Справа № 160/10284/21
Суддя: Юхно Ірина Валеріївна
Дата ухвалення: 2021-07-14 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

14 липня 2021 року Справа № 160/10284/21

Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Юхно І.В., перевіривши матеріали адміністративного позову Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області до Дочірнього підприємства «Славяна» закритого акціонерного товариства «Славяна» про застосування заходів реагування, -

ВСТАНОВИВ:

24.06.2021 до Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшов адміністративний позов Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області до Дочірнього підприємства «Славяна» закритого акціонерного товариства «Славяна», у якому позивач просить суд:

-застосувати заходи реагування у вигляді повного зупинення експлуатації (роботи) об`єктів, а саме: будівель та споруд за адресою: Дніпропетровська область, Петриківський район, селище міського типу Курилівка, вулиця Польова, буд. 1 Дочірнього підприємства «Славяна» закритого акціонерного товариства «Славяна» (), до повного усунення порушень;

- встановити у судовому рішення спосіб і порядок його виконання шляхом зобов`язання зупинити експлуатацію об`єктів, а саме: будівель та споруд за адресою: Дніпропетровська область, Петриківський район, селище міського типу Курилівка, вулиця Польова, буд. 1 Дочірнього підприємства «Славяна» закритого акціонерного товариства «Славяна» (), до повного усунення порушень.

Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 29.06.2021 адміністративний позов Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області було залишено без руху та запропоновано позивачу протягом п`яти днів з дня отримання копії ухвали усунути недоліки позовної заяви шляхом надання до суду документу, що підтверджує сплату судового збору у розмірі та порядку, встановлених чинним законодавством України, або клопотання чи заяви про звільнення (відстрочення, розстрочення, зменшення) від сплати судового збору із обґрунтуванням заявленого клопотання.

Копію ухвали отримана представником позивача 05.07.2021, про що свідчить наявна у матеріалах справи розписка про отримання. Тобто, строк для усунення недоліків позовної заяви до 10.07.2021.

09.07.2021 на виконання ухвали до суду від позивача надійшла заява про усунення недоліків позовної заяви, в якому Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області просить суд:

- задовольнити клопотання щодо відстрочення сплати судового збору або звільнення від сплати судового збору;

- у разі відмови по першому пункту продовжити процесуального строку для усунення недоліків позовної заяви по справі №160/10284/21.

В обґрунтування вказаної заяви позивачем було зазначено, що позивач є бюджетною, неприбутковою організацією, яка звертається до суду за захистом життя та здоров`я людей, а кошти на сплату судового збору не передбачені кошторисом. Крім того, заявник посилався на те, що невиконання рішень суду по вказаним справам може призвести до нещасних випадків або аварій, що може спричинити людські жертви.

Вирішуючи заявлене клопотання позивача про відстрочення сплати судового збору або звільнення від сплати судового збору, суд вважає за необхідне зазначити наступне.

Положеннями частини 1 статті 133 КАС України, які кореспондуються з приписами частин 1 та 2 статті 8 Закону України «Про судовий збір» від 08.07.2011 №3674-VI (далі Закон №3674-VI), встановлено, що єдиною підставою для зменшення розміру належних для оплати судових витрат чи звільнення від їх оплати, відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони.

Водночас, статтею 5 Закону №3674-VI визначений перелік осіб, звільнених від сплати судового збору, але позивач не відноситься до осіб, які звільнені від сплати судового збору та повинен сплачувати судовий збір при зверненні із даним адміністративним позовом.

Таким чином, враховуючи вищезазначені приписи, можна дійти висновку, що відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення розміру судового збору, звільнення його від сплати може мати місце за наявності виключних обставин.

Крім того, за положеннями частини 1 статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Отже, обов`язок по доведенню обставин щодо звільнення від оплати судових витрат або відстрочення сплати судового збору покладається в даному випадку на позивача

Суд звертає увагу, що позивач заявляє клопотання про відстрочення сплати судового збору або звільнення від сплати судового збору на невизначений строку. Крім того, позивач посилається на відсутність коштів, передбачених кошторисом для сплати судового збору, проте не надаю суду жодних доказів на підтвердження вжиття заходів щодо отримання таких коштів.

Таким чином, посилання позивача на відсутність коштів, передбачених кошторисом для сплати судового збору є необґрунтованими, а також не є законодавчо встановленою підставою для звільнення чи відстрочення сплати судового збору.

Статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод передбачено право на справедливий суд, відповідно до якої кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення. Судове рішення проголошується публічно, але преса і публіка можуть бути не допущені в зал засідань протягом усього судового розгляду або його частини в інтересах моралі, громадського порядку чи національної безпеки в демократичному суспільстві, якщо того вимагають інтереси неповнолітніх або захист приватного життя сторін, або - тією мірою, що визнана судом суворо необхідною, - коли за особливих обставин публічність розгляду може зашкодити інтересам правосуддя.

