Справа № 340/2214/21
Суддя: Г.П. Казанчук
Дата ухвалення: 2021-07-15 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КІРОВОГРАДСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 липня 2021 року м. Кропивницький Справа № 340/2214/21

Кіровоградський окружний адміністративний суд в складі:

судді - Казанчук Г.П.

за участю: секретаря судового засідання - Сосновської В.В.

позивача - ОСОБА_1 , представника відповідачів - Капиш В.М.

розглянувши у відкритому судовому засіданні у порядку спрощеному позовному провадженні адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Міністерства юстиції України та Дисциплінарної комісії арбітражних керуючих про визнання протиправними та скасування рішення та наказу, а також зобов`язання вчинити певні дії, -

ВИКЛАД ОБСТАВИН:

ОСОБА_1 звернувся до суду з позовною заявою, в якій просив:

- визнати протиправним та скасувати рішення Дисциплінарної комісії арбітражних керуючих, оформлене протоколом від 20.04.2021 року за №102/04/21, в частині застосування до арбітражного керуючого ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення у вигляді позбавлення права на здійснення діяльності арбітражного керуючого та анулювання свідоцтва;

- визнати протиправним та скасувати наказ Міністерства юстиції України №1516/5 від 27.04.2021 року "Про застосування до арбітражного керуючого ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення у вигляді позбавлення права на здійснення діяльності арбітражного керуючого та анулювання свідоцтва", яким застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді позбавлення права на здійснення діяльності арбітражного керуючого до арбітражного керуючого ОСОБА_1 та анульовано свідоцтво про право на здійснення діяльності арбітражного керуючого (розпорядника майна, керуючого санацією, ліквідатора) від 01.04.2013 року за №562, видане ОСОБА_1 ;

- зобов`язати Міністерство юстиції України внести до Єдиного реєстру арбітражних керуючих України, який формується державним органом з питань банкрутства у складі Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань відомості про скасування наказу Міністерства юстиції України №1516/5 від 27.04.2021 року "Про застосування до арбітражного керуючого ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення у вигляді позбавлення права на здійснення діяльності арбітражного керуючого та анулювання свідоцтва", яким застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді позбавлення права на здійснення діяльності арбітражного керуючого до арбітражного керуючого ОСОБА_1 та анульовано свідоцтво про право на здійснення діяльності арбітражного керуючого (розпорядника майна, керуючого санацією, ліквідатора) від 01.04.2013 року за №562, видане ОСОБА_1 .

В обґрунтування позовних вимог ОСОБА_1 зазначено, що притягнення його до дисциплінарної відповідальності та накладення дисциплінарного стягнення у виді позбавлення права на здійснення діяльності арбітражного керуючого спірним рішенням є безпідставним, оскільки факт вчинення ним під час виконання повноважень ліквідатора підприємства "Вінницький консервний завод" грубого порушення прав та законних інтересів боржника чи кредиторів є недоведеним. Зазначив, що висновки посадових осіб відповідача про виявлення порушень в його діяльності, як арбітражного керуючого, не відповідають вимогам чинного законодавства та були спростовані наданими ним поясненнями по кожному порушенню під час проведення перевірки. Більш того, наразі триває спір щодо правомірності запису про реєстрацію об`єкту нерухомого майна, яке ним не було включено до ліквідаційного балансу. Тому вважає, що підстави для застосування до нього найсуворішого виду дисциплінарного стягнення - відсутні. Крім того, позивач зазначив про те, що відповідачем застосовано дисциплінарне стягнення з порушенням граничного строку, а тому, на думку позивача, рішення про анулювання свідоцтва про право на здійснення діяльності арбітражного керуючого є протиправним та таким, що підлягає скасуванню.

Представником Міністерства юстиції України (надалі відповідач-1) та Дисциплінарної комісії арбітражних керуючих (надалі відповідач-2) Капиш В.М. подано відзив на позов, у якому зазначено, що під час перевірки проведеної відповідачем встановлено, що арбітражним керуючим ОСОБА_1 було допущено грубе порушення законодавства про банкрутство, яке полягає у не вжитті заходів щодо формування маси банкрута, зокрема щодо включення до ліквідаційної маси підприємства "Вінницький консервний завод" об`єкту нерухомого майна - виробничих будівель та споруд загальної площею 30594 кв.м. Крім того, представник відповідачів спростовує доводи позивача щодо порушення строку притягнення до дисциплінарної відповідальності, оскільки таке стягнення було застосовано протягом двох місяців, з дня його виявлення.

