Справа № 240/14954/20
Суддя: Черняхович Ірина Едуардівна
Дата ухвалення: 2021-07-16 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЖИТОМИРСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
категорія 112030100
Житомирський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Черняхович І.Е., розглянувши у письмовому провадженні адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Управління Державної служби спеціального зв`язку та захисту інформації України в Житомирській області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору - Головне управління Пенсійного фонду України в Житомирській області про визнання дій протиправними, зобов`язання вчинити дії,
ОСОБА_1 (далі позивач) звернувся до суду з позовом до Управління Державної служби спеціального зв`язку та захисту інформації України в Житомирській області (далі відповідач), в якому просив:
1) визнати протиправними дії Управління Державної служби спеціального зв`язку та захисту інформації України в Житомирській області, які полягають у не застосуванні пункту 1 Примітки до Додатку 1 та Примітки до Додатку 14 постанови Кабінету Міністрів України від 30.08.2017 №704 «Про грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу та деяких інших осіб» при обчисленні та поданні до Головного управління Пенсійного фонду України в Житомирській області довідок про розмір грошового забезпечення, що враховувався для перерахунку йому пенсії у 2018-2020 роках, а саме розмірів посадового окладу та окладу за військовим званням з урахуванням 50 відсотків розміру мінімальної заробітної плати, встановленого законом на 1 січня календарного року;
2) зобов`язати Управління Державної служби спеціального зв`язку та захисту інформації України в Житомирській області виготовити та надати до Головного управління Пенсійного фонду України в Житомирській області оновлену довідку про розмір грошового забезпечення, що враховується для перерахунку пенсії:
- з 01.03.2018 по 31.12.2018 з урахуванням розмірів посадового окладу та окладу за військовим званням обчислених відповідно до пункту 1 Примітки до Додатку 1 та пункту 1 Примітки до Додатку14 постанови Кабінету Міністрів України від 30.08.2017 №704, виходячи з 50 відсотків розміру мінімальної заробітної плати, встановленого законом на 01.01.2018 року, відповідно до Закону України від 07.12.2017 року №2246-VIII "Про Державний бюджет України на 2018 рік" та множенням на відповідні тарифні коефіцієнти;
- з 01.01.2019 року по 31.12.2019 року з урахуванням розмірів посадового окладу та окладу за військовим званням обчислених відповідно до пункту 1 Примітки до Додатку 1 та пункту 1 Примітки до Додатку 14 постанови Кабінету Міністрів України від 30.08.2017 №704, виходячи з 50 відсотків розміру мінімальної заробітної плати, встановленого законом на 01.01.2019 року, відповідно до Закону України від 23.11.2018 року №2626-VIII "Про Державний бюджет України на 2019 рік" та множенням на відповідні тарифні коефіцієнти;
- з 01.04.2019 з грошового забезпечення станом на 05.03.2019, зазначеного в довідці Управління Державної служби спеціального зв`язку та захисту інформації України в Житомирській області від 18.08.2020 №32/06-1031 з урахуванням розмірів посадового окладу та окладу за військовим званням обчислених відповідно до пункту 1 Примітки до Додатку 1 та пункту 1 Примітки до Додатку 14 постанови Кабінету Міністрів України від 30.08.2017 №704, виходячи з 50 відсотків розміру мінімальної заробітної плати, встановленого законом на 01.01.2019 року, відповідно до Закону України від 23.11.2018 року №2626-VIII "Про Державний бюджет України на 2019 рік" та множенням на відповідні тарифні коефіцієнти;
- з 01.01.2020 року з урахуванням розмірів посадового окладу та окладу за військовим званням обчислених відповідно до пункту 1 Примітки до Додатку 1 та пункту 1 Примітки до Додатку14 постанови Кабінету Міністрів України від 30.08.2017 №704, виходячи з 50 відсотків розміру мінімальної заробітної плати, встановленого законом на 01.01.2020 року, відповідно до Закону України від 14.11.2019 року №294-ІХ "Про Державний бюджет України на 2020 рік" та множенням на відповідні тарифні коефіцієнти.
В обґрунтування заявлених позовних вимог ОСОБА_1 зазначив, що він отримує пенсію за вислугу років відповідно до Закону України "Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби та деяких інших осіб". На виконання вимог пунктів 1 та 2 постанови Кабінету Міністрів України від 21.02.2018 №103 "Про перерахунок пенсії особам, які звільненні з військової служби, та деяким іншим категоріям осіб" Головне управління Пенсійного фонду України в Житомирській області здійснило йому з 01.01.2018 перерахунок пенсії, виходячи із визначеного відповідно до норм постанови Кабінету Міністрів України від 30 серпня 2017 року № 704 та зазначеного в наданій Управлінням Державної служби спеціального зв`язку та захисту інформації України в Житомирській області довідці від 11.04.2018 №12 грошового забезпечення, яке включало: посадовий оклад, оклад за військовим (спеціальним) званням та відсоткову надбавку за вислугу років. При цьому, зазначені в довідці розміри посадового окладу та окладу за військовим званням були визначені відповідачем відповідно до пункту 4 постанови Кабінету Міністрів України від 30 серпня 2017 року №704 (в редакції пункту 6 постанови Кабінету Міністрів України від 21.02.2018 №103) шляхом множення прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого на 01 січня 2018 року, на відповідний тарифний коефіцієнт. Однак, пункт 1 примітки до Додатку 1 та примітка до Додатку 14 до вказаної постанови №704 передбачає, що розміри посадових окладів та окладів за військовим (спеціальним) званням військовослужбовців визначаються шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року (але не менше 50 відсотків розміру мінімальної заробітної плати, встановленого законом на 