Справа № 640/22902/19
Суддя: Мазур А.С.
Дата ухвалення: 2021-07-22 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

22 липня 2021 року м. Київ № 640/22902/19

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі: судді Мазур А.С., розглянувши в розглянувши в у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні) адміністративну справу адміністративну справу:

за позовомТовариства з обмеженою відповідальністю "ВК ПІДРЯД"
до Державної архітектурно-будівельної інспекції України в особі Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області
провизнання протиправною та скасування приписів та постанов

ВСТАНОВИВ:

До Окружного адміністративного суду міста Києва звернулося Товариство з обмеженою відповідальністю «ВК ПІДРЯД» з позовом до Державної архітектурно-будівельної інспекції України в особі Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області, в якому просить суд: визнати протиправним і скасувати припис головного інспектора будівельного нагляду Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області Зброцького Олега Вікторовича від 11.06.2019 №С-1106/1 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності; визнати протиправною та скасувати постанову від 18.06.2019 №З-1806/8-039/0/111-/9 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, складену головним інспектором Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області Зброцьким Олегом Вікторовичем.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 04.12.2019 позовну заяву залишено без руху, позивачу надано строк для усунення її недоліків

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва 16.01.2020 суд відкрив спрощене позовне провадження в адміністративній справі, розгляд якої вирішено здійснювати в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні).

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив про протиправність оскаржуваних припису та постанови, стверджуючи, що вони винесені Департаментом Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області у зв'язку з невиконанням позивачем вимог раніше винесеного названим Департаментом припису від 28.03.2019 №С-2803/2 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил, який позивач уважає протиправним та оскаржив у судовому порядку. Окружний адміністративний суд міста Києві ухвалою від 06.05.2019 відкрив провадження в адміністративній справі №640/7450/19, зокрема, щодо визнання протиправним припису від 28.03.2019 №С-2803/2. Станом на час звернення позивача до суду з позовом у даній адміністративній справі рішення у справі №640/7450/19 судом ухвалене. За таких обставин позивач уважає, що винесення Департаментом Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області оскаржуваних припису та постанови було передчасним. Також позивач виклав свої доводи про протиправність припису від 28.03.2019 №С-2803/2.

Відповідач надав суду відзив на позовну заяву, в якому просив відмовити у її задоволенні, стверджуючи про її необґрунтованість з огляду на те, що оскаржувані припис та постанова прийняті Департаментом Державно архітектурно-будівельної інспекції у Київській області в межах повноважень, в установленому порядку та ґрунтуються на вірно встановлених обставинах щодо невиконання позивачем вимог припису від 28.03.2019 №С-2803/2, що свідчить про порушення ним пункту 3 частини третьої статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та підпункту 3 пункту 11 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 №553.

Ознайомившись із матеріалами справи, суд встановив, що позивач здійснював будівельні роботи з прокладання (будівництва) каналізації та водопровідної мережі по вул. Святопетрівського, Бузова, В. Швеця, Абрикосова у с. Гатне Києво-Святошинського району Київської області.

Відповідно до наказу Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області від 03.06.2019 №163П вирішено провести позапланову перевірку на об'єкті: Прокладання (будівництво) каналізації та водопровідної мережі по вул. Святопетрівського, Бузова, В. Швеця, Абрикосова у с. Гатне Києво-Святошинського району Київської області; замовник ТОВ «ВК ПІДРЯД»; предмет перевірки: дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих і будівельних робіт.

Як зазначено в преамбулі цього наказу, його видано відповідно до статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», статті 7 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», пункту 7 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 №553, на підставі перевірки виконання вимог припису про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 28.03.2019 №С-2803/2 та припису про зупинення підготовчих та будівельних робіт від 28.03.2019 №С-2803/3.

На виконання згаданого наказу Департамент Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області видав головним інспекторам будівельного нагляду Зброцькому О.В. та Горбатенку С.В. направлення від 03.06.2019 №370.19/01 строком дії з 05.06.2019 до 11.06.2019.

За наслідками проведення позапланової перевірки позивача на підставі згаданих вище наказу та направлення посадовими особами Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області складено акт від 11.06.2019 №Т-1106/1, в якому зафіксовано, що під час виїзду за вищевказаною адресою не виявлено ознак продовження виконання будівельних або підрядних робіт, отже, ТОВ «ВК ПІДРЯД» вимоги раніше виданого припису про зупинення підготовчих та будівельних робіт від 28.03.2019 №С-2803/3 виконало. Водночас в акті зафіксовано, що позивач вимоги раніше виданого припису від 28.03.2019 №С-2803/2 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил не виконав, чим порушив пункт 3 частини третьої статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», підпункт 3 пункту 11 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 №553.

