Справа № 640/19456/21
Суддя: Шевченко Н.М.
Дата ухвалення: 2021-07-19 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

19 липня 2021 року м. Київ № 640/19456/21

Суддя Окружного адміністративного суду міста Києва Шевченко Н. М., ознайомившись з позовною заявою та доданими до неї матеріалами ОСОБА_1 до Апарату Верховної ради України про визнання протиправною бездіяльності, зобов`язання вчинити дії,

У С Т А Н О В И В :

Через електронний кабінет системи «Електронний суд» до Окружного адміністративного суду міста Києва надійшов позов ОСОБА_1 до Апарату Верховної ради України про визнання протиправною бездіяльності, зобов`язання вчинити дії.

Приписами п. 3 ч. 1 ст. 171 КАС України передбачено, що суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу.

Вирішуючи питання про наявність підстав для відкриття провадження у справі, суддя виходить з наступного.

Рішенням Ради суддів України №75 від 20.09.2019 рекомендовано судам, зокрема приймати до розгляду документи, отримані з використанням підсистеми «Електронний суд».

Відповідно до розділу VІІ Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України, пункту 15 частини першої розділу VІІ Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи:

15.1) подання, реєстрація, надсилання процесуальних та інших документів, доказів, формування, зберігання та надсилання матеріалів справи здійснюються в паперовій формі;

15.2) позовні та інші заяви, скарги та інші передбачені законом процесуальні документи, що подаються до суду і можуть бути предметом судового розгляду, в порядку їх надходження підлягають обов`язковій реєстрації в автоматизованій системі документообігу суду в день надходження документів;

15.3) розгляд справи у суді здійснюється за матеріалами справи у паперовій формі.

В газеті «Голос України» (№42 (7048) від 01.03.2019) опубліковано повідомлення про відкликання ДСА України оголошення, опублікованого в газеті «Голос України» (№229 (6984) від 01.12.2018) щодо створення та забезпечення функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи: «Відповідно до рішення Вищої ради правосуддя від 28.02.2019 № 624/0/15-19 та враховуючи результати обговорення з судами, іншими органами та установами системи правосуддя питання необхідності відтермінування початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи (ЄСІТС)».

Після публікації цього оголошення зміни, передбачені Законом України «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів», пов`язані з початком функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, не набувають чинності.

У подальшому, наказом Державної судової адміністрації України №1096 від 07.11.2019 «Про забезпечення створення і функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи», на виконання пункту 10 § 2 «Прикінцеві положення» розділу 4 Закону України від 03.10.2017 № 2147-VIII «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів» у частині створення та належного функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, а також у зв`язку із відтермінуванням дати початку функціонування цієї системи, затверджено Концепцію побудови ЄСІТС у новій редакції.

Відповідно до затвердженої Концепції, на даний час впровадження системи ЄСІТС перебуває на етапі 3 (ІІІ квартал 2020 - IV квартал 2021), який передбачає:

1. Розробку пілотних проектів та макетів основних підсистем Центральноі? системи ЄСІТС.

2. Розробку пілотних проектів та макетів основних модулів систем автоматизаціі? діяльності органів та установ системи правосуддя.

3. Запуск пілотних проектів ЄСІТС в дослідну експлуатацію у визначених судах, органах та установах системи правосуддя.

У згаданому документі також зазначено: «Функціонування програмних продуктів автоматизаціі? діловодства суду («Д-3», «Діловодство спеціалізованого суду») здіи?снюється з використанням застарілого програмного забезпечення системи управління базами даних Firebird 2.5. У результаті відчувається недостатньо висока продуктивність системи при виконанні певних завдань, що обумовлено також недосконалістю архітектури бази даних. Також, існуючі системи автоматизаціі? діловодства не охоплюють процеси ведення судових справ, управління електронними документами, електронного документообігу, та є по суті системами, що базуються на ручному заповненні реєстраціи?но-контрольних карток, що не відображають в повному обсязі особливості судового процесу, не забезпечують формування звітності в розрізі судових справ».

