути залишена без задоволення, а судове рішення суду першої інстанції залишено без змін.

Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України визначає Закон України «Про Національну поліцію» від 02.07.2015 р. № 580-VIII (далі - Закон № 580-VIII), відповідно до статті 19 якого у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону.

За приписами пункту 6 частини першої статті 77 Закону № 580-VIII поліцейський звільняється зі служби в поліції, а служба в поліції припиняється, у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

Обсяг основних обов`язків поліцейського визначено частиною 1 статті 18 Закону № 580-VIII, відповідно до якої поліцейський зобов`язаний:

1) неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського;

2) професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва.

За змістом розділу 2 пункту 1 Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС від 09.11.2016 р. № 1179 (далі - Правила № 1179) …під час виконання службових обов`язків поліцейській) повинен: неухильно дотримуватися положень Конституції та законів України, інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; ...діяти лише на підставі, у межах повноважень та в спосіб, що визначені Конституцією, законами України, іншими нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, міжнародними договорами...поважати і не порушувати прана та свободи людини, до яких, зокрема, відносяться права: на життя; на повагу до гідності; на свободу та особисту недоторканність; недоторканність житла; на свободу думки і слова, на вільне вираження своїх поглядів і переконань; на свободу світогляду і віросповідання; володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності; на мирні зібрання; на свободу пересування, які передбачені Конституцією;...у кожному окремому випадку обирати той захід з-поміж заходів, передбачених законодавством України, застосування якого призведе до настання найменш негативних наслідків; виявляти повагу до гідності кожної людини, справедливо та неупереджено ставитися до кожного, незважаючи на расову чи національну приналежність, мову, стать, вік, віросповідання....поводитися стримано, доброзичливо, відкрито, уважно і ввічливо; контролювати свою поведінку, почуття та емоції, не дозволяючи особистим симпатіям або антипатіям, неприязні, недоброму настрою або дружнім почуттям впливати на прийняття рішень та службову поведінку;...мати охайний зовнішній вигляд, бути у встановленій формі одягу;...дотримуватися норм ділового мовлення, не допускати використання ненормативної лексики;...інформувати безпосереднього керівника про обставини, що унеможливлюють його подальшу службу в поліції або перебування на займаній посаді….

Дисциплінарний статут Національної поліції України, який визначає сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження, затверджено Законом України від 15 березня 2018 року № 2337-VIII (далі - Дисциплінарний статут).

За приписами частини 1 статті 11 Дисциплінарного статуту за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.

Дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції (стаття 12 Дисциплінарного статуту).

Відповідно до частини 1 статті 1 Дисциплінарного статуту службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.

Частиною 3 статті 1 Дисциплінарного статуту встановлено, що службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України «Про Національну поліцію», зобов`язує поліцейського, зокрема, знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки; безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону; вживати заходів до негайного усунення причин та умов, що ускладнюють виконання обов`язків поліцейського, та негайно інформувати про це безпосереднього керівника; утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України; поважати честь і гідність інших поліцейських і працівників поліції, надавати їм допомогу та стримувати їх від вчинення правопорушень; сприяти керівникові в організації дотримання службової дисципліни, інформувати його про виявлені порушення, у тому числі вчинені іншими працівниками поліції.

За приписами статті 13 Дисциплінарного статуту дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.

Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони.

До поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.

Відповідно до частин 1-3 статті 14 Дисциплінарного статуту службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського.

Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків.

Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.

Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України затверджено наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07.11.2018 р. № 893, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 28.11.2018 р. за № 1355/32807 (далі - Порядок № 893).

За змістом пунктів 1-2 розділу ІІ Порядку № 893 службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.

Підставами для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації, рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Службове розслідування призначається, зокрема, за наявності даних про: внесення до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомостей про скоєння поліцейським кримінального правопорушення; повідомлення поліцейському про підозру в учиненні ним кримінального правопорушення, якщо службове розслідування не було проведено на підставі абзацу другого цього пункту або якщо за його результатами не було встановлено дисциплінарного проступку; надходження подання спеціально уповноваженого суб`єкта у сфері протидії корупції або припису Національного агентства з питань запобігання корупції, в якому міститься вимога щодо проведення службового розслідування з метою виявлення причин та умов, за яких стало можливим учинення корупційного або пов`язаного з корупцією правопорушення чи невиконання вимог Закону України «Про запобігання корупції» (пункт 2 Порядку № 893).