Зокрема, згідно з приписом Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 28.03.2019 №С-2803/2 позивача зобов'язано у строк до 28.06.2019 усунути виявлені порушення, які полягали в тому, що позивач:

- розпочав виконання будівельних робіт з прокладання (будівництва) каналізаційної та водопровідної мережі по вул.Святопетрівського, Бузкова, В.Швеця, Абрикосова у с.Гатне Києво-Святошинського району Київської області, а саме: виконані будівельні роботи з будівництва позамайданчикових мереж водопроводу, госп-побутової каналізації та споруди на них в указаному населеному пункті, а саме: по вул.Святопетрівського влаштовано орієнтовно 700 м та по вул.В.Швеця - орієнтовно 370 м, без отримання дозволу на виконання будівельних робіт (СС2 клас наслідків), чим порушено частину першу статті 37 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», пункт 27 постанови Кабінету Міністрів України №466;

- без документу, який посвідчує право власності або користування земельною ділянкою, без отримання вихідних даних (містобудівні умови та обмеження забудови земельної ділянки, завдання на проектування), без розробленої в установленому порядку проектної документації, без проходження обов'язкової експертизи проекту (для об'єкту СС2 класу наслідків), чим порушено статті 29, 31 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», статті 7, 9 Закону України «Про архітектурну діяльність», Порядку розроблення проектної документації на будівництво об'єктів, затвердженого наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 16.05.2011 №45, постанову Кабінету Міністрів України від 11.05.2011 №560 «Про затвердження Порядку затвердження проектів будівництва і проведення їх експертизи та визнання такими, що втратили чинність, деяких постанов Кабінету Міністрів України»;

- не забезпечено здійснення авторського нагляду, чим порушено статтю 11 Закону України «Про архітектурну діяльність» та постанову Кабінету Міністрів України від 11.07.2007 №903 «Про авторський та технічний нагляд під час будівництва об'єкта архітектури»;

- не забезпечено здійснення технічного нагляду, чим порушено статтю 11 Закону України «Про архітектурну діяльність» та постанову Кабінету Міністрів України від 11.07.2007 №903 «Про авторський та технічний нагляд під час будівництва об'єкта архітектури»;

- за результатами виконаних будівельних робіт не ведеться належним чином та у повному обсязі оформлена виконавча документація, чим порушено пункт 4.8 ДБН А.3.1-5-2016 «Організація будівельного виробництва»;

- на об'єкті будівництва не здійснюється контроль якості будівельних робіт та їх результатів, чим порушено пункти 4.7 та 8 ДБН А.3.1-5-2016 «Організація будівельного виробництва»;

- будівельний майданчик не утримується відповідно до рішень з організації будівництва, прийнятих у ПТД (документація, яка містить рішення з організації і технології будівництва об'єктів), вимог охорони праці і промислової безпеки та правил пожежної безпеки, чим порушено пункт 7.3 ДБН А.3.1-5-2016 «Організація будівельного виробництва»;

- при виконанні будівельних робіт не забезпечена комплексна безпека будівництва, у тому числі для об'єктів прилеглої забудови та навколишнього середовища, чим порушено пункт 4.3, 7 та 13 ДБН А.3.1-5-2016 «Організація будівельного виробництва»;

- під час будівництва (створення) об'єкта не доручено виконання окремих видів проектних і будівельних робіт особам, які мають відповідну ліцензію (не надано матеріалів щодо виконання будівельних робіт іншою юридичною особою, яка має відповідну ліцензію), чим порушено статтю 27 Закону України «Про архітектурну діяльність».

На підставі акту від 11.06.2019 №Т-1106/1 Департамент Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області виніс припис від 11.06.2019 №С-1106/1 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил, яким позивача у строк до 12.08.2019 зобов'язано усунути допущені порушення шляхом приведення земельної ділянки до попереднього стану, та попереджено, що в разі невиконання вимог даного припису Департаментом буде подано позов до суду про знесення самочинно збудованого об'єкта відповідно до статті 38 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».

Як зазначено у згаданих акті та приписі уповноважена особа позивача, присутня під час проведення позапланової перевірки, Заїка О.В., від підпису акта і припису та отримання їх примірників відмовився.

У зв'язку з вищевикладеним порушенням посадовими особами Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області щодо позивача складено протокол від 11.06.2019 №1-Л-З-1106 про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, відповідальність за яке передбачена абзацом 2 пункту 1 частини шостої статті 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності», та повідомлено, що розгляд справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності відбудеться о 15:30 год. 18.06.2019.