Рух справи:

Ухвалою Кіровоградського окружного адміністративного суду від 12.05.2021 року відмовлено ОСОБА_1 у задоволенні клопотання про забезпечення позову (а.с.53-54 т.2).

Ухвалою судді від 17.05.2021 року позовну заяву залишено без руху із встановленням строку для усунення недоліків позовної заяви (а.с.162-163 т.2). Недоліки позовної заяви усунуто.

Ухвалою судді від 14.06.2021 року позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі, призначено до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін, сторонам встановлено порядок та строки для виконання процесуальних дій та відмовлено у задоволенні клопотання про розгляд справи за правилами загального провадження (а.с.185-186 т.2).

Ухвалою Кіровоградського окружного адміністративного суду від 07.07.2021 року відмовлено у задоволенні клопотань представника відповідачів про розгляд справи за правилами загального позовного провадження та про залучення до участі у справі третіх осіб без самостійних вимог на стороні відповідачів (а.с.56-57 т.3).

Заслухавши пояснення позивача та представника відповідачів, дослідивши докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи, з`ясувавши всі фактичні обставини, оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи та вирішення спору по суті, суд, -

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 (надалі позивач) згідно свідоцтва про право на здійснення діяльності арбітражного керуючого (розпорядника майна, керуючого санацією, ліквідатора) № 562 від 01 квітня 2013 року здійснює діяльність арбітражного керуючого (а.с.17 т.1).

Ухвалою господарського суду Вінницької області від 19.02.2020 року призначено ліквідатором підприємства "Вінницький консервний завод" у справі №10/52-05 арбітражного керуючого ОСОБА_1 .

На адресу Міністерства юстиції України надійшла скарга адвоката Бігунець І.М., яка була подана в інтересах ОСОБА_3 від 24.12.2020, додаткові пояснення та матеріали Бігунець І.М. від 04.02.2021 щодо бездіяльності арбітражного керуючого ОСОБА_1 по справі № 10/52-05 та фактів порушення ним законодавства і невиконання ухвали господарського суду (а.с.162-183 т.1).

В зв`язку з надходженням на адресу Міністерства вищезазначеної скарги, останнім надано згоду №44/40370-33-20/21.1 від 18.01.2021 року Центрально-Західному міжрегіональному управлінню Міністерства юстиції (м. Хмельницький) на проведення позапланової невиїзної перевірки діяльності арбітражного керуючого ОСОБА_1 .

Повідомленням про проведення позапланової невиїзної перевірки діяльності арбітражного керуючого від 09 лютого 2021 року №9 повідомлено ОСОБА_1 про проведення перевірки та запропоновано йому надати письмові пояснення з предмета перевірки та копії відповідних документів (а.с.157-159 т.1).

Позивачем подані письмові пояснення щодо питань порушених у скарзі (а.с.186-195 т.1).

На підставі посвідчення на проведення позапланової перевірки діяльності арбітражного керуючого від 9 лютого 2021 року №9 головними спеціалістами сектору з питань банкрутства у Вінницький області відділу банкрутства (м. Хмельницький) було проведена перевірка за результатом якої складено Довідку від 02 березня 2021 року №9, якою встановлено, що за результатом розгляду документів, поданих до перевірки арбітражним керуючим для встановлення обставин, викладених у скарзі адвоката Бігунець І.М. , встановлені порушення, усунення яких є неможливим (а.с.196-222 т.1).

Позивачем подані письмові зауваження та заперечення щодо Довідки про результати позапланової невиїзної перевірки (а.с.223-225 т.1).

За результатами проведеної перевірки Центрально-Західним міжрегіональним управлінням Міністерства юстиції (м. Хмельницький) 12.03.2021 року складено Акт позапланової невиїзної перевірки діяльності арбітражного керуючого № 9 (надалі - Акт перевірки а.с.226-237 т.1), відповідно до якого за результатами проведеної перевірки, комісією виявлено порушення, що є підставою для внесення державним органом з питань банкрутства до Дисциплінарної комісії подання про притягнення арбітражного керуючого до дисциплінарної відповідальності, а саме грубе порушення ОСОБА_1 вимог абзацу сьомого частини 1 статті 61 КУзПБ, в частині невжиття заходів щодо формування ліквідаційної маси банкрута.