Зважаючи на те, що відповідачем 06.04.2017 р. отримана інформація про внесення до Єдиного реєстру досудових розслідувань (далі - ЄРДР) відомостей про реєстрацію провадження № 0002964 від 20.10.2016 р. про вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 187 КК України, та №0000224, розпочатого 16.03.2017 року за ч. 2 ст. 365 КК України, в ході яких встановлена причетність до вчинення кримінальних правопорушень поліцейських Дніпровського ВП ГУНП, серед яких є і підполковник поліції ОСОБА_1 , у відповідача були наявні підстави для призначення службового розслідування відповідно до пункту 4 статті 14 Закону України «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України» та пункту 2 Порядку № 893.

В цьому випадку підставою притягнення ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності став висновок службового розслідування про вчинення кримінального правопорушення.

З огляду на обставини, які встановлені службовим розслідуванням, зроблено висновок про порушення ОСОБА_1 службової дисципліни, вимог статей 7, 8 Дисциплінарного статуту органів внутрішніх справ України, пункту 1 частини першої статті 18 Закону України «Про Національну поліцію», Присяги працівника поліції, абзацу 1, 2 пункту 1 розділу II, пункту 1, 2 розділу V Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 року № 1179, що виразилося у недотриманні принципів діяльності поліцейського та вчиненні дій не сумісних з вимогами, що пред`являються до професійно-етичних якостей поліцейського.

Положення статей 8, 18 Закону № 580-VIII та Правил етичної поведінки поліцейських покладають на поліцейського обов`язок бути прикладом у дотриманні законності, службової дисципліни, бездоганному виконанні вимог Присяги працівника поліції, статутів, наказів, норм моралі, етичної поведінки поліцейських.

Виходячи з правового регулювання спірних відносин, позивач у силу своїх службових обов`язків був зобов`язаний не допускати вчинення дій та зв`язків, що ганьблять звання працівника поліції або підривають авторитет поліції, інших відносин, які носять корисливий або протиправний характер.

З огляду на встановленні службовим розслідуванням обставини, а також приймаючи до уваги вищенаведені норми права,вважаю, що у спірному випадку відповідачем правильно кваліфіковано дії позивача як вчинення дисциплінарного проступку.

В цьому випадку підставою для накладення на позивача дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції слугували вчинені останнім грубі порушення Закону України «Про Національну поліцію», Дисциплінарного статуту, Присяги працівника поліції, Правил етичної поведінки поліцейських, інших нормативно-правових актів, які регулюють питання проходження служби в поліції, що виразилось у скоєнні проступку проти інтересів служби, який суперечить покладеним на нього обов`язкам, підриває довіру до нього та унеможливлює подальше виконання ним своїх обов`язків.

Поняття «службова дисципліна» включає у себе не лише обов`язок особи належним чином виконувати свої службові обов`язки, а і обов`язок дотримуватися положень чинного законодавства України та Присяги працівника поліції

Оскільки матеріалами службового розслідування доведено факт порушення позивачем службової дисципліни, тому вважаю, що при прийнятті оскаржуваних наказів відповідач діяв на підставі, в межах повноважень та в спосіб, встановлений законом.

Службовим розслідуванням встановлено недотримання Позивачем обмежень і заборон, порушення службової дисципліни ст. 7 Дисциплінарного статуту в частині дотримання законодавства, а саме: вимог п. 3 ст. 11 розділу ІІ № 580-VIII, що виразилось у вчиненні діяння, яке викликало суспільний резонанс та негативно впливає на довіру населення до органів і підрозділів поліції та як наслідок зменшує її.