1 січня календарного року), на відповідний тарифний коефіцієнт. Оскільки в 2018, 2019 та 2020 роках прожитковий мінімум для працездатних осіб був меншим ніж 50 % розміру мінімальної заробітної плати, то позивач вважає, що він має право на отримання в 2018-2020 роках пенсії із розрахунку грошового забезпечення, в якому розміри посадового окладу та окладу за військовим званням були б визначені шляхом множення 50 відсотків розміру мінімальної заробітної плати, встановленого законом на 1 січня календарного року, на відповідний тарифний коефіцієнт. З огляду на що, ОСОБА_1 вважає, що Управління Державної служби спеціального зв`язку та захисту інформації України протиправно, при обчисленні та поданні до Головного управління Пенсійного фонду України в Житомирській області довідки про розмір його грошового забезпечення, який враховувався для перерахунку пенсії у 2018-2020 роках, не застосувало положення пункту 1 Примітки до Додатку 1 та Примітки до Додатку 14 постанови Кабінету Міністрів України від 30.08.2017 №704 «Про грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу та деяких інших осіб» та не визначило розміри його посадового окладу та окладу за військовим званням виходячи з 50 відсотків мінімальної заробітної плати, встановленої законом на 1 січня календарного року.
Крім того, 15 вересня 2020 року судом було винесено ухвалу, якою Головне управління Пенсійного фонду України в Житомирській області залучено до участі в справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору.
17 вересня 2020 року ОСОБА_1 подав до суду змінену (уточнену)позовну заяву, в якій він просив:
1) визнати протиправними дії Управління Державної служби спеціального зв`язку та захисту інформації України в Житомирській області, які полягать у не виготовленні та не поданні до Головного управління Пенсійного фонду України в Житомирській області довідки про розмір грошового забезпечення, що враховується для перерахунку мені пенсії з 01.02.2020 з урахуванням усіх видів грошового забезпечення (основні, щомісячні додаткові види грошового забезпечення (надбавки, доплати, підвищення) та премії), визначених станом на 05.03.2019, з використанням розмірів посадового окладу та окладу за військовим званням, обчислених відповідно до пункту 1 Примітки до Додатку 1 та Примітки до Додатку 14 постанови Кабінету Міністрів України від 30.08.2017 №704 «Про грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу та деяких інших осіб», виходячи з прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого Законом України від 14.11.2019 №294-ІХ «Про державний бюджет України на 2020 рік», станом на 01.01.2020 з 29.01.2020 та множенням на відповідні тарифні коефіцієнти;
2) зобов`язати Управління Державної служби спеціального зв`язку та захисту інформації України в Житомирській області виготовити та надати до Головного управління Пенсійного фонду України в Житомирській області оновлену довідки про розмір його грошового забезпечення, що враховується для перерахунку мені пенсії, станом на 29.01.2020, з урахуванням усіх видів грошового забезпечення (основні, щомісячні додаткові види грошового забезпечення (надбавки, доплати, підвищення) та премії), визначених станом на 05.03.2019 у довідці Управління Державної служби спеціального зв`язку та захисту інформації України в Житомирській області від 18.08.2020 №32/06-1031, з використанням розмірів посадового окладу та окладу за військовим званням, обчислених відповідно до пункту 1 Примітки до Додатку 1 та Примітки до Додатку 14 постанови Кабінету Міністрів України від 30.08.2017 №704 «Про грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу та деяких інших осіб», виходячи з прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого Законом України від 14.11.2019 №294-ІХ «Про державний бюджет України на 2020 рік» станом на 01.01.2020 та множенням на відповідні тарифні коефіцієнти, для проведення йому з 01.02.2020 перерахунку основного розміру пенсії.
В обґрунтування заявлених в зміненій позовній заяві вимог, ОСОБА_1 зазначив, що на виконання вимог пунктів 1 та 2 постанови Кабінету Міністрів України від 21.02.2018 №103 "Про перерахунок пенсії особам, які звільненні з військової служби, та деяким іншим категоріям осіб" Головне управління Пенсійного фонду України в Житомирській області здійснило йому з 01.01.2018 перерахунок пенсії, виходячи із визначеного Управлінням Державної служби спеціального зв`язку та захисту інформації України в Житомирській області відповідно до норм постанови Кабінету Міністрів України від 30 серпня 2017 року № 704 та зазначеного в довідці від 11.04.2018 №12 грошового забезпечення, яке включало: посадовий оклад, оклад за військовим (спеціальним) званням та відсоткову надбавку за вислугу років. При цьому, зазначений в довідці розмір посадового окладу та окладу за військовим званням був визначений відповідачем відповідно до пункту 4 постанови Кабінету Міністрів України від 30 серпня 2017 року №704 (в редакції пункту 6 постанови Кабінету Міністрів України від 21.02.2018 №103) шляхом множення прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого на 01 січня 2018 року, на відповідний тарифний коефіцієнт. Водночас, позивач вказує, що постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 29.01.2020 у справі №826/6453/18 пункту 6 постанови Кабінету Міністрів України від 21.02.2018 №103, яким вносились зміни до пункту 4 постанови Кабінету Міністрів України від 30 серпня 2017 року № 704 щодо порядку визначення розмірів посадових окладів та окладів за військовим званням, було скасовано. Відтак, з 29.01.2020 діє редакція пункту 4 постанови Кабінету Міністрів України від 30 серпня 2017 року № 704, яка передбачає, що розміри посадових окладів та окладів за військовим (спеціальним) званням військовослужбовців визначаються шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року на відповідний тарифний коефіцієнт. З огляду на що, позивач вважає, що з 29.01.2020 він має право на перерахунок своєї пенсії з грошового забезпечення з урахуванням посадового окладу та окладу за військовим (спеціальним) званням, обчислених з прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого станом на 01 січня 2020 року Законом України від 14.11.2019 №294-ІХ "Про Державний бюджет України на 2020 рік". Позивач зазначає, що 22.07.2020 він звертався до Управлінням Державної служби спеціального зв`язку та захисту інформації України в Житомирській області із заявою, в якій просив підготувати та направити до Головного управління Пенсійного фонду України в Житомирській області нову довідку про розмір його грошового забезпечення для перерахунку пенсії. Однак, отримав відмову, що й стало підставою для звернення з даним позовом до суду.