Позивачу направлений лист департаменту з питань банкрутства від 01.04.2021 року "Щодо внесення подання до Дисциплінарної комісії" з додатком копію подання від 01.04.2021 року №1487 (а.с.239-240 т.1).

Департаментом з питань банкрутства направлений лист позивачу від 05.04.2021 року "Щодо участі у засіданні Дисциплінарної комісії арбітражних керуючих" на 20.04.2021 року (а.с.238 т.1).

Згідно Витягу з протоколу №102/04/21 засідання Дисциплінарної комісії арбітражних керуючих від 20.04.2021 року Дисциплінарна комісія, розглянувши подання Департаменту з питань банкрутства №1487 про притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності, вирішила внести подання до Міністерства юстиції України про застосування до арбітражного керуючого ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення у вигляді позбавлення права на здійснення діяльності арбітражного керуючого (надалі спірне рішення, а.с.10-14, 15 т.3).

Міністерством юстиції України видано наказ № 1516/5 від 27.04.2021 року «Про застосування до арбітражного керуючого ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення у вигляді позбавлення права на здійснення діяльності арбітражного керуючого та анулювання свідоцтва», яким застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді позбавлення права на здійснення діяльності арбітражного керуючого та анульоване свідоцтво про право на здійснення діяльності арбітражного керуючого (надалі спірний наказ, а.с.17 т.3).

Отже правомірність та законність винесених спірних рішень та наказу є предметом спору, переданого на вирішення адміністративного суду.

Умови та порядок відновлення платоспроможності боржника - юридичної особи або визнання його банкрутом з метою задоволення вимог кредиторів, а також відновлення платоспроможності фізичної особи встановлює Кодекс України з процедур банкрутства 18 жовтня 2018 року N 2597-VIII (надалі - КУзПБ).

У статті 1 КУзПБ визначено, що арбітражний керуючий - фізична особа, яка отримала відповідне свідоцтво та інформація про яку внесена до Єдиного реєстру арбітражних керуючих України; ліквідатор - арбітражний керуючий, призначений господарським судом для здійснення ліквідаційної процедури.

Відповідно до статті 10 КУзПБ арбітражний керуючий є суб`єктом незалежної професійної діяльності. Арбітражний керуючий з моменту постановлення ухвали (постанови) про призначення його керуючим санацією або ліквідатором до моменту припинення здійснення ним повноважень прирівнюється до службової особи підприємства-боржника. Одна й та сама особа може здійснювати повноваження арбітражного керуючого на всіх стадіях провадження у справі про банкрутство відповідно до вимог цього Кодексу. Право на здійснення діяльності арбітражного керуючого надається особі, яка отримала відповідне свідоцтво у порядку, встановленому цим Кодексом, та внесена до Єдиного реєстру арбітражних керуючих України.

Згідно з частинами 1, 3 статті 12 КУзПБ арбітражний керуючий користується усіма правами розпорядника майна, керуючого санацією, керуючого реструктуризацією, керуючого реалізацією, ліквідатора відповідно до законодавства.

Під час реалізації своїх прав та обов`язків арбітражний керуючий зобов`язаний діяти добросовісно, розсудливо та з метою, з якою ці права та обов`язки надано (покладено).

Відповідно до частин 1, 3 статті 20 КУзПБ контроль за діяльністю арбітражних керуючих здійснюється державним органом з питань банкрутства або саморегулівною організацією арбітражних керуючих. Державний орган з питань банкрутства здійснює контроль за діяльністю арбітражних керуючих шляхом проведення планових і позапланових перевірок у встановленому ним порядку.

Позапланові виїзні та невиїзні перевірки проводяться за зверненнями фізичних чи юридичних осіб, якщо з таких звернень випливає необхідність здійснення додаткового контролю з боку державного органу з питань банкрутства. Для проведення невиїзної перевірки державний орган з питань банкрутства надсилає арбітражному керуючому письмовий запит у межах предмета звернення. У зазначений у запиті строк арбітражний керуючий надсилає державному органу з питань банкрутства вмотивовану відповідь та копії відповідних документів.

