Справа № 640/18422/21
Суддя: Скочок Т.О.
Дата ухвалення: 2021-07-20 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

20 липня 2021 року м. Київ № 640/18422/21

Суддя Окружного адміністративного суду міста Києва Скочок Т.О., ознайомившись з позовною заявою та доданими до неї матеріалами

ОСОБА_1
до Міністерства внутрішніх справ України
про визнання протиправною бездіяльність, визнання протиправними дій, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу, стягнення середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні
В С Т А Н О В И В:

До Окружного адміністративного суду міста Києва звернувся ОСОБА_1 з позовом до Міністерства внутрішніх справ України, в якому просить суд: 1) визнати протиправною бездіяльність Міністерства внутрішніх справ України у невиконанні Рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 23.11.2016 у справі №826/26466/l5 щодо допущеного до негайного виконання в частині поновлення на посаді заступника начальника 1-го відділу управління розслідування особливо важливих кримінальних проваджень Головного слідчого управління Брухаля Романа Степановича; 2) визнати протиправними дії Міністерства внутрішніх справ України в частині затримки остаточного розрахунку при звільненні ОСОБА_1 , з органів внутрішніх справ, відповідно наказу від 03.08.2020 №582 о/с; 3) стягнути з Міністерства внутрішніх справ України на користь ОСОБА_1 середній заробіток за час вимушеного прогулу при затримці виконання рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 23.11.2016 у справі №826/26466/15 за період з 24.11.2016 по 08.09.2017 та середній заробіток за час затримки розрахунку при звільненні, у розмірі 291 374,85 грн.

Ухвалою судді Окружного адміністративного суду міста Києва від 07.07.2021 позовну заяву ОСОБА_1 залишено без руху та встановлено останньому п`ятиденний строк з дня отримання копії цієї ухвали для усунення недоліків позовної заяви, про які у ній зазначено.

14.07.2021 від позивача через канцелярію суду надійшли матеріали для усунення недоліків позову (а саме: позовна заява в уточненій редакції). Так, в тексті уточненої позовної заяви ОСОБА_1 сформував позовні вимоги у наступній редакції: 1) визнати протиправними дії Міністерства внутрішніх справ України в частині затримки остаточного розрахунку при звільненні ОСОБА_1 з органів внутрішніх справ, відповідно наказу МВС України від 03.08.2020 №582 о/с; 2) стягнути з Міністерства внутрішніх справ України на користь ОСОБА_1 середній заробіток за час вимушеного прогулу по затримці остаточного розрахунку при звільненні з органів внутрішніх справ, відповідно наказу МВС України від 03.08.2020 №582 о/с за період з 24.11.2016 по 08.09.2017, у розмірі 291 374,85 грн.

Крім того, позивач подав заяву про поновлення пропущеного строку звернення до суду із цим позовом. Зокрема, в тексті цієї заяви позивач зазначив, що 03.08.2020 Міністерство внутрішніх справ України видало наказ за №582 о/с про звільнення ОСОБА_1 з посади заступника начальника 1-го відділу управління розслідування особливо важливих кримінальних проваджень Головного слідчого управління з 09.01.2018, відповідно до Положення про проходження служби рядовим і начальницьким складом органів внутрішніх справ у запас Збройних сил за пунктом 64 «з» (у зв`язку з переходом у встановленому порядку на роботу (службу) в інші міністерства, центральні органи виконавчої влади (установи, організації). При цьому, незважаючи на те, що Міністерство внутрішніх справ України було обізнане про рішення суду в справі №826/12793/17 за позовом ОСОБА_1 , виплатило ОСОБА_1 середній заробіток за час вимушеного прогулу з 09.09.2017 по 09.01.2018, та отримало від позивача заяву про переведення у встановленому порядку на роботу (службу) до органу поліції, на підставі якої видало відповідний наказ, останнє вчинило протиправні дії щодо не проведення остаточного розрахунку з позивачем при звільненні з органів внутрішніх справ згідно наказу МВС України від 03.08.2020 №582 о/с та не виплатило середнього заробітку за час вимушеного прогулу за період з 24.11.2016 по 08.09.2017.

Між тим, 11.08.2020 Верховним Судом була винесено ухвала про відкриття касаційного провадження за касаційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 15.01.2020 та постанову Шостого апеляційного адміністративного суду від 30.04.2020 у справі №826/7001/17 за позовом ОСОБА_1 до Міністерства внутрішніх справ України про виплату середнього заробітку за час вимушеного прогулу з 24.11.2016 по 08.09.2017. На переконання позивача дана обставина стала унеможливила вчасне звернення позивача із цим позовом до суду. Крім того, 20.01.2021 позивач надіслав заяву до Європейського суду з прав людини з метою перевірки дотримання прав та гарантій, передбаченої Конвенцією про захист прав людини і основоположних свобод, їх забезпечення при розгляду справи №826/7001/17. Однак, 22.04.2021 Європейський суд виніс остаточне рішення про відмову в розгляді заяви позивач, яке він отримав 31.05.2021.

Надаючи правову оцінку такі заяві позивача про поновлення пропущеного строку для звернення до суду із цим позовом, суд виходив з наступного.