30 вересня 2020 року до суду надійшов відзив Управління Державної служби спеціального зв`язку та захисту інформації України в Житомирській області на позовну заяву ОСОБА_1 , в якому відповідач заперечував проти заявлених позовних вимог, у зв`язку з тим, що вони не відповідають дійсним обставинам справи. Аргументуючи таку позицію відповідач зазначив, що 22 липня 2020 року ОСОБА_1 звертався до управління із заявою (вх.№389) щодо виготовлення та направлення до Головного управління Пенсійного фонду України в Житомирській області нової довідки про розмір грошового забезпечення для перерахунку пенсії. У відповідь на вказану заяву, позивачу було письмово повідомлено листом від 18.08.2020 №32/01-1044, що його звернення розглянуто та відповідну довідку направлено на адресу Головного управління Пенсійного фонду України в Житомирській області 18.08.2020 за №32/01-1033 (а.с.42-45).
Розглянувши вищезазначене клопотання, суд прийшов до висновку про відсутність підстав для його задоволення, з огляду на наступне.
Частиною 1 статті 12 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) визначено, що адміністративне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку позовного провадження (загального або спрощеного).
Згідно з приписами ч. 2 ст.12 КАС України та ст. 257 КАС України, спрощене позовне провадження призначене для розгляду справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи.
Відповідно до ч. 3ст. 12 КАС України загальне позовне провадження призначене для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні.
При чому, частиною 4 статті 12 КАС України визначено, що виключно за правилами загального позовного провадження розглядаються справи у спорах:
1) щодо оскарження нормативно-правових актів, за винятком випадків, визначених цим Кодексом;
2) щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень, якщо позивачем також заявлено вимоги про відшкодування шкоди, заподіяної такими рішеннями, діями чи бездіяльністю, у сумі, що перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;
3) про примусове відчуження земельної ділянки, інших об`єктів нерухомого майна, що на ній розміщені, з мотивів суспільної необхідності;
4) щодо оскарження рішення суб`єкта владних повноважень, на підставі якого ним може бути заявлено вимогу про стягнення грошових коштів у сумі, що перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;
5) щодо оскарження рішень Національної комісії з реабілітації у правовідносинах, що виникли на підставі Закону України "Про реабілітацію жертв репресій комуністичного тоталітарного режиму 1917-1991 років".
Як вбачається, з поданої ОСОБА_1 позовної заяви вона не відносить до справ, які розглядаються виключно у порядку загального позовного провадження.
Відповідно до норм ч. 1 ст. 257 КАС України, за правилами спрощеного позовного провадження розглядаються справи незначної складності.
Пунктом 10 ч. 6 ст. 12 КАС України передбачено, що для цілей цього Кодексу справами незначної складності є інші справи, у яких суд дійде висновку про їх незначну складність, за винятком справ, які не можуть бути розглянуті за правилами спрощеного позовного провадження.
Частиною 3 ст. 257 КАС України визначено, що при вирішенні питання про розгляд справи за правилами спрощеного або загального позовного провадження суд враховує: значення справи для сторін; обраний позивачем спосіб захисту; категорію та складність справи; обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначати експертизу, викликати свідків тощо; кількість сторін та інших учасників справи; чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес; думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.
Суд вважає, що адміністративна справа за позовом ОСОБА_1 до Управління Державної служби спеціального зв`язку та захисту інформації України в Житомирській області про визнання дій протиправними зобов`язання вчинити дії є справою незначної складності та підлягає розгляду у спрощеному позовному провадженні, а тому клопотання відповідача про розгляд справи в порядку загального позовного провадження задоволенню не підлягає.
16 жовтня 2020 року до суду надійшли письмові пояснення Головного управління Пенсійного фонду України в Житомирській області, в яких третя особа повідомила, що органи Пенсійного фонду України не наділені повноваженнями самостійно визначати розмір пенсії, вони здійснюють її нарахування на підставі наданих іншими органами (державними органами, з яких особа була звільнена зі служби) довідки про розмір грошового забезпечення для перерахунку пенсії (а.с.55-56).
Відповідно до положень ст. 262 КАС України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (у письмовому провадженні) за наявними у справі матеріалами.
Згідно з ч. 5 ст. 250 КАС України датою ухвалення судового рішення в порядку письмового провадження є дата складення повного судового рішення.
Дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд зазначає наступне.
Судом встановлено, що до 18 квітня 2014 року ОСОБА_1 проходив військову службу в Управління Державної служби спеціального зв`язку та захисту інформації України в Житомирській області (а.с.14).