Кримінальне провадження, що проводиться відносно позивача, не виключає наявності у діях позивача одночасно складу дисциплінарного проступку та не позбавляє відповідача можливості накладення дисциплінарного стягнення за його вчинення, оскільки матеріалами службового розслідування підтверджено, що звільнення позивача зі служби за порушення службової дисципліни не пов`язане із вчиненням злочину.

Відтак, наявність чи відсутність вироку в кримінальній справі не впливає на оцінку дисциплінарного проступку, вчинення якого доведене матеріалами службового розслідування.

Зазначені вище обставини дають підстави вважати, що позивачем вчинено проступок, що є несумісним з подальшим проходженням служби.

Також вважаю, що доводи позивача стосовно незаконності звільнення його зі служби в поліції через недоведеність вчинення ним дій, за які відкрите кримінальне провадження, не може ототожнюватися з відсутністю в його діях порушення службової дисципліни та Правил етичної поведінки поліцейського, а тому звільнення позивача зі служби в поліції за порушення службової дисципліни здійснено правомірно.

Наявність чи відсутність вироку в кримінальному провадженні не впливає на оцінку дисциплінарного проступку, вчинення якого доведене матеріалами службового розслідування. При цьому, факт вчинення встановлених розслідуванням дій підриває авторитет і довіру до поліції як органу, який покликаний захищати життя, здоров`я, права і свободи громадян, власність, інтереси суспільства і держави від протиправних посягань.

Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду у справі №817/1303/16 від 11.04.2018.

Згідно з практикою Європейського суду з прав людини не є порушенням ст. 6 Конвенції притягнення особи до дисциплінарної відповідальності на основі відомостей про факти, що встановлені у кримінальному провадженні, якщо такі відомості аналізувалися під кутом зору правил службової етики, навіть якщо особа була у кримінальному провадженні виправданою (див. mutatis mutandis рішення Європейської комісії з прав людини від 6 жовтня 1982 року у справі «X. v. Austria» про неприйнятність заяви№ 9295/81) чи таке провадження було закрите (див. mutatis mutandis рішення Європейської комісії з прав людини від 7 жовтня 1987 року у справі «С. v. the United Kingdom» про неприйнятність заяви№ 11882/85). Більше того, гарантована п. 2 ст. 6 Конвенції презумпція невинуватості застосовується до процедури, яка за своєю суттю є кримінальною, і в межах якої суд робить висновок про вину особи саме у кримінально-правовому сенсі (рішення Європейського суду з прав людини від 11 лютого 2003 року у справі «Ringvold v. Norway», заява № 34964/97). Відтак, зазначена гарантія не може бути поширена на дисциплінарні й інші провадження, які згідно з п. 1 ст. 6 Конвенції охоплюються поняттям спору щодо прав та обов`язків цивільного характеру.

Таким чином, рішення про притягнення до дисциплінарної відповідальності хоч і прийнято на підставі відомостей, наявних в матеріалах кримінального провадження, однак ґрунтується на самостійних правових підставах.

За таких обставин вважаю, що суд першої інстанції дійшов правильного висновку про те, що висновком службового розслідування доведено вчинення позивачем дисциплінарного проступку, що виразився у недотриманні принципів діяльності поліції та вчиненні дій не сумісних з вимогами, що пред`являються до професійно-етичних якостей поліцейського, що призвело до приниження авторитету органу Національної поліції.

Відтак, апеляційна скарга ОСОБА_1 мала би бути залишена без задоволення, а постанова суду першої інстанції - без змін.

Відповідно до ч. 3 ст. 34 КАС України суддя, не згодний із судовим рішенням за наслідками розгляду адміністративної справи, може письмово викласти свою окрему думку. Про наявність окремої думки повідомляються особи, які беруть участь у справі, без оголошення її змісту в судовому засіданні. Окрема думка приєднується до справи і є відкритою для ознайомлення.

Отже, я не погоджуюся із постановою Третього апеляційного адміністративного суду від 21 липня 2021 р., якою скасоване рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 24.12.2020 р. та прийняте нове рішення про задоволення позову, про що і зазначаю в цій окремій думці як суддя у справі.

Суддя В.А. Шальєва