Наказом Міністерства юстиції України від 06.12.2019 року №3928/5, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 12.12.2019 року за №1228/34199, затверджено Порядок здійснення контролю за діяльністю арбітражних керуючих (надалі - Порядок №3928/5).

Пунктом 2 розділу І Порядку №3928/5 передбачено, що контроль за діяльністю арбітражних керуючих відповідно до цього Порядку здійснюють Мін`юст як державний орган з питань банкрутства та міжрегіональні управління Мін`юсту (далі - територіальні органи Мін`юсту) за згодою Мін`юсту. Мін`юст та його територіальні органи є органами контролю.

Згідно з пунктами 1, 2, 3 Порядку №3928/5 контроль за діяльністю арбітражних керуючих здійснюється шляхом проведення планових і позапланових перевірок.

Контроль за діяльністю арбітражних керуючих здійснюється щодо дотримання ними вимог Конституції України, Господарського процесуального кодексу України, Кодексу України з процедур банкрутства, іншого законодавства з питань банкрутства та законодавства про оплату праці.

Здійснення контролю за діяльністю арбітражних керуючих складається з таких етапів: проведення перевірки; складання довідки про результати перевірки діяльності арбітражного керуючого (далі - Довідка); надання арбітражним керуючим комісії з перевірки пояснень, зауважень, заперечень до Довідки та/або усунення зазначених у Довідці порушень; складання акта перевірки діяльності арбітражного керуючого (далі - Акт перевірки) з урахуванням Довідки, пояснень, зауважень, заперечень та усунутих арбітражним керуючим порушень.

Відповідно до частин 1 статті 20 КУзПБ передбачено, що контроль за діяльністю арбітражних керуючих здійснюється державним органом з питань банкрутства або саморегулівною організацією арбітражних керуючих.

Статтею 22 КУзПБ визначено, що дисциплінарна комісія утворюється у встановленому державним органом з питань банкрутства порядку для розгляду питань щодо притягнення арбітражних керуючих до дисциплінарної відповідальності за вчинення дисциплінарного проступку.

До складу дисциплінарної комісії входять сім осіб, три з яких призначаються наказом керівника державного органу з питань банкрутства, а чотири призначаються з`їздом арбітражних керуючих. Строк повноважень членів дисциплінарної комісії становить два роки.

Очолює дисциплінарну комісію керівник державного органу з питань банкрутства або визначена ним відповідальна особа зазначеного органу.

Дисциплінарна комісія:

- розглядає подання державного органу з питань банкрутства, саморегулівної організації арбітражних керуючих про притягнення арбітражного керуючого до дисциплінарної відповідальності;

- у разі надходження звернень фізичних і юридичних осіб щодо діяльності арбітражних керуючих направляє відповідні звернення на перевірку до державного органу з питань банкрутства чи саморегулівної організації арбітражних керуючих;

- приймає рішення на підставі подання державного органу з питань банкрутства чи саморегулівної організації арбітражних керуючих про застосування до арбітражного керуючого дисциплінарного стягнення.

Рішення дисциплінарної комісії приймаються на її засіданні шляхом голосування простою більшістю голосів присутніх на засіданні членів комісії. Дисциплінарна комісія вважається повноважною у разі присутності на засіданні не менше п`яти членів комісії.

Рішення дисциплінарної комісії оформлюється протоколом, який підписують усі присутні на засіданні члени комісії.

Спірне рішення прийняте Дисциплінарною комісією на засіданні, при цьому процедурних порушень щодо проведення позапланової перевірки та розгляду подання Департаменту з питань банкрутства №1487 про притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності судом не встановлено. Не зазначено про наявність таких порушень і позивачем в позові.

Відповідно до пункту 13 Порядку № 3928/5 передбачено, що у разі виявлення за результатами перевірки порушень, які є підставою для внесення до Дисциплінарної комісії подання про притягнення арбітражного керуючого до дисциплінарної відповідальності, орган контролю обов`язково зазначає про це в Акті перевірки.