Починаючи з 19 квітня 2014 року ОСОБА_1 отримує пенсію за вислугу років, призначену відповідно до Закону України від 09.04.1992 №2262-ХІІ "Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби та деяких інших осіб", та на даний час перебуває на обліку в Головному управлінні Пенсійного фонду України в Житомирській області (а.с.15).
Пенсія позивачу була призначена з грошового забезпечення, яке включало такі складові, як: посадовий оклад, оклад за військовим званням, процентну надбавку за вислугу років 40 % та середньомісячну суму додаткових видів грошового забезпечення за 24 місяці, в тому числі: надбавку за виконання особливо важливих завдань, надбавку за роботу в умовах режимних обмежень та премію (а.с.15).
Статтею 63 Закону України від 09.04.1992 №2262-ХІІ "Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб" (далі Закон №2262-ХІІ) передбачено, що усі призначені за цим Законом пенсії підлягають перерахунку у зв`язку з підвищенням грошового забезпечення відповідних категорій військовослужбовців, осіб, які мають право на пенсію за цим Законом, на умовах, у порядку та розмірах, передбачених Кабінетом Міністрів України.
Таким чином, Кабінету Міністрів України надано право на встановлення умов та порядку перерахунку пенсій, а також розмірів складових грошового забезпечення для такого перерахунку.
Порядок проведення перерахунку пенсій, призначених відповідно до Закону України "Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб", затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 13 лютого 2008 року №45 (далі - Порядок №45).
Пунктом 1 Порядку № 45 (в редакції, що діяла до 24.02.2018) було передбачено, що перерахунок раніше призначених відповідно до Закону України "Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб" пенсій проводиться у разі прийняття рішення Кабінетом Міністрів України про зміну розміру хоча б одного з видів грошового забезпечення для відповідних категорій військовослужбовців, осіб, які мають право на пенсію за Законом, або у зв`язку із введенням для них нових щомісячних додаткових видів грошового забезпечення (надбавок, доплат, підвищень) та премій у розмірах, установлених законодавством.
Відповідно до пункту 5 Порядку №45 (в редакції, що діяла до 24.02.2018) для перерахунку пенсій грошове забезпечення враховується у розмірі, встановленому за відповідною посадою (посадами), в межах визначеної законодавством максимальної величини бази нарахування єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування з урахуванням таких його видів:
- посадовий оклад, оклад за військовим (спеціальним) званням та відсоткова надбавка за вислугу років - у розмірах, установлених Кабінетом Міністрів України або керівником державного органу у межах його повноважень на момент виникнення права на перерахунок за відповідною посадою та військовим (спеціальним) званням;
- надбавки за знання та використання в роботі іноземної мови, почесне звання "заслужений" чи "народний", службу в умовах режимних обмежень, спортивні звання, доплата за науковий ступінь кандидата або доктора наук та вчене звання - у розмірах, установлених Кабінетом Міністрів України на момент виникнення права на перерахунок, якщо вони були фактично встановлені особі;
- щомісячні надбавки, доплати та підвищення, конкретні розміри яких за відповідними посадами (категоріями) установлені Кабінетом Міністрів України - у зазначених розмірах на момент виникнення права на перерахунок;
- інші щомісячні надбавки, доплати (крім доплати, розмір якої визначається як різниця між розміром грошового забезпечення до і після запровадження нових умов його виплати), підвищення та щомісячна премія - у середніх розмірах, що фактично виплачені за місяць, у якому виникло право на перерахунок пенсії за відповідною посадою (посадами) у тому державному органі, звідки особа звільнилася на пенсію;
- щомісячні надбавки за особливі умови служби (крім надбавки за службу у віддаленій місцевості) особам, звільненим з військової служби, які проходили службу та обслуговували ядерну зброю на об`єктах "С", у складальних бригадах ремонтно-технічних баз, у складі екіпажів атомних підводних човнів, на території військових полігонів, де проводилися випробування ядерної зброї або навчання із застосуванням такої зброї, та у військових частинах, що обслуговували космодром "Байконур", якщо такі надбавки виплачувалися їм на день звільнення із служби у відсотках посадового окладу, що встановлювалися до 1 січня 2008 р. для обчислення розміру пенсії, але не більше розміру надбавок за особливі умови служби відповідно до законодавства.
Додаткові види грошового забезпечення (надбавки, доплати, підвищення) та премії, скасовані чи такі, що не виплачуються на момент виникнення права на перерахунок пенсії за відповідною посадою (посадами), крім зазначених у абзаці шостому цього пункту, для перерахунку пенсії не враховуються.
Разом з тим, 24.02.2018 набула чинності постанова Кабінету Міністрів України "Про перерахунок пенсій особам, які звільнені з військової служби, та деяким іншим категоріям осіб" від 21.02.2018 №103 (далі - Постанова №103).
Вказаною постановою внесено зміни до пунктів 1, 2, 5 Порядку № 45 та викладено їх у новій редакції.
Відповідно до пунктів 1 та 2 Порядку № 45 (в редакції Постанови №103), пенсії, призначені відповідно до Закону України "Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб" (далі - Закон), у зв`язку з підвищенням грошового забезпечення відповідних категорій військовослужбовців, осіб, які мають право на пенсію згідно із Законом, перераховуються на умовах та в розмірах, передбачених Кабінетом Міністрів України.