Відповідно до наказу ДСА України № 628 від 22.12.2018 «Про проведення тестування підсистеми «Електронний суд» у місцевих та апеляційних судах» з 22.12.2018 у всіх місцевих та апеляційних судах розпочалась експлуатація підсистеми «Електронний суд» в тестовому режимі.

Пунктом 2 цього наказу передбачено, що у частині функціонування підсистеми «Електронний суд» судам у ході її експлуатації в тестовому режимі необхідно керуватися вимогами Положення про автоматизовану систему документообігу суду, затвердженого рішенням Ради суддів України від 26 листопада 2010 року № 30 (у редакції рішення Ради суддів України від 02 березня 2018 року № 17 зі змінами).

Оскільки ані системи ЄСІТС, ані її модулі не існують, порядок тестування Державної судовою адміністрацією України судам не надавався, кожен учасник правовідносин визначає межі тестового використання самостійно.

Відповідно до положень статті 3 КАС України, порядок здійснення адміністративного судочинства встановлюється Конституцією України, цим Кодексом та міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України. Якщо міжнародним договором, згода на обов`язковість якого надана Верховною Радою України, передбачено інші правила, ніж встановлені цим Кодексом, застосовуються правила міжнародного договору. Провадження в адміністративних справах здійснюється відповідно до закону, чинного на час вчинення окремої процесуальної дії, розгляду і вирішення справи. Закон, який встановлює нові обов`язки, скасовує чи звужує права, належні учасникам судового процесу, чи обмежує їх використання, не має зворотної дії в часі.

За правилами ч. 13 статті 18 КАС України, положення про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему затверджується Вищою радою правосуддя за поданням Державної судової адміністрації України та після консультацій з Радою суддів України.

Визначальним у підтвердженні особи при направленні електронних документів є електронний цифровий підпис, який має бути перевіреним.

Згідно з ч. 1 статті 18 КАС України реєстрація в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі не позбавляє права на подання документів до суду в паперовій формі в порядку, визначеному цим Кодексом.

Відповідно до ч. 2 статті 18 Закону України «Про електронні довірчі послуги» кваліфікований електронний підпис чи печатка вважається таким, що пройшов перевірку та отримав підтвердження, якщо :

перевірку кваліфікованого електронного підпису чи печатки проведено засобом кваліфікованого електронного підпису чи печатки;

перевіркою встановлено, що відповідно до вимог цього Закону на момент створення кваліфікованого електронного підпису чи печатки був чинним кваліфікований сертифікат електронного підпису чи печатки підписувача чи створювача електронної печатки;

за допомогою кваліфікованого сертифіката електронного підпису чи печатки здійснено ідентифікацію підписувача чи створювача електронної печатки;

під час перевірки за допомогою кваліфікованого сертифіката електронного підпису чи печатки отримано підтвердження того, що особистий ключ, який належить підписувачу чи створювачу електронної печатки, зберігається в засобі кваліфікованого електронного підпису чи печатки;

під час перевірки підтверджено цілісність електронних даних в електронній формі, з якими пов`язаний цей кваліфікований електронний підпис чи печатка.

Підсумовуючи викладене, на даний момент комп`ютерні програми, зокрема «Діловодство спеціалізованого суду», не забезпечені технічними засобами верифікації та обліку документів, які надходять через підсистему «Електронний суд», а також відсутня нормативна регламентація порядку функціонування ЄСТІС.

Положення про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему наразі перебуває на етапі проекту, який розміщений на офіційній веб-сторінці Вищої ради правосуддя та наразі не затверджений.

У зв`язку з тим, що у Окружному адміністративному суді міста Києва підсистема «Електронний суд» знаходиться в тестовому режимі, відповідно ідентифікувати електронний підпис заявника неможливо, що є підставою для повернення позовної заяви, згідно з приписами п. 3 ч. 4 ст. 169 КАС України.