Абзацом 3 пункту 13 Порядку № 3928/5 визначено, що у випадку, передбаченому абзацом першим цього пункту, орган контролю протягом трьох робочих днів з дня підписання Акта перевірки надсилає до структурного підрозділу Мін`юсту пропозицію щодо внесення до Дисциплінарної комісії подання про притягнення арбітражного керуючого до дисциплінарної відповідальності.

До пропозиції орган контролю додає завірені належним чином копію Акта перевірки та копії усіх документів, що є невід`ємною частиною Акта перевірки.

Відповідно до пункту 15 Порядку № 3928/5 передбачено, Мін`юст має право вносити на розгляд Дисциплінарної комісії пропозиції щодо встановлення відповідності висновків Акта перевірки вимогам законодавства.

Під час визначення виду дисциплінарного стягнення враховується ступінь вини арбітражного керуючого (розпорядника майна, керуючого санацією, ліквідатора), тяжкість вчиненого ним проступку, а також чи застосовувалися раніше до арбітражного керуючого дисциплінарні стягнення (частина друга статті 109 Закону № 2343-XII).

Рішення щодо накладення дисциплінарного стягнення приймається протягом двох місяців з дня виявлення проступку, але не пізніше одного року з дня його вчинення (частина третя статті 109 Закону № 2343-XII).

Підставою для притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності є висновки, викладені в акті позапланової невиїзної перевірки діяльності арбітражного керуючого від 12 березня 2021 року № 9 про те, що під час виконання позивачем повноважень ліквідатора у справі №10/52-05 про банкрутство Підприємства "Вінницький консервний завод" не було вжито заходів щодо формування ліквідаційної маси банкрута, зокрема включення до ліквідаційної маси Підприємства "Вінницький консервний завод" () об`єкту нерухомого майна - виробничих будівель та споруд загальне площею 30594 кв. м за адресою: Вінницька обл., м. Вінниця, вул. Дубовецька, 33 , що призвело до порушення прав та законних інтересів кредиторів у справі №10/52-05 про банкрутство Підприємства "Вінницький консервний завод" та за висновком відповідачів є грубим порушенням вимог абзацу сьомого частини першої статті 61 КУзПБ.

Відповідно до абзацу сьомого частини 1 статті 61 КУзПБ ліквідатор з дня свого призначення здійснює такі повноваження формує ліквідаційну масу.

Згідно протоколу засідання комітету кредиторів Підприємства "Вінницький консервний завод" від 02.10.2020 року комітетом кредиторів банкрута, який представляє інтереси всіх кредиторів, затверджено звіт ліквідатора Підприємства "Вінницький консервний завод", арбітражного керуючого ОСОБА_1 та ліквідаційний баланс банкрута (а.с.18-29 т.1).

Ухвалою Господарського суду Вінницької області від 09.10.2020 у справі №10/52-05 затверджено звіт ліквідатора і ліквідаційний баланс банкрута, зокрема, пунктом 4 резолютивної частини затверджено звіт арбітражного керуючого (ліквідатора) ОСОБА_1 №01.01/646/20 від 02.10.2020 року (а.с.30-34). Проте зазначену ухвалу суду в частині пунктів 4, 5, 6, 8, 9 скасовано постановою Північно-західного апеляційного господарського суду від 25.01.2021 року у справі №10/52-05 та направлено справи до господарського суду Вінницької області для продовження розгляду в іншому складі суду на стадію ліквідаційної процедури.

Саме висновки постанови Північно-західного апеляційного господарського суду від 25.01.2021 року у справі №10/52-05 щодо не включення до ліквідаційного балансу банкрута об`єкту нерухомого майна - виробничих будівель та споруд загальне площею 30594 кв. м за адресою: Вінницька обл., м. Вінниця, вул. Дубовецька, 33 відповідачі по справі вважають грубим порушенням, що стало підставою для винесення спірних рішення та наказу.

У провадженні господарського суду Вінницької області перебуває справа №10/52-05 про банкрутство підприємства «Вінницький консервний завод» на стадії ліквідаційної процедури.