Пенсійний фонд України після прийняття Кабінетом Міністрів України рішення щодо перерахунку пенсій та отримання відповідного повідомлення від Мінсоцполітики повідомляє своїм головним управлінням в Автономній Республіці Крим, областях, мм.Києві та Севастополі (далі - головні управління Пенсійного фонду України) про підстави для проведення перерахунку пенсій та про необхідність підготовки списків осіб, пенсії яких підлягають перерахунку (далі - списки), та надсилає відповідну інформацію Міноборони, МВС, Національній поліції, Мін`юсту, Мінінфраструктури, СБУ, Службі зовнішньої розвідки, ДФС, Управлінню державної охорони, Адміністрації Держспецзв`язку, Адміністрації Держприкордонслужби, ДСНС (далі - державні органи).
В свою чергу, Головні управління Пенсійного фонду України у десятиденний строк з моменту надходження зазначеного повідомлення складають списки за формою згідно з додатком 1 та подають їх органам, які уповноважені рішеннями керівників державних органів (далі - уповноважені органи) видавати довідки про розмір грошового забезпечення для перерахунку пенсії.
Згідно з пунктами 3-4 Порядку №45 на підставі списків уповноважені органи готують довідки про розмір грошового забезпечення, що враховується для перерахунку пенсій, для кожної особи, зазначеної в списку, за формою згідно з додатками 2 і 3 (далі - довідки) та у місячний строк подають їх головним управлінням Пенсійного фонду України.
Довідки видаються державним органом, з якого особи були звільнені із служби, якщо інше не передбачено цим Порядком.
Зазначені довідки надсилаються до державних органів, у яких особи проходили службу до відрядження, а їх уповноважені органи подають довідки у п`ятиденний строк головним управлінням Пенсійного фонду України.
Перерахунок пенсії здійснюється на момент виникнення такого права і проводиться у строки, передбачені частинами другою і третьою статті 51 Закону. Якщо внаслідок перерахунку розмір зменшується, пенсія виплачується в раніше встановленому розмірі.
Відповідно до пункту 5 Порядку № 45 (в редакції Постанови №103) під час перерахунку пенсій використовуються такі види грошового забезпечення, як посадовий оклад, оклад за військовим (спеціальним) званням та відсоткова надбавка за вислугу років на момент виникнення права на перерахунок пенсії за відповідною або аналогічною посадою та військовим (спеціальним) званням.
При цьому, у Додатку 2 до Порядку № 45 (в редакції Постанови №103) містилась форма довідки про розмір грошового забезпечення, що враховується для перерахунку пенсій, в якій відсутні такі складові грошового забезпечення, як щомісячні додаткові види грошового забезпечення (надбавки, доплати, підвищення).
Таким чином, до прийняття Постанови №103 перерахунок пенсії згідно з Порядком №45 здійснювався на підставі рішення Кабінету Міністрів України про зміну розміру хоча б одного з видів грошового забезпечення для відповідних категорій військовослужбовців, а із прийняттям Постанови №103 - на підставі рішення Кабінету Міністрів України щодо перерахунку пенсій у зв`язку з підвищенням грошового забезпечення відповідних категорій військовослужбовців.
Крім того, до прийняття Постанови №103 перерахунок пенсії згідно з нормами Порядку №45 здійснювався із грошового забезпечення за відповідною посадою (посадами), яке включало основні види грошового забезпечення: посадовий оклад, оклад за військовим (спеціальним) званням та відсоткову надбавку за вислугу років, а також щомісячні додаткові види грошового забезпечення (надбавки, доплати та підвищення). Натомість після прийняття Постанови №103, перерахунок пенсії згідно з нормами Порядку №45 здійснювався із грошового забезпечення за відповідною посадою (посадами), яке включало тільки основні види грошового забезпечення: посадовий оклад, оклад за військовим (спеціальним) званням та відсоткову надбавку за вислугу.
01 березня 2018 року набрала чинності постанова Кабінету Міністрів України від 30.08.2017 №704 "Про грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу та деяких інших осіб", якою збільшено розміри грошового забезпечення військовослужбовців.
21 лютого 2018 року Кабінет Міністрів України прийняв постанову №103 "Про перерахунок пенсій особам, які звільнені з військової служби, та деяким іншим категоріям осіб" пунктами 1, 2 якої було встановлено перерахувати з 01.01.2018 пенсії, призначені згідно із Законом №2262-ХІІ до 01.03.2018 (крім пенсій, призначених згідно із Законом особам начальницького і рядового складу органів внутрішніх справ (міліції) та поліцейським), з урахуванням розміру окладу за посадою, військовим (спеціальним) званням, відсоткової надбавки за вислугу років за відповідною або аналогічною посадою, яку особа займала на дату звільнення із служби (на дату відрядження для роботи до органів державної влади, органів місцевого самоврядування або до сформованих ними органів, на підприємства, в установи, організації, вищі навчальні заклади), що визначені станом на 01.03.2018 відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 30.08.2017 №704 "Про грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу та деяких інших осіб".
Матеріалами справи підтверджується, що на виконання вимог постанови Кабінету Міністрів України від 21.02.2018 №103 Головне управління Пенсійного фонду України в Житомирській області здійснило з 01.01.2018 перерахунок пенсії ОСОБА_1 на підставі наданої Управлінням Державної служби спеціального зв`язку та захисту інформації України в Житомирській області довідки від 11.04.2018 №12 про складові грошового забезпечення для перерахунку пенсії, що включала такі складові: посадовий оклад, оклад за військове звання та процентну надбавку за вислугу років (50%), які були визначені в розмірах, передбачених постановою Кабінету Міністрів України від 30.08.2017 №704 "Про грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу та деяких інших осіб" (а.с.16).