Поряд з цим, враховуючи Постанову Кабінету Міністрів України № 211 «Про запобігання поширенню на території України коронавірусу COVID-19», суд вважає за можливе надати час позивачу для усунення недоліків позовної заяви.

Відповідно до ч. 1 ст. 161 КАС України о позовної заяви додаються її копії, а також копії доданих до позовної заяви документів відповідно до кількості учасників справи, крім випадків, визначених частиною другою цієї статті.

Викладений вище недолік підлягає усуненню, шляхом подання відповідної кількості примірників позовної заяви з додатками в паперовому вигляді.

Слід також звернути увагу на строки звернення до суду.

За змістом ч. 1 ст. 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк (ч. 5 ст. 122 КАС України).

Зі змісту позовних вимог убачається, що позивач просить суд, зобов`язати відповідача провести розрахунок при звільненні та виплатити середній заробіток за час затримки такого розрахунку..

Відповідно до п.17 ч. 1 ст. 4 КАС України публічною службою є, діяльність на державних політичних посадах, у державних колегіальних органах, професійна діяльність суддів, прокурорів, військова служба, альтернативна (невійськова) служба, інша державна служба, патронатна служба в державних органах, служба в органах влади Автономної Республіки Крим, органах місцевого самоврядування.

Із матеріалів справи убачається, що позивач звільнилась у липні 2014 року, водночас, позовну заяву подано лише 12.07.2021, тобто через значний часовий проміжок та з пропуском строку звернення до суду..

Усталеною є позиція Верховного Суду щодо застосування норм КЗпП України у разі неврегульованості положеннями спеціального законодавства правовідносин, щодо яких виник спір.

Зокрема, статтею 233 КЗпП України визначені строки звернення до районного, районного у місті, міського чи міськрайонного суду за вирішенням трудових спорів.

За приписами ч. 1 ст. 19 ЦПК України справи, що виникають з трудових правовідносин, суди розглядають у порядку цивільного судочинства. При цьому норми Цивільного кодексу України визначають загальну позовну давність тривалістю у три роки (стаття 257) та передбачають можливість установлення законом для окремих видів вимог спеціальної позовної давності (стаття 258), яка може бути скороченою або більш тривалою за загальну позовну давність.

Таким чином, установлений ст. 233 КЗпП України строк позовної давності є спеціальним для трудових та пов`язаних з ними спорів в межах цивільного судочинства.

Водночас, оскільки нормами КАС України регламентований спеціальний строк звернення до суду у справах, зокрема, про звільнення з публічної служби, відсутня потреба у застосуванні аналогії закону до спірних правовідносин.

Резюмуючи викладене, до спору, за вирішенням якого звернувся позивач, підлягає застосуванню спеціальна норма КАС України (ч. 5 ст. 122).

Згадану правову позицію викладено в постанові Верховного Суду у складі судової палати з розгляду справ щодо виборчого процесу та референдуму, а також захисту політичних прав громадян Касаційного адміністративного суду від 11.02.2021 у справі № 240/532/20.

Відповідно до ч. 1 ст. 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Ураховуючи викладене, суд вважає за необхідне залишити позовну заяву без руху з наданням позивачу часу для усунення недоліків позову та подання обґрунтованого клопотання про поновлення строку звернення.

Керуючись статтями 160, 161, 169, 241Ї243, 248, 256, п. 15 Розділу VII «Перехідні положення» Кодексу адміністративного судочинства України,

У Х В А Л И В :

1. Позовну заяву ОСОБА_1 залишити без руху.

2. Установити позивачу десятиденний строк з дня одержання даної ухвали для усунення недоліків.

3. Попередити позивача про те, що у випадку неусунення недоліків позовної заяви позовна заява буде повернута йому відповідно до п. 1 ч. 4 ст. 169 та/або ч. 2 ст. 123 Кодексу адміністративного судочинства України.

4. Роз`яснити позивачу, що повернення позовної заяви не позбавляє його права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.

Ухвала набирає законної сили в порядку, передбаченому ст. 256 КАС України та оскарженню не підлягає.

Суддя Н.М. Шевченко