Після винесення постанови Північно-західного апеляційного господарського суду від 25.01.2021 року у межах справи про банкрутство №10/52-05 компанією "Ukinvest Development Limited" 24.02.2021 року подано заяву до підприємства "Вінницький консервний завод" та до державного реєстратора Павлівської сільської ради Красилюка В.Ф. про скасування рішення державного реєстратора про державну реєстрацію права та про скасування державної реєстрації прав. Тобто, наразі фактично триває спір щодо правомірності реєстрації за підприємством «Вінницький консервний завод», невключеного позивачем до ліквідаційного балансу, об`єкту нерухомого майна - виробничих будівель та споруд загальне площею 30594 кв. м за адресою: Вінницька обл., м. Вінниця, вул. Дубовецька, 33 .

Враховуючи викладені обставини, а саме наявності по суті правового спору щодо належності об`єкту нерухомого майна, яке не було включено позивачем до ліквідаційного балансу, суд дійшов висновку, що сама по собі помилковість дій позивача щодо не включення до ліквідаційного балансу об`єкту нерухомого майна мала місце через його впевненість, хоч і помилкову, щодо визначення власника майна за компанією "Ukinvest Development Limited" не може кваліфікуватись як грубе порушення законодавства про банкрутство через відсутність прямого умислу позивача. Так, позивач в судовому засіданні наголошував, що після огляду документів та самого об`єкту нерухомого майна, який після зміни назви вулиці та нумерації об`єктів, мають суттєву розбіжність.

Відповідно до статті 21 КУзПБ арбітражні керуючі несуть за свої дії та бездіяльність цивільно-правову, адміністративну, дисциплінарну та кримінальну відповідальність у порядку та обсягах, встановлених законом.

Арбітражні керуючі несуть дисциплінарну відповідальність у порядку, встановленому цим Кодексом.

Державний орган з питань банкрутства за поданням дисциплінарної комісії застосовує до арбітражних керуючих дисциплінарні стягнення.

Рішення про застосування дисциплінарного стягнення приймається протягом двох місяців з дня виявлення дисциплінарного проступку, але не пізніше одного року з дня його вчинення.

Про застосування до арбітражного керуючого дисциплінарного стягнення вноситься запис до Єдиного реєстру арбітражних керуючих України.

Статтею 22 КУзПБ визначено дисциплінарні стягнення, що застосовуються до арбітражного керуючого: 1) попередження; 2) догана; 3) тимчасове зупинення права на здійснення діяльності арбітражного керуючого; 4) позбавлення права на здійснення діяльності арбітражного керуючого.

Під час визначення виду дисциплінарного стягнення враховуються ступінь вини арбітражного керуючого, тяжкість вчиненого ним дисциплінарного проступку, а також те, чи застосовувалися раніше до арбітражного керуючого дисциплінарні стягнення.

Аналогічні за своїм змістом щодо видів дисциплінарних стягнень викладений пункт 4 розділу «VII. Застосування до арбітражних керуючих дисциплінарних стягнень» Порядку № 3928/5.

При цьому суд констатує, що такий вид дисциплінарного стягнення, як позбавлення права на здійснення діяльності арбітражного керуючого є найсуворішим/крайнім видом, який позбавляє особу статусу арбітражним керуючим, тобто є перешкодою до реалізації права на працю.

У пункті 1 розділу "ІII. Застосування до арбітражних керуючих дисциплінарних стягнень" визначено, що підставами для внесення до Дисциплінарної комісії подання про притягнення арбітражного керуючого до дисциплінарної відповідальності є, зокрема, грубе порушення арбітражним керуючим законодавства під час виконання повноважень, що призвело до порушення прав та законних інтересів боржника та/або кредиторів боржника.

З аналізу викладених норм випливає, що перевіркою має бути встановлено як факт грубого порушення позивачем законодавства під час виконання своїх повноважень, так і наслідки таких його дій - грубе порушення прав та законних інтересів боржника та (або) кредиторів боржника. Водночас, спеціальне законодавство не містить визначення поняття "грубого порушення", а тому за сталою судовою практикою, викладеною у постановах Верховного Суду від 15 листопада 2019 року по справі № 813/4449/15, та від 12 червня 2020 року, по справі № 815/2748/17, грубим порушенням арбітражним керуючим є таке порушення вимог, що призвело до настання незворотних істотно-негативних наслідків для боржника (банкрута) чи його кредиторів, які можуть полягати, зокрема, у реальному заподіянні матеріальної шкоди боржнику (банкруту) чи його кредиторам, за умови наявності причинно-наслідкового зв`язку між протиправними діями (бездіяльністю) арбітражного керуючого і наслідками, що настали.