При цьому, відповідачем не заперечується, що вказані у зазначеній довідці про складові грошового забезпечення для перерахунку пенсій розміри посадового окладу та окладу за військове звання ОСОБА_1 були визначені відповідно до пункту 4 постанови Кабінету Міністрів України від 30 серпня 2017 року № 704 (в редакції пункту 6 постанови Кабінету Міністрів України від 21.02.2018 №103) шляхом множення прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого на 01 січня 2018 року, на відповідний тарифний коефіцієнт.
Пунктом 4 Постанови № 704 (в редакції чинній до 24.02.2018) передбачалось, що розміри посадових окладів, окладів за військовими (спеціальними) званнями військовослужбовців, осіб рядового та начальницького складу визначаються шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року (але не менше 50 відсотків розміру мінімальної заробітної плати, встановленого законом на 1 січня календарного року), на відповідний тарифний коефіцієнт згідно з додатками 1, 12, 13, 14.
Однак, пунктом 6 постанови Кабінету Міністрів України від 21.02.2018 №103 "Про перерахунок пенсій особам, які звільнені з військової служби, та деяким іншим категоріям осіб" (яка набрала чинності 24.02.2018) до Постанови № 704 внесено зміни, внаслідок яких пункт 4 Постанови № 704 викладено у наступній редакції: "4. Установити, що розміри посадових окладів, окладів за військовими (спеціальними) званнями військовослужбовців, осіб рядового та начальницького складу визначаються шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня 2018 р., на відповідний тарифний коефіцієнт згідно з додатками 1, 12, 13 і 14".
Таким чином, згідно з пунктом 4 Постанови №704 (в редакції Постанови №103) розрахунковою величиною для визначення розмірів посадового окладу та окладу за військовим званням, як складових грошового забезпечення станом на 01.03.2018, які враховувалися уповноваженими органами при видачі довідок про розмір грошового забезпечення для перерахунку пенсії на виконання вимог Постанови №103, був розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб, визначений законом на 01 січня 2018 року.
Разом з тим, 29 січня 2020 року Шостим апеляційним адміністративним судом прийнято постанову у справі №826/6453/18, якою пункт 6 постанови Кабінету Міністрів України від 21.02.2018 №103, яким вносились зміни до пункту 4 постанови Кабінету Міністрів України від 30 серпня 2017 року №704 щодо порядку визначення розмірів посадових окладів та окладів за військовим званням, було скасовано.
За приписами частини 2 статті 265 КАС України, нормативно-правовий акт втрачає чинність повністю або в окремій його частині з моменту набрання законної сили відповідним рішенням суду.
Таким чином, пункти 1 та 2 постанови Кабінету Міністрів України від 21 лютого 2018 року №103 "Про перерахунок пенсій особам, які звільнені з військової служби, та деяким іншим категоріям осіб" та зміни до пункту 5 і додатку 2 Порядку проведення перерахунку пенсій, призначених відповідно до Закону України "Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військ служби, та деяких інших осіб" втратили свою чинність з 29 січня 2020 року, як того вимагає ч. 2 ст. 265 КАС України.
Тобто з 29.01.2020 діє редакція пункту 4 постанови Кабінету Міністрів України від 30 серпня 2017 року № 704, що була чинною до змін, внесених пунктом 6 постанови Кабінету Міністрів України від 21.02.2018 №103, і яка передбачала, що розміри посадових окладів та окладів за військовим (спеціальним) званням військовослужбовців визначаються шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року (але не менше 50 відсотків розміру мінімальної заробітної плати, встановленого законом на 1 січня календарного року), на відповідний тарифний коефіцієнт.
У зв`язку з прийняттям зазначеного рішення, ОСОБА_1 вважає, що він з 29.01.2020 має право на отримання нові довідки про розмір його грошового забезпечення, що враховується для перерахунку пенсії, з урахуванням усіх видів грошового забезпечення (основних та щомісячних додаткових видів грошового забезпечення, встановлених законом за відповідною посадою станом на 05.03.2019 року), з визначенням у ній розмірів посадового окладу та окладу за військовим званням обчислених виходячи з прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого Законом України від 14.11.2019 року №294-ІХ "Про Державний бюджет України на 2020 рік" станом на 01.01.2020 та множенням на відповідні тарифні коефіцієнти для проведення йому з 01.02.2020 року перерахунку основного розміру пенсії.
Пунктом 3 Порядку № 45 передбачено , що довідки про розмір грошового забезпечення, що враховується для перерахунку пенсій, видаються державним органом, з якого особа була звільнена із служби.
Під час розгляду справи судом було безспірно встановлено та підтверджено наявними у матеріалах справи доказами, що 22 липня 2020 року ОСОБА_1 звертався до Управління Державної служби спеціального зв`язку та захисту інформації України в Житомирській області із заявою, в якій просив виготовити та надати до Головного управління Пенсійного фонду України в Житомирській області нову довідку про розмір його грошового забезпечення, що враховується для перерахунку пенсії (а.с.20).
Однак, дослідивши зміст вказаної заяви, суд встановив, що у ній позивач просив надати нову довідку:
- з 01.03.2018 по 31.12.2018 з урахуванням розмірів посадового окладу та окладу за військовим званням обчислених відповідно до пункту 1 Примітки до Додатку 1 та пункту 1 Примітки до Додатку14 постанови Кабінету Міністрів України від 30.08.2017 №704, виходячи з 50 відсотків розміру мінімальної заробітної плати, встановленого законом на 01.01.2018 року, відповідно до Закону України від 07.12.2017 року №2246-VIII "Про Державний бюджет України на 2018 рік" та множенням на відповідні тарифні коефіцієнти;
