Справа № 240/2183/21
Суддя: Гурін Дмитро Миколайович
Дата ухвалення: 2021-07-20 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЖИТОМИРСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
20 липня 2021 року м. Житомир справа № 240/2183/21
Житомирський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Гуріна Д.М., розглянувши у порядку письмового провадження адміністративну справу за позовом Фермерського господарства "Руслана плюс" до Головного управління ДПС у Житомирській області, третя особа, на стороні відповідача, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору - Головне управління ДФС у Житомирській області, про визнання протиправними дій та протиправним і скасування висновку,
До Житомирського окружного адміністративного суду звернулося Фермерське господарство "Руслана плюс" із позовом до Головного управління ДПС у Житомирській області, третя особа, на стороні відповідача, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору - Головне управління ДФС у Житомирській області, в якому просить:
- визнати протиправними дії службових осіб Головного управління ДПС у Житомирській області щодо проведення дослідження фінансово-господарської діяльності Фермерського господарства Руслана Плюс, яке оформлене висновком аналітичного дослідження №6/06-30-16-05/37220691 від 27.02.2020;
- визнати протиправним та скасувати висновок аналітичного дослідження №6/06-30-16-05/37220691 від 27.02.2020.
В обґрунтування позовних вимог позивач вказав, що ГУ ДПС у Житомирській області протиправно проведено дослідження фінансово-господарської діяльності позивача та протиправно прийнято оскаржуваний висновок аналітичного дослідження №6/06-30-16-05/37220691 від 27.02.2020, в якому відображено необ`єктивні та недостовірні відомості, чим порушено законні права та інтереси позивача.
Після усунення позивачем недоліків позовної заяви, ухвалою Житомирського окружного адміністративного суду від 09.03.2021 відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження без виклику (повідомлення) учасників справи.
Ухвалою суду від 19.04.2021 витребувано докази у СУ ГУ ДФС у Житомирській області.
Третя особа заперечень по суті заявлених вимог не подала.
Згідно з частиною 4 статті 243 Кодексу адміністративного судочинства України судове рішення, постановлене у письмовому провадженні, повинно бути складено у повному обсязі не пізніше закінчення встановлених цим Кодексом строків розгляду відповідної справи, заяви або клопотання.
Частиною 5 статті 250 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що датою ухвалення судового рішення в порядку письмового провадження є дата складення повного судового рішення.
Відповідно до положень частини 5 статті 262, частини 1 статті 263 Кодексу адміністративного судочинства України, суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (у письмовому провадженні) за наявними у справі матеріалами.
Дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд дійшов наступних висновків.
Судом встановлено, що на виконання листа ГУ ДФС у Житомирській області від 13.02.2020 №209/7/06-30-21-12, згідно з п.п.19-1, 1.35, п.19-1.1 ст.19-1 Податкового кодексу України, п.п.33 п.4 Положення Про Головне управління ДПС у Житомирській області, затвердженого наказом ДПС України №14 від 12.07.2019 (у редакції наказу ДПС України №81 від 12.02.2020), заступником начальника відділу боротьби з відмиванням доходів, одержаних злочинним шляхом, Головного управління ДПС у Житомирській області Микитюком А.А., головним державним ревізором-інспектором відділу боротьби з відмиванням доходів, одержаних злочинним шляхом Головного управління ДПС у Житомирській області Дубковою І.І., проведено дослідження фінансово-господарських операцій фермерського господарства «Руслана Плюс» (далі - ФГ «Руслана Плюс») щодо наявності ознак правопорушень, пов`язаних з легалізацією (відмиванням) доходів, одержаних злочинним шляхом, та інших правопорушень за період з 01.01.2019 до 31.01.2020, за результатами якого складено Висновок аналітичного дослідження "Про результати дослідження фінансово-господарських операцій ФГ «Руслана Плюс» щодо наявності ознак правопорушень, пов`язаних з легалізацією (відмиванням) доходів, одержаних злочинним шляхом, та інших правопорушень за період з 01.01.2019 до 31.01.2020" №6/06-30-16-05/37220691 від 27.02.2020 (а.с.55-75).
Зі змісту Висновку аналітичного дослідження вбачається, що при його складанні використані наступні матеріали та інформаційні ресурси:
- інформаційні ресурси ДПС;
- інформація з відкритих джерел;
- інформація, отримана з листом ГУ ДФС у Житомирській області від 13.02.2020 №209/7/06-30-21-12;
Нормативно - правові акти, які використовувались під час написання аналітичного дослідження:
- Закон України від 14.10.2014 №1702-VІІ "Про запобігання та протидію легалізації (відмиванню) доходів, одержаних злочинним шляхом, фінансуванню тероризму та фінансуванню розповсюдження зброї масового знищення" (і змінами та доповненнями);
- Податковий Кодекс України (зі змінами та доповненнями);
- Кримінальний Кодекс України (зі змінами та доповненнями);
- Закон України «Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні» від 16.07.1999 №996-ХІV (із змінами та доповненнями).
