Справа № 640/18910/21
Суддя: Васильченко І.П.
Дата ухвалення: 2021-07-15 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

15 липня 2021 року м. Київ № 640/18910/21

Суддя Окружного адміністративного суду міста Києва Васильченко І.П., ознайомившись з матеріалами адміністративної справи

за позовом ОСОБА_1
до третя особа Кабінету Міністрів України, Лещенка Романа Миколайовича , Державна служба України з питань геодезії, картографії та кадастру
про визнання протиправним та скасування розпоряджень та контракту,-
В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернувся до Окружного адміністративного суду м. Києва з позовом до Кабінету Міністрів України, Лещенка Романа Миколайовича , третя особа: Державна служба України з питань геодезії, картографії та кадастру, в якій просить:

- визнати протиправним, нечинними з моменту прийняття та розпорядження Кабінету Міністрів України №643-р від 10.06.2020 року про призначення Лещенка Романа Миколайовича Головою Державної служби України з питань геодезії, картографії та кадастру;

- визнання недійсним, протиправним та скасувати контракт № 1 від 10.06.2020 з. про проходження державної служби на період дії карантину, установленого з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2, укладений між Лещенко Романом Миколайовичем та Кабінетом Міністрів України або встановити у рішенні, що цей контраст був неукладений;

- визнати протиправним та скасувати Розпорядження Кабінету Міністрів України № 878-р від 15.07.2020 року «Про присвоєння рангів державним службовцям» в частині присвоєння третього рангу державного службовця категорії «А» Лещенку Роману Миколайовичу .

Відповідно до п.п. 3 та 5 ч. 1 ст. 171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу та чи позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними).

Ознайомившись із позовною заявою позивача, суд встановив, що вона не відповідає вимогам ст. 160, 161, 172 Кодексу адміністративного судочинства України з огляду на наступне.

Відповідно до ч. 2 ст. 122 КАС України визначено, що для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Частиною 5 КАС України встановлено, що для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.

За приписами ч. 1 ст. 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

При цьому слід зазначити, що день, коли особа дізналася про порушення свого права, - це встановлений доказами день, коли особа дізналась про рішення, дію чи бездіяльність, внаслідок якої відбулося порушення її прав, свобод чи інтересів.

Якщо цей день встановити точно неможливо, строк обчислюється з дня, коли особа повинна була дізнатися про порушення своїх прав (свобод чи інтересів). При цьому "повинна" слід тлумачити як неможливість незнання, припущення про високу вірогідність дізнатися, а не обов`язок особи дізнатися про порушення своїх прав. Зокрема, особа повинна була дізнатися про порушення своїх прав, якщо: особа знала про обставини прийняття рішення чи вчинення дій і не було перешкод для того, щоб дізнатися про те, яке рішення прийняте або які дії вчинені.

Доказами того, що особа знала про порушення своїх прав, є, зокрема, умови, за яких особа мала реальну можливість дізнатися про порушення своїх прав.

Суд звертає увагу на те, що позивачем до позовної заяви долучено клопотання про поновлення строку звернення до суду.

Окружний адміністративний суд міста Києва вважає за необхідне зазначити, що поважними причинами визнаються лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що звернулась з адміністративним позовом, пов`язані з дійсно істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій та підтверджені належними доказами.

Із аналізу вказаних норм статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України вбачається, що початком обчислення строку звернення до суду із адміністративним позовом вважається день, коли особа дізналася про порушення своїх прав.

Тобто, процесуальний закон обмежує право звернення до адміністративного суду певними часовими рамками, що сприяє юридичній визначеності у публічно-правових відносинах. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними.

Зазначена позиція також узгоджується із практикою Європейського Суду з прав людини, який вказав, що право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням строків на звернення до суду за захистом порушених прав (наприклад, "Стаббігс на інші проти Великобританії", "Девеер проти Бельгії").

Так, позивач в позовній заяві зазначає: " У провадженні Національного антикорупційного бюро України перебуває кримінальне провадження №0000584 від 14.09.2020 року, в якому мені позивачу ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_1 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбачено ч.4 ст. 369 КК України, яке зареєстроване до ЄРДР за заявою Голови Держгеокадастру Лещенка Р.М. У даному кримінальному провадженні Лещенко Р.М. з моменту свого незаконного призначення на посаду 10.06.2020 здійснював дії по провокації підкупу, тобто вчиняв дії з підбурення мене - ОСОБА_1 на пропонування, обіцянку чи надання неправомірної вигоди, щоб потім викрити мене - позивача після отримання неправомірної вигоди, винагороди самим Лещенком Р.М. "

До позовної заяви позивачем надано копію ухвали слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 07.06.2021 року у справі №991/3765/21. Відповідно до змісту якої вбачається, що позивач 06.11.2020 року перебуваючи за місцем мешкання Лещенка Р.М. передав йому неправомірну вигоду за не скасування Лещенком Р.М. , як Головою Держгеокадастру, рушень щодо передачі земельних ділянок у власність громадянам на території Хмельницької області.

Отже, враховуючи викладене суд приходить до висновку, що станом на листопад 2020 року позивач був обізнаний про займану посаду Лещенка Р.М. , як голови Держгеокадастру.

Так, у позовній заяві позивач просить скасувати розпорядження та контракт від 10.06.2020 року "Про призначення Лещенка Романа Миколайовича Головою Державної служби України з питань геодезії, картографії та кадастру".

В той же час, зі штампу вхідної кореспонденції Окружного адміністративного суду м. Києва, проставленого на позовній заяві видно, що позивач звернувся до суду з даним позовом 06.07.2021, тобто з порушенням місячного строку.

В даному випадку, з позовної заяви та доданих до неї матеріалів не вбачається таких обставин, які б непереборно перешкоджали позивачу вчасно звернутися до суду за захистом своїх прав та інтересів, якщо позивач вважав їх порушеними, суд приходить до висновку про відмову у задоволені клопотання про поновлення пропущеного строку.

Відповідно до частини тринадцятої статті 171 КАС України суддя, встановивши після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 160, 161 цього Кодексу, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали.

Згідно частини другої статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи вищевикладене, позовна заява підлягає залишенню без руху із встановленням позивачу строку для усунення недоліків шляхом подання до суду заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду з посиланням на обставини, які перешкоджали позивачу звернутись до суду із відповідним позовом з дотриманням строку, встановленого КАС України, навести доводи на обґрунтування поважності причин пропуску строку та надати докази на підтвердження таких доводів.

Водночас, суд попереджає позивача про те, що якщо визначені судом недоліки не буде подано особою, суд повертає позовну заяву (частина друга статті 123 КАС України).

Керуючись статтями 122, 123, 160, 161, 169 Кодексу адміністративного судочинства України, Окружний адміністративний суд міста Києва, -

УХВАЛИВ:

1. Залишити позовну заяву без руху.

2. Встановити позивачу п`ятиденний строк для усунення недоліків позовної заяви з дня отримання даної ухвали.

3. Попередити позивача про наслідки недотримання вимог ухвали про залишення позовної заяви без руху, передбачені ч. 4 ст. 169 Кодексу адміністративного судочинства України.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя І.П. Васильченко