Справа № 640/13847/19
Суддя: Безименна Наталія Вікторівна
Дата ухвалення: 2021-07-21 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

21 липня 2021 року м. Київ

Колегія суддів Шостого апеляційного адміністративного суду у складі судді-доповідача Безименної Н.В., суддів Аліменка В.О. та Кучми А.Ю., перевіривши апеляційну скаргу Київської митниці Держмитслужби (правонаступника Київської міської митниці ДФС) на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 26 листопада 2020 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Київської митниці ДФС про визнання протиправним та скасування рішення та картки відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення,-

ВСТАНОВИЛА:

Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 26 листопада 2020 року позов задоволено.

Не погоджуючись з вказаним рішенням, Київська митниця Держмитслужби (правонаступник Київської міської митниці ДФС) подала апеляційну скаргу, в якій просить його скасувати та прийняти нове рішення, яким у задоволенні позову відмовити повністю.

Ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду від 03.06.2021 року апеляційну скаргу залишено без руху, через її невідповідність ст. 296 КАС України, оскільки апелянтом не подано документ про сплату судового збору.

Вказана ухвала отримана скаржником 09.06.2021, що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення та інформацією про відстеження поштового відправлення з сайту УДППЗ «Укрпошта» за штриховим ідентифікатором 177.

На виконання вимог ухвали суду, апелянтом подано клопотання про продовження строку на усунення недоліків апеляційної скарги, мотивоване тим, що апелянт є бюджетною установою та утримується за рахунок коштів відповідного бюджету, при цьому бюджетні асигнування мають кількісні, часові та цільові обмеження та при поданні апеляційної скарги у митного органу були відсутні кошти щодо сплати суми судового збору та станом на 07.06.2021 та 22.06.2021 у апелянта відсутні кошти на реєстраційному рахунку за кодом економічної класифікації видатків 2800 «Інші поточні видатки» для здійснення оплати судового збору, на підтвердження чого подано копії довідок від 07.06.2021 №7.8-22/307 та від 22.06.2021 №7.8-22/335.

Надані до суду копії довідок 07.06.2021 №7.8-22/307 та від 22.06.2021 №7.8-22/335 складені скаржником самостійно та не можуть вважатись належними доказами відсутності коштів для сплати судового збору, оскільки належним та допустимим доказом, який може підтвердити таку обставину, є виписка по рахунку Держаної казначейської служби України.

Колегія суддів звертає увагу, що сплата судового збору за подання апеляційної скарги в силу положень КАС України є процесуальним обов`язком сторони, що звертається до суду з апеляційною скаргою.

Відповідно до ч.1 ст.118 КАС України процесуальні строки - це встановлені законом або судом строки, у межах яких вчиняються процесуальні дії.

Частиною 2 ст.121 КАС України визначено, що встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду.

В той же час, доводи апелянта про необхідність продовження процесуального строку є необґрунтованими, а клопотання безпідставним.

Колегія суддів зазначає, що з даною апеляційною скаргою відповідач звернувся 11.05.2021, що підтверджується штампом ВПЗ на конверті, однак доказів відсутності коштів для сплати судового збору у травні 2021 року (період подання апеляційної скарги) до суду надано не було, що свідчить про відсутність підстав вважати, що на момент звернення з апеляційною скаргою відповідач не мав можливості сплатити судовий збір.

Крім того, апелянтом не надано жодних доказів, що він звертався до відповідного розпорядника коштів з метою отримання додаткових бюджетних коштів на видатки зі сплати судового збору, або після залишення апеляційної скарги без руху вчиняв будь-які дії з метою усунення недоліків апеляційної скарги визначених в ухвалі суду, та які б свідчили, що апелянт виконає в подальшому вимоги ухвали суду апеляційної інстанції.

Отже, у суду апеляційної інстанції відсутні підстави для продовження строку на усунення недоліків апеляційної скарги.

При цьому, ст.169, 298 КАС України чітко визначають, що строк для усунення недоліків апеляційної скарги не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення апеляційної скарги без руху, тобто законодавець вважає даний строк достатнім.

