Справа № 753/12429/21
Суддя: Мицик Ю. С.
Дата ухвалення: 2021-07-06 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 2-а/753/305/21
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"06" липня 2021 р. суддя Дарницького районного суду м. Києва Мицик Ю.С., ознайомившись з адміністративним позовом ОСОБА_1 до головного інспектора з паркування відділу інспекції з паркування Святошинського районуУправління (інспекції) з паркування Департаменту транспортної інфраструктури виконавчого органу Київської міської ради Максакова Сергія Михайловича, про скасування постанови про притягнення до адміністративної відповідальності, -

ВСТАНОВИВ:

22.06.2021 до Дарницького районного суду м. Києва подано адміністративний позов ОСОБА_1 до головного інспектора з паркування відділу інспекції з паркування Святошинського району Управління (інспекції) з паркування Департаменту транспортної інфраструктури виконавчого органу Київської міської ради Максакова Сергія Михайловича, про скасування постанови про притягнення до адміністративної відповідальності.

Під час вивчення матеріалів справи було встановлено, що позовна заява подана з порушенням вимог ст. 122, 161 КАС України.

Так, частиною 1 ст. 122 КАС України встановлено, що позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Аналіз норм статті 289 КУпАП і частини другої статті 291 КУпАП свідчить, що постанова у справі про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, у тому числі зафіксоване в автоматичному режимі, може бути оскаржена протягом 10 днів після її вручення особі або отримання поштового повідомлення про вручення, або про відмову в її отриманні, або повернення поштового відправлення з позначкою про невручення.

Аналогічна правова норма закріплена також у частині другій статті 286 КАС, відповідно до приписів якої позовну заяву щодо оскарження рішень (постанов) по справі про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, у тому числі зафіксовані в автоматичному режимі може бути подано протягом 10 днів з дня вручення такого рішення (постанови).

Тобто, законодавцем чітко визначено, що для звернення до адміністративного суду з позовом щодо оскарження постанови про притягнення до адміністративної відповідальності законодавством встановлено спеціальний 10-денний строк, який обчислюється з дня вручення постанови.

За приписами ст. 121 КАС України, суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення. Одночасно із поданням заяви про поновлення процесуального строку має бути вчинена процесуальна дія (подана заява, скарга, документи тощо), стосовно якої пропущено строк.

У відповідності до ч. 1 ст. 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Відповідно до ч. 6 ст. 161 КАС України, у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Позивач оскаржує постанову від 12.05.2021 та вказує, що отримав оскаржувану постанову 24.05.2021.

Водночас позивачем не надано до суду доказів, які б свідчили про отримання ними постанови саме 24.05.2021.

Так, до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону (ч.3 ст. 161 КАС України).

18 березня 2020 Велика Палата Верховного Суду у вказаній вище справі (№ 543/775/17) відступила від висновку Верховного Суду України, вказавши, що чинне законодавство містить ставку судового збору, що підлягає сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги у справі про оскарження постанови про адміністративне правопорушення та подальшому оскарженні позивачем та відповідачем судового рішення.

У справах щодо оскарження постанов про адміністративне правопорушення у розумінні положень статей 287, 288 КУпАП, як і в інших справах, які розглядаються судом у порядку позовного провадження, слід застосовувати статті 2-5 Закону України «Про судовий збір», які пільг за подання позовної заяви, відповідних скарг у цих правовідносинах не передбачають.

З огляду на необхідність однакового підходу у визначенні розміру судового збору, який підлягає застосуванню у справах щодо накладення адміністративного стягнення, за подання позовної заяви підлягає сплаті судовий збір, який складає 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб».

Правова позиція Великої Палати Верховного Суду є обов`язковою для врахування судами в силу ч. 5 ст. 242 Кодексу адміністративного судочинства України.

Як убачається з позовної заяви, позивач просить скасувати постанову про накладення адміністративного стягнення, тому сплаті підлягає судовий збір за одну вимогу у сумі 454, 00 грн.

Однак матеріали справи не містять підтвердження сплати судового збору.