- з 01.01.2019 року по 31.12.2019 року з урахуванням розмірів посадового окладу та окладу за військовим званням обчислених відповідно до пункту 1 Примітки до Додатку 1 та пункту 1 Примітки до Додатку 14 постанови Кабінету Міністрів України від 30.08.2017 №704, виходячи з 50 відсотків розміру мінімальної заробітної плати, встановленого законом на 01.01.2019 року, відповідно до Закону України від 23.11.2018 року №2626-VIII "Про Державний бюджет України на 2019 рік" та множенням на відповідні тарифні коефіцієнти;
- з 01.01.2020 року з урахуванням розмірів посадового окладу та окладу за військовим званням обчислених відповідно до пункту 1 Примітки до Додатку 1 та пункту 1 Примітки до Додатку14 постанови Кабінету Міністрів України від 30.08.2017 №704, виходячи з 50 відсотків розміру мінімальної заробітної плати, встановленого законом на 01.01.2020 року, відповідно до Закону України від 14.11.2019 року №294-ІХ "Про Державний бюджет України на 2020 рік" та множенням на відповідні тарифні коефіцієнти;
- з 01.04.2019, в якій на підставі постанови Кабінету Міністрів України «про грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу та деяких інших осіб», від 30.08.2017 №704 вказати розмір посадового окладу та окладу за військовим званням, обчислених відповідно до пункту 1 Примітки до Додатку 1 та пункту 1 Примітки до Додатку 14 постанови Кабінету Міністрів України від 30.08.2017 №704, виходячи з 50 відсотків розміру мінімальної заробітної плати, встановленого законом на 01.01.2019 року, відповідно до Закону України від 23.11.2018 року №2626-VIII "Про Державний бюджет України на 2019 рік" та множенням на відповідні тарифні коефіцієнти, а також процентну надбавку за вислугу років, надбавку за особливості проходження служби, надбавку за службу в умовах режимних обмежень, премію, надбавку за кваліфікацію та інші додаткові види грошового забезпечення, які враховуються при призначенні та перерахунку пенсії, за відповідною або аналогічною посадою, які він займав на дату звільнення зі служби.
Відтак, звертаючись до відповідача із вказаною заявою позивач просив надати йому нові довідки про складові грошового забезпечення, в яких розмір посадового окладу та окладу за військовим званням буде визначений виходячи з 50 відсотків розміру мінімальної заробітної плати, встановленої на відповідний рік, а також довідку станом на 01.04.2019, яка включатиме не тільки основні, а й додаткові види грошового забезпечення.
Разом з тим із заявою, щодо видачі нової довідки станом на 29.01.2020, в якій розмір його посадового окладу та окладу за військовим званням буде обчислений виходячи з прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого Законом України від 14.11.2019 року №294-ІХ "Про Державний бюджет України на 2020 рік" ОСОБА_1 звертався до Управління Державної служби спеціального зв`язку та захисту інформації України в Житомирській області не звертався. Відповідно й відмову від Управління Державної служби спеціального зв`язку та захисту інформації України в Житомирській області у видачі такої довідки не отримував.
Відповідно до статті 55 Конституції України кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб. Кожен має право будь-якими не забороненими законом засобами захищати свої права і свободи від порушень і протиправних посягань.
Завданням адміністративного судочинства згідно з частиною першою статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.
Статтею 5 КАС України визначено право на судовий захист і передбачено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішеннями, діями чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або інтереси.
Згідно з ч. 2 ст. 5 КАС України захист порушених прав, свобод чи інтересів особи, яка звернулася до суду, може здійснюватися судом також в інший спосіб, який не суперечить закону і забезпечує ефективний захист прав, свобод, інтересів людини і громадянина, інших суб`єктів у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.
З наведеного випливає, що завдання адміністративного судочинства полягає у захисті саме порушених прав особи в публічно-правових відносинах. При цьому захист прав, свобод та інтересів осіб передбачає наявність встановленого судом факту їх порушення.
Конституційний Суд України, вирішуючи питання, порушені в конституційному зверненні і конституційному поданні щодо тлумачення частини другої статті 55 Конституції України, в Рішенні від 14 грудня 2011 року № 19-рп/2011 зазначив, що права і свободи людини та їх гарантії визначають зміст і спрямованість діяльності держави (частина друга статті 3 Конституції України). Для здійснення такої діяльності органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові і службові особи наділені публічною владою, тобто мають реальну можливість на підставі повноважень, встановлених Конституцією і законами України, приймати рішення чи вчиняти певні дії. Особа, стосовно якої суб`єкт владних повноважень прийняв рішення, вчинив дію чи допустив бездіяльність, має право на захист.
Утвердження правової держави відповідно до приписів статті 1, другого речення частини третьої статті 8, статті 55 Основного Закону України полягає, зокрема, у гарантуванні кожному судового захисту прав і свобод, а також у запровадженні механізму такого захисту.
Відносини, що виникають між фізичною чи юридичною особою і представниками органів влади під час здійснення ними владних повноважень, є публічно-правовими і поділяються, зокрема, на правовідносини у сфері управлінської діяльності та правовідносини у сфері охорони прав і свобод людини і громадянина, а також суспільства від злочинних посягань. Діяльність органів влади, у тому числі судів, щодо вирішення спорів, які виникають у публічно-правових відносинах, регламентується відповідними правовими актами.
Рішення, прийняті суб`єктами владних повноважень, дії, вчинені ними під час здійснення управлінських функцій, а також невиконання повноважень, встановлених законодавством (бездіяльність), можуть бути оскаржені до суду відповідно до частин першої, другої статті 55 Конституції України, статей 2, 5 КАС України.