Крім того, в рішенні від 23.07.2019 «Сабадаш проти України» (заява №28052/13) Європейський суд з прав людини нагадав, що якщо звичайний строк оскарження поновлюється зі спливом значного періоду часу, і без необхідності виправлення серйозних судових помилок, таке рішення може порушити принцип правової визначеності. Попри те, що саме національним судам, перш за все, належить виносити рішення про поновлення строку оскарження, їх свобода розсуду не є необмеженою. При поновленні пропущеного строку суд повинен належним чином обґрунтувати своє рішення.

При цьому, суд звертає увагу, що однією з засад (принципів) судочинства, в тому числі й адміністративного, є рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом (стаття 129 Конституції України та пункт 2 частини 3 статті 2 КАС України).

Так, в пункті 31 рішення ЄСПЛ у справі «Волошин проти України» (№15853/08) та пункті 22 рішення Європейського суду з прав людини у справі «Бацаніна проти Росії» (№3932/02) зазначено, що принцип рівності сторін вимагає «справедливого балансу між сторонами», і кожній стороні має бути надано відповідну можливість для представлення своєї справи в умовах, що не ставлять її у суттєво невигідне становище порівняно з її.

Крім цього, Європейський суд з прав людини у рішенні від 15.05.2008 «Надточій проти України» зазначив, що принцип рівності сторін один із складників ширшої концепції справедливого судового розгляду передбачає, що кожна сторона повинна мати розумну можливість представляти свою сторону в умовах, які не ставлять її в суттєво менш сприятливе становище у порівнянні з опонентом.

Відповідно до статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» від 23.03.2006 №3477-ІV суди застосовують як джерело права при розгляді справ положення Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та протоколів до неї, а також практику Європейського суду з прав людини та Європейської комісії з прав людини.

Отже, враховуючи наведені правові позиції Європейського суду з прав людини, суд приходить до висновку, що безпідставне звільнення від сплати чи відстрочення сплати суб`єкту владних повноважень судового збору за подання до суду адміністративного позову може призвести до надання незаконної переваги одній зі сторін судового процесу позивачу у справі.

Враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку про відсутність підстав для задоволення клопотання позивача щодо відстрочення сплати судового збору або звільнення від сплати судового збору.

Щодо продовження процесуального строку для усунення недоліків позовної заяви, суд звертає увагу на таке.

Відповідно до частини 1 та 2 статті 121 КАС України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення. Встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду.

Оскільки позивачем до суду не надано жодних доказів на підтвердження вжиття заходів щодо отримання коштів для сплати судового збору, а також не наведено строк, в який позивач може виконати вимоги ухвали суду про залишення позовної заяви, то суд вважає клопотання про продовження строку для усунення недоліків необґрунтованим та таким, що не підлягає задоволенню.

Таким чином, у встановлений судом строк, а саме: до 10 липня 2021 року включно, позивач не усунув недоліки позовної заяви.

Відповідно до пункту 1 частини 4 статті 169 КАС України позовна заява повертається позивачеві, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк.

Частиною 5 зазначеної статті передбачено, що суддя повертає позовну заяву і додані до неї документи без розгляду не пізніше п`яти днів з дня її надходження або з дня закінчення строку на усунення недоліків.

Суд зазначає, що станом на 14.07.2021 року позивач не виконали вимоги ухвали суду.

З огляду на вищезазначене, враховуючи вищенаведені норми, суд вважає за необхідне повернути позовну заяву позивачеві.

На підставі викладеного, керуючись статтями 121, 133, 169, 248, 256 КАС України, суд,-

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотання Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області про відстрочення сплати судового збору або звільнення від сплати судового збору та продовження процесуального строку для усунення недоліків позовної заяви по справі №160/10284/21 відмовити.

Позовну заяву Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області до Дочірнього підприємства «Славяна» закритого акціонерного товариства «Славяна» про застосування заходів реагування повернути позивачу.

Копію ухвали про повернення позовної заяви надіслати позивачу разом з матеріалами адміністративного позову.

Роз`яснити позивачу, що відповідно до частини 8 статті 169 КАС України повернення позовної заяви не позбавляє права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.

Ухвала суду набирає законної сили відповідно до статті 256 КАС України та може бути оскаржена в порядку та у строки, встановлені статтями 295 та 297 КАС України.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи ухвала суду оскаржується до Третього апеляційного адміністративного суду через Дніпропетровський окружний адміністративний суд відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 Розділу VII Перехідних положень КАС України.

Суддя І.В. Юхно