В розділі 4.1 Висновку аналітичного дослідження викладено наступні результати аналітичного дослідження встановлено ознаки порушення ФГ «Руслана Плюс»:
- п.п.«г» п.198.5 ст.198 Податкового Кодексу України (зі змінами та доповненнями) - ненарахування податкових зобов`язань з податку на додану вартість, виходячи з бази оподаткування, визначеної відповідно до пункту 189.1 статті 189 цього Кодексу, у разі якщо такі товари/послуги, необоротні активи призначаються для їх використання в операціях, що не є господарською діяльністю платника податку, на суму 7633726 грн за операціями з придбання скрапленого газу;
- п.200.1 ст.200 Податкового Кодексу України, в результаті чого сума заниження податку на додану вартість, що підлягає сплаті до державного бюджету, може скласти 7549590 грн.
Фермерське господарство "Руслана Плюс" є суб`єктом господарювання та здійснює господарську діяльність у сфері сільського господарства з основним видом діяльності вирощування зернових культур (крім рису), бобових культур і насіння олійних культур.
Із вказаної ухвали вбачається, що однією з підстав внесення відомостей до ЄРДР слугувало те, що відділом боротьби з відмиванням доходів, одержаних злочинним шляхом ГУ ДПС у Житомирській області проведено аналіз фінансово-господарської діяльності Фермерського господарства «Руслана Плюс». За результатами аналітичного дослідження від 27.02.2020 №6/06-30-16-05/37220691 та період з 01.01.2019 до 31.12.2019 встановлено ознаки порушень підпункту г пункту 198.5 статті 198 Податкового кодексу України ненарахування податкових зобов`язань з податку на додану вартість, виходячи з бази оподаткування, визначеної відповідно до пункту 189.1 статті 189 цього Кодексу, у разі якщо такі товари/послуги, необоротні активи призначаються для їх використання в операціях, що не є господарською діяльністю платника податків, на суму 7633726 грн за операціями з придбання скрапленого газу: п.200.1 ст.200 Податкового кодексу України, в результаті чого сума заниження податку на додану вартість, що підлягає сплаті до державного бюджету, може скласти 7549590 грн.
08.12.2020, в інтересах позивача було надіслано адвокатський запит до ГУ ДПС у Житомирській області, з метою отримання копії аналітичного дослідження від 27.02.2020 №6/06-30-16-05/37220691 (а.с.12-13).
Також, 08.12.2020, в інтересах позивача було надіслано адвокатський запит до ГУ ДФС у Житомирській області з метою отримання копії аналітичного дослідження від 27.02.2020 №6/06-30-16-05/37220691.
Позивач вважаючи, що відповідач, вчиняючи дії, які передували прийняттю Висновку аналітичного дослідження, вийшов за межі своїх повноважень, встановлених чинним законодавством України, а сам Висновок аналітичного дослідження незаконним та таким, що призвів до негативних наслідків для позивача, що проявляються у необґрунтованому проведенні слідчих дій по відношенню до нього, а також самого факту наявності кримінального провадження щодо діяльності позивача звернувся з даним позовом до суду.
Надаючи правову оцінку відносинам, що виникли між сторонами, суд виходить з наступного.
Частиною 2 статті 19 Конституції України визначено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
За приписами п.п.41.1, 41.3 ст.41 Податкового кодексу України контролюючими органами є центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну податкову, державну митну політику, державну політику з адміністрування єдиного внеску, державну політику у сфері боротьби з правопорушеннями під час застосування податкового та митного законодавства, законодавства з питань сплати єдиного внеску та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючий орган (далі - центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну податкову та митну політику), його територіальні органи.
Повноваження і функції контролюючих органів визначаються цим Кодексом, Митним кодексом України та законами України. Розмежування повноважень і функціональних обов`язків контролюючих органів визначається законодавством України.
Функції контролюючих органів визначені у ст.19-1 Податкового кодексу України, згідно з п.п.19-1.1.35 п.19-1.1 якої, контролюючі органи виконують такі функції, крім особливостей, передбачених для державних податкових інспекцій статтею 19-3 цього Кодексу, зокрема, вживають заходів до виявлення, аналізу та перевірки фінансових операцій, які можуть бути пов`язані з легалізацією (відмиванням) доходів, одержаних злочинним шляхом, або фінансуванням тероризму, щодо відповідності законодавству.