Практика Європейського суду з прав людини також свідчить про те, що право на звернення до суду не є абсолютним і може бути піддане обмеженням, в тому числі фінансовим обмеженням (справа «Стаббігс на інші проти Великобританії», справа «Девеер проти Бельгії», справа «Креуз проти Польщі»).

Апелянт, як суб`єкт владних повноважень, повинен бути обізнаний з порядком апеляційного оскарження, встановленим процесуальним законодавством, а також вчиняти всі залежні від нього дії з метою дотримання відповідних вимог КАС України.

Колегія суддів звертає увагу, що обставини, пов`язані з фінансуванням установи чи організації з Державного бюджету України та відсутністю у неї коштів, призначених для сплати судового збору, не звільняють державний орган від обов`язку своєчасної сплати судового збору у повному обсязі.

Пунктом 2 розділу ІІ Закону України від 22 травня 2015 року № 484-VIII «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо сплати судового збору» Кабінет Міністрів України зобов`язаний забезпечити відповідне фінансування державних органів, які позбавляються пільг щодо сплати судового збору.

Пунктом 1 ч. 5 ст. 296 КАС України передбачено, що однією з вимог до апеляційної скарги визначено надання документа про сплату судового збору.

Таким чином, особа, яка має намір подати апеляційну скаргу, повинна вчиняти усі можливі та залежні від неї дії для виконання процесуального обов`язку дотримання вимог процесуального закону стосовно форми і змісту апеляційної скарги, в тому числі щодо оплати судового збору.

Крім того, у п.74 рішення Європейського Суду з прав людини «Лелас проти Хорватії» суд звернув увагу на те, що «держава, чиї органи влади не дотримувалися своїх власних внутрішніх правил та процедур, не повинна отримувати вигоду від своїх правопорушень та уникати виконання своїх обов`язків. Ризик будь-якої помилки, зробленої органами державної влади, повинна нести держава, а помилки не повинні виправлятися за рахунок зацікавленої особи, особливо якщо при цьому немає жодного іншого приватного інтересу».

У справі «Рисовський проти України» Європейський Суд з прав людини підкреслює особливу важливість принципу «належного урядування». Він передбачає, що «…у разі, коли йдеться про питання загального інтересу, зокрема, якщо справа впливає на такі основоположні права людини, як майнові права, державні органи повинні діяти вчасно та в належний і якомога послідовніший спосіб…».

Частиною 2 ст.298 КАС України передбачено, що до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених ст. 296 КАС України, застосовуються положення ст. 169 КАС України.

Згідно з п.1 ч.4 ст.169 КАС України позовна заява повертається позивачеві, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк.

Строк для усунення недоліків апеляційної скарги, сплинув 23.06.2021.

Оскільки недоліки апеляційної скарги у встановлений судом строк та в період до 21.07.2021 усунуті не були та скаржником не наведено відповідних обставин, підтверджених належними доказами, які перешкоджають відповідачу виконати процесуальний обов`язок, апеляційну скаргу слід повернути апелянту.

Згідно з ч.7 ст.298 КАС України копія ухвали про повернення апеляційної скарги надсилається учасникам справи у порядку, визначеному ст. 251 цього Кодексу. Скаржнику надсилається копія ухвали про повернення апеляційної скарги разом з апеляційною скаргою та доданими до скарги матеріалами. Копія апеляційної скарги залишається в суді апеляційної інстанції.

Керуючись ст. ст. 169, 298 КАС України, колегія суддів, -

УХВАЛИЛА:

В задоволенні клопотання Київської митниці Держмитслужби про продовження строку на усунення недоліків - відмовити.

Апеляційну скаргу Київської митниці Держмитслужби (правонаступника Київської міської митниці ДФС) на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 26 листопада 2020 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Київської митниці ДФС про визнання протиправним та скасування рішення та картки відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення - повернути особі, яка її подала.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддями та може бути оскаржена протягом тридцяти днів шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Суддя-доповідач Н.В.Безименна

Судді В.О.Аліменко

А.Ю.Кучма