Відповідна правова позиція викладена також і в постанові Верховного Суду від 30 квітня 2020 року в справі № 820/2875/17.

Судом встановлено, що невключений об`єкт нерухомого майна не вибув із володіння підприємства "Вінницький консервний завод" та фізично не знищений, тобто невідворотних негативних наслідків не настало. Наразі уже новий арбітражний керуючий буде складати ліквідаційний баланс, погоджувати його з кредиторами та затверджувати судовим рішенням.

Отже, процедура повноти включення усього майна до ліквідаційного балансу знаходиться під судовим контролем, дане виключає кваліфікація дисциплінарного проступку позивача, як "грубе порушення".

Позбавлення права на здійснення діяльності арбітражного керуючого є крайнім заходом дисциплінарного впливу і може застосовуватися, коли дисциплінарний проступок не містить ознаки "грубого порушення" і заходи дисциплінарного стягнення за вчинення такого проступку мають адекватно відповідати мірі відповідальності. Натомість, суду не надано переконливих доказів неможливості застосувати до позивача більш м`якого покарання, яке передбачено КУзПБ, оскільки зауважено лише про те, що вибір виду стягнення є дискреційним повноваженням відповідача.

Принагідно суд зауважує, що позивач не притягувався раніше до дисциплінарної відповідальності як арбітражний керуючий, що також не було враховано Дисциплінарною комісією під час прийняття спірного рішення.

Згідно з Рекомендаціями № R (80) 2 Комітету Міністрів Ради Європи державам-членам стосовно реалізації адміністративними органами влади дискреційних повноважень від 11.03.80 під дискреційними повноваженнями слід розуміти повноваження, яке адміністративний орган, приймаючи рішення, може здійснювати з певною свободою розсуду, тобто, коли такий орган може обирати з кількох юридично допустимих рішень те, яке він вважає найкращим за даних обставин.

Суд погоджується з доводами відповідача про наявність виключної дискреції щодо притягнення арбітражного керуючого до дисциплінарної відповідальності, проте реалізація цих повноважень має відбуватись у межах та спосіб, визначений законом та з урахуванням усіх істотних обставин, уникаючи безпідставного порушення прав особи.

За таких обставин суд дійшов висновку про хибність доводів відповідача про настання незворотних негативні наслідки через дії позивача, оскільки наразі буде складатись новий ліквідаційний баланс, який повинен бути знову погодженим кредиторами та прийнятий судом, який розглядає справу про банкрутство. Тобто невключене майно не вибуло із реального володіння підприємства та не знищено, а відтак, на думку суду, порушення допущене позивачем не призвело до невідворотних наслідків, якими б було порушені права та законні інтереси боржника та кредиторів. Стадія затвердження ліквідаційного балансу знаходиться повністю під судовим контролем, оскільки лише за відповідним рішенням суду у справі про банкрутство буде прийняте остаточне рішення щодо прийняття ліквідаційного балансу.

Водночас, суд відхиляє доводи позивача про порушення строків притягнення його до дисциплінарної відповідальності, з огляду на їх безпідставність.

Частиною 4 статті 21 КУзПБ визначено, що рішення про застосування дисциплінарного стягнення приймається протягом двох місяців з дня виявлення дисциплінарного проступку, але не пізніше одного року з дня його вчинення.

З аналізу даної статті вбачається, що днем виявлення проступку є день складення Акту перевірки діяльності арбітражного керуючого (розпорядника майна, керуючого санацією, ліквідатора), а днем прийняття рішення про застосування дисциплінарного стягнення є день оформлення протоколу про таке його застосування відповідною Комісією.

Вищезазначене узгоджується із правовими висновками Верховного Суду, висловленим у постанові від 15.11.2019 у справі № 813/4449/15.