Відповідно до підпунктів 20.1.4, 20.1.43 та 20.1.44 пункту 20.1 статті 20 Податкового кодексу України контролюючі органи мають право, зокрема: проводити відповідно до законодавства перевірки і звірки платників податків (крім Національного банку України), у тому числі після проведення процедур митного контролю та/або митного оформлення; проводити у визначеному законодавством порядку перевірку показників, пов`язаних із визначенням об`єктів оподаткування та із своєчасністю, достовірністю, повнотою нарахування та сплатою усіх передбачених цим Кодексом податків та зборів, виконанням законодавства з інших питань, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи; проводити перевірку правильності та повноти визначення фінансового результату до оподаткування згідно з бухгалтерським обліком відповідно до національних положень (стандартів) бухгалтерського обліку або міжнародних стандартів фінансової звітності.
За приписами п.п.21.1.1 п.21.1 ст.21 Податкового кодексу України посадові та службові особи контролюючих органів зобов`язані, зокрема, дотримуватися Конституції України та діяти виключно у відповідності з цим Кодексом та іншими законами України, іншими нормативними актами.
Постановою Кабінету Міністрів України "Про Державну фіскальну службу України" від 21.05.2014 №236 затверджено Положення про Державну фіскальну службу України (далі - Положення №236).
Згідно з п.61.1 ст.61 Податкового кодексу України податковий контроль - це система заходів, що вживаються контролюючими органами та координуються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику, з метою контролю правильності нарахування, повноти і своєчасності сплати податків і зборів, а також дотримання законодавства з питань регулювання обігу готівки, проведення розрахункових та касових операцій, патентування, ліцензування та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи.
Відповідно до п.62.1 ст.62 Податкового кодексу України податковий контроль здійснюється шляхом: ведення обліку платників податків, інформаційно-аналітичного забезпечення діяльності контролюючих органів, перевірок та звірок відповідно до вимог цього Кодексу, а також перевірок щодо дотримання законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі орлани, у порядку, встановленому законами України, що регулюють відповідну сферу правовідносин.
Інформаційно-аналітичне забезпечення діяльності контролюючих органів - це комплекс заходів щодо збору, опрацювання та використання інформації необхідної для виконання покладених на контролюючі органи функцій (п.71.1 ст.71 Податкового кодексу України).
Податкова інформація, зібрана відповідно до Податкового кодексу України, може зберігатися та опрацьовуватися в інформаційних базах контролюючих органів безпосередньо посадовими (службовими) особами контролюючих органів (пункт 74.1 статті 74 Податкового кодексу України).
Порядок збору та отримання контролюючими органами податкової інформації визначено стаття 72, 73 Податкового кодексу України.
Зібрана податкова інформація та результати її опрацювання використовуються для виконання покладених на контролюючі органи функцій та завдань (п.74.2 ст.74 Податкового кодексу України).
З аналізу вищевикладених норм законодавства вбачається, що у разі встановлення порушень платниками податків та/або їх посадовими особами податкового, валютного та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, складені за результатами податкового контролю документи передаються до відповідного органу для вжиття відповідних заходів згідно чинного законодавства.
При цьому, факти або ознаки порушень платниками податків податкового, валютного та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, можуть бути встановлені, як у результаті проведення документальних перевірок платників податків, так і в результаті опрацювання посадовими (службовими) особами контролюючих органів податкової інформації, зібраної в ході інформаційно-аналітичного забезпечення діяльності контролюючих органів.
За таких обставин вбачається, що результати податкового контролю можуть бути відображені шляхом складання документів, які становлять внутрівідомчу службову кореспонденцію (звітів, висновків, доповідних записок тощо), які пов`язані зі здійсненням контрольних, наглядових функцій контролюючими органами.
Таким чином, ГУ ДПС у Житомирській області має правові підстави на проведення аналітичного дослідження, з метою запобігання та протидії легалізації (відмиванню) доходів, одержаних злочинним шляхом, фінансуванню тероризму, фінансуванню розповсюдження зброї масового знищення та/або іншими правопорушенням та складання аналітичного висновку, а тому твердження позивача щодо відсутності повноважень ГУ ДПС у Житомирській області проводити дослідження та складати аналітичний висновок є безпідставними та необґрунтованими, так як контролюючий орган під час здійснення своїх обов`язків керувався нормами чинного законодавства України.
З огляду на вищевикладене, суд вважає, що позовні вимоги ФГ «Руслана Плюс» не підлягають задоволенню в частині визнання протиправними дій службових осіб ГУ ДПС у Житомирській області щодо проведення дослідження фінансово-господарської діяльності позивача, щодо наявності ознак правопорушень, пов`язаних з легалізацією (відмиванням) доходів, одержаних злочинним шляхом, та/або інших правопорушень за період з 01.01.2019 до 31.01.2020, яке оформлене Висновком аналітичного дослідження.