Крім того, відповідно до положень ст. 219 КУпАП виконавчі комітети (виконавчі органи) сільських, селищних та міських рад розглядають справи про адміністративні правопорушення, зокрема, передбачені ч.ч. 3 та 6 ст.122 КУпАП. Від імені виконавчих комітетів (а у населених пунктах, де не створено виконавчих комітетів, - виконавчих органів, що виконують їх повноваження) сільських, селищних, міських рад розглядати справи про адміністративні правопорушення, передбачені частинами першою, третьою і сьомою статті 122 цього Кодексу, і накладати адміністративні стягнення мають право уповноважені виконавчим комітетом (виконавчим органом) сільської, селищної, міської ради посадові особи виконавчих органів сільської, селищної, міської ради - інспектори з паркування.

Рішенням Київської міської ради від 27.09.2018 № 1530/5594 (зі змінами, внесеними рішенням від 12.11.2019 № 31/7604) інспектори з паркування отримали повноваження розглядати справи про адміністративні правопорушення в частині порушень правил зупинки, стоянки, паркування, зафіксованих у режимі фотозйомки (відеозапису), а також проводити тимчасове затримання транспортних засобів у випадках, визначених законодавством.

На виконання вимог чинного законодавства України щодо реформування сфери паркування для контролю за паркувальним простором міста Києва у складі Департаменту транспортної інфраструктури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) утворено управління (інспекцію) з паркування.

Згідно до п. 1.2 Положення про управління (інспекцію) з паркування, затвердженого наказом Департаменту транспортної інфраструктури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) від 30.07.2020 № Н-341, управління (інспекція) є структурним підрозділом Департаменту.

Відповідно до п. 2.1.11 зазначеного Положення до основних завдань та функцій Інспекції віднесено організацію накладення адміністративних стягнень за порушення правил зупинки, стоянки, паркування транспортних засобів, зафіксованих у режимі фотозйомки (відеозапису).

З наведеного слідує, що при розгляді справ про адміністративні правопорушення, зокрема, за ст.122 КУпАП, інспектори з паркування діють не як самостійний суб`єкт владних повноважень, а від імені виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) в особі відповідного його структурного підрозділу.

Таким чином, інспектор з паркування не може виступати самостійним відповідачем у справах даної категорії, які розглядаються судом в порядку, визначеному КАС України, оскільки таким відповідачем є відповідний структурний підрозділ виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), а не особа, яка перебуває з цим органом у трудових відносинах і від імені якого здійснює розгляд справ про адміністративні правопорушення та накладає адміністративні стягнення.

Така позиція суду в повній мірі узгоджується з позицією Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду, викладена у постанові від 17.09.2020 (справа № 742/2298/17).

Враховуючи зміст позовної заяви та додані до неї матеріали, судом відзначається, що належним відповідачем у даній справі є Департамент транспортної інфраструктури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), де працює посадова особа, яка склала оскаржувану постанову.

При цьому, позивачем пред`явлено адміністративний позов до головного інспектора з паркування відділу інспекції з паркування Святошинського району Управління (інспекції) з паркування Департаменту транспортної інфраструктури виконавчого органу Київської міської ради Максакова Сергія Михайловича.

Враховуючи викладене, позивачу слід уточнити позовні вимоги в частині визначення належного відповідача.

Враховуючи зазначене, оскільки, в адміністративному позові не доведено поважних причин пропуску строку на подання позову, не сплачено судовий збір, не визначено належного відповідача, тому суддя вважає даний позов залишити без руху та надати позивачу строк для усунення вказаних недоліків шляхом подання до суду доказів поважності пропуску строку, надати докази сплати судового збору та уточнити позовні вимоги в частині визначення належного відповідача .

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 121, 161, 169, 286 КАС України, суддя, -

УХВАЛИВ:

Адміністративний позов ОСОБА_1 до головного інспектора з паркування відділу інспекції з паркування Святошинського району Управління (інспекції) з паркування Департаменту транспортної інфраструктури виконавчого органу Київської міської ради Максакова Сергія Михайловича, про скасування постанови про притягнення до адміністративної відповідальності, - залишити без руху та надати позивачу строк на усунення недоліків у термін, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

У випадку, якщо недоліки позовної заяви у встановлений судом строк не будуть усунуті, позовна заява вважатиметься неподаною та буде повернута позивачеві.

Копію ухвали про залишення позовної заяви без руху надіслати позивачеві.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: Ю.С.Мицик