На підставі указаного протоколу постановою Департаменту Державного архітектурно-будівельної інспекції у Київській області від 18.06.2019 №З-1806/8-1039/0/111-19 позивача визнано винним у вчиненні правопорушення, передбаченого абзацом 2 пункту 1 частини шостої статті 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» та накладено на нього штраф в розмірі 28 815,00 грн.

Оцінюючи правомірність вищевказаним припису та постанови, з якими не погоджується позивач, суд виходить із наступного.

Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності» встановлено правові та організаційні основи містобудівної діяльності і спрямований на забезпечення сталого розвитку територій з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів.

За змістом частини першої статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» (далі також - Закон №3038-VI) державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю відповідно до Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності». Державний архітектурно-будівельний контроль замовників будівництва, які є фізичними особами, здійснюється відповідно до Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» з урахуванням особливостей правового статусу таких осіб. Порядок здійснення архітектурно-будівельного контролю визначається Кабінетом Міністрів України.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється на об'єктах будівництва у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Відповідно до указаної статті позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Підставами для проведення позапланової перевірки, поміж іншого, є перевірка виконання суб'єктом містобудування вимог приписів органів державного архітектурно-будівельного контролю.

Частинами першою, третьою статті 4 Закону «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» (далі також - Закон №877-V) визначено, що державний нагляд (контроль) здійснюється за місцем провадження господарської діяльності суб'єкта господарювання або його відокремлених підрозділів, або у приміщенні органу державного нагляду (контролю) у випадках, передбачених законом. Планові та позапланові заходи здійснюються в робочий час суб'єкта господарювання, встановлений його правилами внутрішнього трудового розпорядку.

Відповідно до частини третьої статті 6 Закону №3038-VI до органів державного архітектурно-будівельного контролю належать:

1) структурні підрозділи з питань державного архітектурно-будівельного контролю Київської та Севастопольської міських державних адміністрацій;

2) виконавчі органи з питань державного архітектурно-будівельного контролю сільських, селищних, міських рад.

Органом державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду є центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду.

Частиною другою статті 7 Закону №3038-VI визначено, що у разі якщо сільські, селищні, міські ради не утворили виконавчі органи з питань державного архітектурно-будівельного контролю, повноваження таких органів виконує центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, через відповідних головних інспекторів будівельного нагляду.

Відповідно до пункту 1 Положення про Державну архітектурно-будівельну інспекцію України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 09.07.2014 №294, Державна архітектурно-будівельна інспекція України (Держархбудінспекція) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра розвитку громад та територій (далі - Міністр) і який реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду в частині надання (отримання, реєстрації), відмови у видачі чи анулювання (скасування) документів, що дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт, прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об'єктів.

Пунктом 7 указаного Положення визначено, що Держархбудінспекція здійснює свої повноваження безпосередньо через апарат та свої територіальні органи.

Згідно з пунктом 1 Положення про Департамент Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області, затвердженого наказом Держархбудінспекції від 12.06.2017 №925, названий Департамент є територіальним органом, без статусу юридичної особи публічного права, утвореним як структурний підрозділ апарату Державної архітектурно-будівельної інспекції України.

Отже, Державна архітектурно-будівельна інспекція є органом державного архітектурно-будівельного контролю, який вона здійснює як безпосередньо шляхом проведення позапланових перевірок, так і через своєї територіальні органи, зокрема й через Департамент Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області.

Згідно з частиною третьою статті 41 Закону №3038-VI посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право, поміж іншого:

- безперешкодного доступу до місць будівництва об'єктів та до об'єктів, що підлягають обов'язковому обстеженню;

- складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону;

- у разі виявлення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм і правил, містобудівних умов та обмежень, затвердженого проекту або будівельного паспорта забудови земельної ділянки видавати обов'язкові для виконання приписи щодо:

а) усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм і правил;

б) зупинення підготовчих та будівельних робіт у випадках, визначених цим Законом.

Аналогічні норми містяться також в Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 №553 (далі також - Порядок №553).

Згідно з пунктами 16-17 Порядку №553 за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.

У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, крім акта перевірки, складається протокол, видається припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт (далі - припис).

У приписі обов'язково встановлюється строк для усунення виявлених порушень згідно з додатком.

Відтак, припис є обов'язковою для виконання у визначені строки письмовою вимогою органу державного нагляду (контролю) до суб'єкта господарювання щодо усунення допущених порушень вимог законодавства та зупинення дій (бездіяльності), які потягли ці порушення.

Доводи позивача щодо протиправності припису та постанови, як вбачається зі змісту позовної заяви, обґрунтовуються виключно його незгодою з приписом від 28.03.2019 №С-2803/2, у зв'язку з невиконанням якого й складено оскаржувані рішення.