Щодо позовної вимоги про визнання протиправним та скасування висновку аналітичного дослідження №6/06-30-16-05/37220691 від 27.02.2020, складеного службовими особами ГУ ДПС у Житомирській області, суд зазначає наступне.
В обґрунтування вказаної вище позовної вимоги позивач посилається, зокрема, на те, що Висновок аналітичного дослідження містить необ`єктивну та недостовірну інформацію про фінансово-господарську діяльність ФГ «Руслана Плюс», що порушує права та охоронювані законом інтереси останнього, адже даний висновок є не лише об`єктом внутрішнього службового використання органу ДФС, а був надісланий правоохоронним органам.
Судом не приймаються до уваги наведені твердження позивача про порушення його прав, оскільки висновки, викладені у Висновку аналітичного дослідження за наслідками перевірки, є відображенням дій працівників податкових органів і самі по собі не породжують правових наслідків для платника податків а, такий висновок відповідно, не порушує прав останнього.
Включення суб`єктом владних повноважень до бази даних інформації про таку перевірку не створює жодних перешкод для діяльності платника податку.
За таких обставин суд дійшов висновку, що Висновок аналітичного дослідження є внутрівідомчою службовою кореспонденцією ДФС, яка пов`язана зі здійсненням контрольних, наглядових функцій контролюючими органами, процесом прийняття рішень і передує публічному обговоренню та/або прийнято рішень та є носієм доказової інформації, який не породжує правових наслідків для платника податків, тобто не змінює стану його суб`єктивних прав та не створює жодних додаткових обов`язків для платника податків, а отже не порушує його права, чинне законодавство передбачає правові підстави для проведення такого аналітичного дослідження фінансово - господарської діяльності платників податків.
На підставі аналізу вказаних норм Верховний Суд дійшов висновку, що відносини, які виникають у сфері справляння податків і зборів, зокрема щодо компетенції контролюючих органів, повноважень і обов`язків їх посадових осіб під час здійснення податкового контролю, урегульовано ПК України. Способом здійснення такого контролю є, зокрема, інформаційно-аналітичне забезпечення діяльності контролюючих органів. Інформація, зібрана відповідно до цього Кодексу, може зберігатися та опрацьовуватися в інформаційних базах контролюючих органів або безпосередньо посадовими (службовими) особами контролюючих органів. Висновки, викладені в довідці за наслідками перевірки, є відображенням дій податкових інспекторів та не породжують правових наслідків для платника податків і, відповідно, така довідка не порушує прав останнього.
Суд погоджується з тим, що дії з оформлення результатів аналітичного дослідження висновком є виконанням службовими особами контролюючого органу своїх обов`язків, а результати вказаного висновку не створюють відносин владного підпорядкування, що є необхідною ознакою публічно-правових відносин. Проведення аналітичного дослідження є лише процедурним заходом зі збору податковим органом інформації щодо дотримання платником податкового законодавства в рамках податкового контролю, а тому відсутні підстави для визнання протиправним та скасування Висновку аналітичного дослідження ГУ ДПС у Житомирській області №6/06-30-16-05/37220691 від 27.02.2020.
Схожої думки щодо висновків аналітичного дослідження притримується Шостий апеляційний адміністративний суд у постанові від 8 серпня 2019 року у справі №640/2521/19.
Доводи викладені у позовній заяві позивача є безпідставними та необґрунтованими, носять формальний характер і не ґрунтуються ні на фактичних обставинах, ні на вимогах закону. Постанова Верховного Суду у справі №800/536/17, на яку посилається позивач, не стосується правовідносин у даній справі.
Відповідно до статті 2 частини 2 Кодексу адміністративного судочинства України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.
Згідно вимог статті 77 частини 1 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.
Відповідно до статті 77 частини 2 Кодексу адміністративного судочинства України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
Відповідно до статті 90 Кодексу адміністративного судочинства України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.
Таким чином, виходячи з заявлених позовних вимог, системного аналізу положень чинного законодавства України та доказів, зібраних у справі, суд дійшов висновку, що позовні вимоги ФГ «Руслана Плюс» є необґрунтованими та такими, що задоволенню не підлягають.
Зважаючи на відмову у задоволенні позову, питання щодо розподілу судових витрат судом не вирішується.
Керуючись статтями 77, 90, 139, 243-246, 295 Кодексу адміністративного судочинства України,
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Учасники справи, особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право подати до Сьомого апеляційного адміністративного суду через Житомирський окружний адміністративний суд апеляційну скаргу на рішення суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Суддя Д.М. Гурін