Отже, обов`язковою умовою надання правового захисту судом є наявність відповідного порушення суб`єктом владних повноважень прав, свобод або інтересів особи на момент її звернення до суду. Порушення має бути реальним, стосуватися (зачіпати) зазвичай індивідуально виражених прав чи інтересів особи, яка стверджує про їх порушення.

Таким чином, гарантоване статтею 55 Конституції України й конкретизоване у законах України право на судовий захист передбачає можливість звернення до суду за захистом порушеного права, але вимагає, щоб стверджувальне порушення було обґрунтованим.

Відсутність порушеного права чи невідповідність обраного позивачем способу його захисту способам, визначеним законодавством, встановлюється при розгляді справи по суті, і є підставою для прийняття судом рішення про відмову в позові.

Суд зазначає, що при зверненні до суду позивачу необхідно обирати такий спосіб захисту, який міг би відновити його становище та захистити порушене право.

Застосування конкретного способу захисту права залежить як від змісту суб`єктивного права, за захистом якого звернулася особа, так і від характеру його порушення.

З цією метою суд повинен з`ясувати характер спірних правовідносин сторін (предмет та підставу позову), характер порушеного права позивача та можливість його захисту в обраний ним спосіб.

Вказаний висновок відповідає такому принципу права як правосуддя, який за своєю суттю визнається таким лише за умови, що воно відповідає вимогам справедливості і забезпечує ефективне поновлення в правах (абзац 10 пункту 9 Рішення Конституційного Суду України від 30 січня 2003 року № 3-рп/2003).

Статтею 13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (право на ефективний засіб юридичного захисту) передбачено, що кожен, чиї права та свободи, визнані в цій Конвенції, було порушено, має право на ефективний засіб юридичного захисту в національному органі, навіть якщо таке порушення було вчинене особами, які здійснювали свої офіційні повноваження.

При цьому під ефективним засобом (способом) слід розуміти такий, що призводить до потрібних результатів, наслідків, дає найбільший ефект. Відтак, ефективний спосіб захисту повинен забезпечити поновлення порушеного права, бути адекватним наявним обставинам.

Згідно ч. 1 ст. 55 Конституції України та п. 2 мотивувальної частини рішення Конституційного Суду України № 9-зп від 25.12.1997 (справа за зверненням жителів міста Жовті Води) будь-яка особа має право звернутись до суду, якщо її права порушуються, створено або створюються перешкоди для їх реалізації або мають місце інші ущемлення прав та свобод.

Пунктом 8 ч. 1 ст. 4 КАС України позивача визначено, зокрема, як особу, на захист прав, свобод та інтересів якої подано адміністративний позов до адміністративного суду.

Таким чином, до адміністративного суду вправі звернутися з позовом особа, яка має суб`єктивне уявлення, особисте переконання в порушенні її прав чи свобод. Однак, обов`язковою умовою надання правового захисту судом є об`єктивна наявність відповідного порушення права або законного інтересу на момент звернення до суду.

Наведене свідчить, що адміністративний суд під час розгляду справи повинен встановити факт або обставини, які б свідчили про порушення прав, свобод чи інтересів позивача з боку відповідача - суб`єкта владних повноважень, створення перешкод для їх реалізації або мають місце інші ущемлення прав та свобод позивача.

Передумовою для захисту права є його порушення. Якщо ж таке право порушеним не є, то, відповідно, воно не може бути захищеним (поновленим) судом.

Відтак, адміністративне судочинство спрямоване на захист саме порушених прав осіб у сфері публічно-правових відносин.

Натомість в ході судового розгляду справи було безспірно встановлено, що права ОСОБА_1 на отримання нові довідки про розмір його грошового забезпечення, що враховується для перерахунку пенсії, станом на 29.01.2020, в якій розміри посадового окладу та окладу за військовим званням будуть обчислені виходячи з прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого Законом України від 14.11.2019 року №294-ІХ "Про Державний бюджет України на 2020 рік", Управління Державної служби спеціального зв`язку та захисту інформації України в Житомирській області не порушило, адже із заявою про видачу такої довідки позивач до управління не звертався, відповідно й у видачі йрму такої довідки управління не відмовляло.

З огляду на відсутність порушуненого права, за захистом якого ОСОБА_1 звернувся з даним позовом до суду, суд приходить до висновку, що позовні вимоги є безпідставними та не підлягають задоволенню.

Частиною першою та другою статті 77 КАС України встановлено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.

Положеннями статті 90 КАС України визначено, що суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), що міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Беручи до уваги наведене та фактичні обставини справи, суд приходить до висновку про відсутність підстав для задоволення позову.

Керуючись статтями 77, 90, 139, 241-246, 250, 255, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

вирішив:

В задоволенні позову ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ; РНОКПП НОМЕР_1 ) до Управління Державної служби спеціального зв`язку та захисту інформації України в Житомирській області (вул.Фещенка-Чопівського, 7, м.Житомир, 10008; ), третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору - Головне управління Пенсійного фонду України в Житомирській області (вул.О.Ольжича, 7, м. Житомир, 10003; ) про визнання дій протиправними, зобов`язання вчинити дії - відмовити.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Рішення суду може бути оскаржене до Сьомого апеляційного адміністративного суду через Житомирський окружний адміністративний суд протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя І.Е.Черняхович