Відповідно до ч. 1 і 2 ст. 171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України), суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи: 1) подана позовна заява особою, яка має адміністративну процесуальну дієздатність; 2) має представник належні повноваження (якщо позовну заяву подано представником); 3) відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу; 4) належить позовну заяву розглядати за правилами адміністративного судочинства і чи подано позовну заяву з дотриманням правил підсудності; 5) позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними); 6) немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Суддя відкриває провадження в адміністративній справі на підставі позовної заяви, якщо відсутні підстави для залишення позовної заяви без руху, її повернення чи відмови у відкритті провадження у справі.

Загальні вимоги до позовної заяви та доданих до неї документів визначені у ст. 160 і 161 цього Кодексу.

Зокрема, ч. 6 ст. 161 КАС України встановлено, що у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

У свою чергу нормами ч. 1 і 5 ст. 122 КАС України визначено, що позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.

При цьому, аналізуючи наведені процесуальні норми та норми Кодексу законів про працю України Верховний Суд під час перегляду в порядку касаційного оскарження подібного спору сформував наступні правову позицію: «Враховуючи те, що середній заробіток за час затримки власником або уповноваженим ним органом виконання судового рішення про поновлення на роботі незаконно звільненого працівника за своєю правовою природою не є основною чи додатковою заробітною платою, а також не є заохочувальною чи компенсаційною виплатою, тому строк пред`явлення до суду позовних вимог про стягнення зазначеного заробітку обмежується місячним строком з дня, коли працівник дізнався або повинен був дізнатися про порушення свого права, тобто з часу видачі наказу про поновлення на роботі (частина п`ята статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України)» (постанова Верховного Суду від 14.07.2021 у справі №1340/4393/18).

У тексті свого позову позивач стверджує, що відповідач мав провести з ним остаточний розрахунок по виплаті середнього заробітку за час вимушеного прогулу за період з 24.11.2016 по 08.09.2017 при звільненні позивача згідно з наказом Міністерства від 03.08.2020 №582 о/с. Як вбачається зі змісту доданих до позову документів, 09.09.2020 ОСОБА_1 звертався до Міністерства внутрішніх справ із заявою про виплату грошового забезпечення за період з 24.11.2016 по 08.09.2017, з урахуванням обставини прийняття Міністерством наказі від 03.08.2020 №582 о/с.

За змістом норм абз. 1 ст. 116, абз. 1 ст. 117 Кодексу законів про працю України при звільненні працівника виплата всіх сум, що належать йому від підприємства, установи, організації, провадиться в день звільнення. Якщо працівник в день звільнення не працював, то зазначені суми мають бути виплачені не пізніше наступного дня після пред`явлення звільненим працівником вимоги про розрахунок. Про нараховані суми, належні працівникові при звільненні, власник або уповноважений ним орган повинен письмово повідомити працівника перед виплатою зазначених сум.

В разі невиплати з вини власника або уповноваженого ним органу належних звільненому працівникові сум у строки, зазначені в статті 116 цього Кодексу, при відсутності спору про їх розмір підприємство, установа, організація повинні виплатити працівникові його середній заробіток за весь час затримки по день фактичного розрахунку.

Наведене свідчить про те, що про порушення своїх прав та інтересів позивачу було відомо ще на початку вересня 2020 року, однак з цим позовом він звернувся до Окружного адміністративного суду міста Києва лише наприкінці червня 2021 року, тобто з пропуском місячного строку для звернення з таким позовом.

Відповідно до ч. 1 ст. 123 КАС України, у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Проаналізувавши зміст поданої позивачем заяви про поновлення строку звернення до суду із цим позовом, суд дійшов висновку про неповажність вказаних позивачем в такій заяві підстав для поновлення строку звернення до суду із цим позовом. Оскільки позивачем не наведено та не доведено те, що подання ним касаційної скарги в рамках іншої судової справи, предмет спору та підстави не є тотожними з цим позовом, та звернення позивача до Європейського суду з прав людини із заявою дійсно унеможливили подання позивачем у встановлений ч. 5 ст. 122 КАС України строк цієї позовної заяви.

Враховуючи наведене та з урахуванням приписів ст. 123 КАС України, суддя дійшов висновку про необхідність надання позивачу додаткового строку для звернення до суду з нормативно та документально обґрунтованою заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду із цим позовом, де мають бути наведені інші підстави для поновлення строку звернення.

Згідно з ч. 1 ст. 169 КАС України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

З огляду на викладене, суд дійшов висновку, що позовна заява не відповідає вищевказаним вимогам положень ст. 161 КАС України і позивачу належить усунути вищенаведені недоліки у десятиденний строк з дня отримання копії цієї ухвали шляхом подання до суду із супровідним листом: заяви про поновлення строку звернення до суду із цим позов, разом із документальними доказами поважності причин пропуску такого процесуального строку.

Керуючись ст.ст. 123, 160, 161, 169, 248 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя Окружного адміністративного суду міста Києва -

У Х В А Л И В:

1. Залишити позовну заяву ОСОБА_1 без руху.

2. Встановити позивачу десятиденний строк з дня отримання копії цієї ухвали для усунення недоліків позовної заяви.

3. Попередити позивача про те, що у випадку не усунення недоліків позовної заяви, позовна заява буде повернута йому відповідно до п. 1 ч. 4 ст. 169 Кодексу адміністративного судочинства України.

4. Копію ухвали невідкладно надіслати особі, що звернулася із позовною заявою.

Ухвала набирає законної сили після її підписання суддею відповідно до ст. 256 Кодексу адміністративного судочинства України, та оскарженню не підлягає.

Суддя Т.О. Скочок