Відхиляючи такі доводи позивача щодо протиправності припису від 28.03.2019 №С-2803/2, суд виходить із наступного.

Перевірка судом правомірності згаданого припису, винесеного Департаментом Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області, поміж іншого, була предметом судової перевірки в адміністративній справі №640/7450/19. Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 20.07.2020, залишеним без змін постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 31.03.2021, відмовлено у задоволенні позову Товариства з обмеженою відповідальністю «ВК ПІДРЯД».

Перевірка правомірності зазначеного припису та надання оцінки викладеним в ньому обставинам щодо порушення позивачем вимог містобудівного законодавства, які його зобов'язано цим приписом усунути, виходить за межі даного спору, тому не здійснюється судом.

Відтак, припис Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області від 28.03.2019 №С-2803/2 є правомірним та підлягає обов'язковому виконанню позивачем.

У ході судового розгляду справи судом не здобуто доказів виконання позивачем цього припису як в установлений строк, так і в подальшому.

У позовній заяві позивач також не зазначає про усунення ним порушень, які його зобов'язано усунути вищевказаним приписом.

Зважаючи на вищевикладене, суд дійшов висновку, що Департамент Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області вірно встановив факт невиконання позивачем вимог припису від 28.03.2019 №С-2803/2, що є порушенням вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, зокрема пункту 3 частини третьої статті 41 Закону №3038-VI. Відтак, з метою усунення зазначеного порушення названий Департамент обґрунтовано та в межах повноважень виніс оскаржуваний припис від 11.06.2019 №С-1106/1 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил, тому у суду відсутні підстави для визнання його протиправним і скасування.

Також суд не вбачає підстав для визнання протиправною і скасування оскаржуваної постанови про накладення на позивача штрафу, що обґрунтовується наступним.

Як зазначено в пункті 2 частини третьої статті 41 Закону №3038-VI, посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю мають право, поміж іншого накладати штрафи відповідно до закону.

Абзацом другим пункту 1 частини шостої статті 2 Закону України «Про відповідальність про правопорушення у сфері містобудівної діяльності» передбачено, що суб'єкти містобудування несуть відповідальність у вигляді штрафу за невиконання приписів органів державного архітектурно-будівельного контролю щодо усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил - у розмірі п'ятнадцяти прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

Порядок накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 06.04.1995 №244 (у редакції постанови Кабінету Міністрів України від 02.10.2013 №735).

Позовна заява не містить доводів позивача про порушення Департаментом Державної архітектурно-будівельної інспекції України у Київській області визначеної вищевказаним Порядком процедури накладення на нього штрафу, тому суд не здійснює перевірку дотримання ним цієї процедури. Також позивач не заперечує щодо розміру штрафу, накладеного на нього оскаржуваною постановою.

Беручи до уваги встановлене Департаментом Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області порушення позивачем пункту 3 частини третьої статті 41 Закону №3038-VI у зв'язку з невиконанням вимог припису від 28.03.2019 №С-2803/2, Департамент обґрунтовано та в межах повноважень за наслідками розгляду справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності на підставі протоколу від 11.06.2019 №1-Л-З-1106/1, акту перевірки від 11.06.2019 прийняв оскаржувану постанову від 13.11.2019 №З-1311/1.

Приймаючи до уваги наведене в сукупності, проаналізувавши матеріали справи та надані сторонами докази, враховуючи принципи адміністративного судочинства, суд дійшов висновку, що відповідач належним чином довів правомірність оскаржуваних припису та постанови, що свідчить про необґрунтованість позовних вимог та відсутність підстав для їх задоволення. У зв'язку з чим позовні вимоги задоволенню не підлягають.

Відповідно до частини другої статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб'єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку. Відповідно до ч. 1 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Частиною 2 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб'єкта владних повноважень обов'язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Згідно із ст. 90 Кодексу адміністративного судочинства України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об'єктивному дослідженні. Ніякі докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв'язок доказів у їх сукупності.

Враховуючи, що суд дійшов висновку про відмову у задоволенні позову, підстави для відшкодування позивачу судових витрат відповідно до приписів статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України відсутні.

Керуючись ст.ст. 2, 3, 5, 19, 77, 90, 139, 241-246, 255 Кодексу адміністративного судочинства України, Окружний адміністративний суд міста Києва,

ВИРІШИВ:

У задоволенні позовних вимог Товариства з обмеженою відповідальності «ВК ПІДРЯД» відмовити.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи відповідно до статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене до суду апеляційної інстанції протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення за правилами, встановленими статтями 295-297 Кодексу адміністративного судочинства України.

Відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 розділу VII «Перехідні положення» Кодексу адміністративного судочинства України до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Суддя А.С. Мазур