В даному випадку акт позапланової невиїзної перевірки діяльності арбітражного керуючого ОСОБА_1 складений Центрально-Західним міжрегіональним управлінням Міністерства юстиції (м. Хмельницький) 12.03.2021 року, відповідно, вказана дата є днем виявлення порушень. А вже 20.04.2021 року Дисциплінарною комісією прийнято рішення, оформлене протоколом № 102/04/21, про застосування до позивача дисциплінарного стягнення у вигляді позбавлення права на здійснення діяльності арбітражного керуючого на підставі подання від 01.04.2021 № 1487, а 27.04.2021 року Міністерством винесено наказ № 1516/5, яким введено в дію вищевказане рішення.

Таким чином, дисциплінарне стягнення було накладено протягом двохмісячного строку визначеного законодавством, а твердження позивача про його пропуск є помилковими. При цьому суд відхиляє посилання позивача про те, що про не включення до ліквідаційного балансу об`єкту нерухомого майна відповідачу було відомо ще з акту позапланової невиїзної перевірки діяльності арбітражного керуючого від 27.10.2020 року №30, оскільки при даній перевірці не досліджувалось питання включення до ліквідаційного балансу об`єктів нерухомого майна, оскільки перевірка стосувалась виключно наявності/відсутності процесуальних порушень з боку позивача, які полягали у не з`явленні в судові засідання та у не виконанні інших процесуальних вимог рішень суду.

При прийнятті спірного рішення Дисциплінарною комісією, як на думку суду, взагалі не було враховано вини арбітражного керуючого, обставин вчинення порушення, його тяжкість, не встановлено фізичних чи юридичних осіб, права яких були реально порушенні діями позивача, що є підставами вважати, що спірне рішення не відповідає вимогам передбаченим статті 2 КАС України, оскільки відповідач не врахував вимог частини 2 статті 22 КУзПБ.

Вищевикладене є підставою для задоволення позовних вимог у цій частині, а тому рішення Дисциплінарної комісії арбітражних керуючих, оформлене протоколом від 20.04.2021 за №102/04/21, в частині застосування до арбітражного керуючого ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення у вигляді позбавлення права на здійснення діяльності арбітражного керуючого та анулювання свідоцтва підлягає скасуванню, як протиправне.

Відповідно до пункту 5 частини 1 статті 26 КУзПБ підставою для припинення діяльності арбітражного керуючого є: застосування дисциплінарного стягнення у виді позбавлення права на здійснення діяльності арбітражного керуючого.

Частиною 2 статті 26 КУзПБ визначено, що у разі припинення діяльності арбітражного керуючого його свідоцтво анулюється.

Згідно пункту 23 статті 4 КАС України похідна позовна вимога - вимога, задоволення якої залежить від задоволення іншої позовної вимоги (основної вимоги).

Наказ Міністерства юстиції України №1516/5 від 27.04.2021 року "Про застосування до арбітражного керуючого ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення у вигляді позбавлення права на здійснення діяльності арбітражного керуючого та анулювання свідоцтва" винесений на підставі рішення Дисциплінарної комісії, тобто є його унормована легалізація, а тому вимога про його скасування є, як на думку суду фактично похідною в даному випадку, тому спірний наказ підлягає скасуванню.

Стосовно позовної вимоги про зобов`язання Міністерство юстиції України внести до Єдиного реєстру арбітражних керуючих України відомості про скасування наказу Міністерства юстиції України №1516/5 від 27.04.2021, суд зазначає наступне.

За інформацією публічного сайту Єдиного реєстру арбітражних керуючих наявна інформація відносно ОСОБА_1 у підрозділі «Рівень кваліфікацій арбітражного керуючого»:

- №1 Наказ Міністерства юстиції України про припинення діяльності арбітражного керуючого №1516/5 від 27.04.2021 року у графі «стан» Діє;

- №2 Свідоцтво про право на здійснення діяльності арбітражного керуючого у графі «стан» Не діє.

Наказом Міністерства юстиції України від 19.09.2019 № 2969/5, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 23 вересня 2019 року за №1049/34020 затверджений Порядок формування і ведення Єдиного реєстру арбітражних керуючих України (надалі Порядок №2969/5).

Цей Порядок №2969/5 визначає порядок формування, ведення і користування відомостями з Єдиного реєстру арбітражних керуючих України (далі - Єдиний реєстр).

Відповідно до пунктів 6 - 7 розділу «I. Загальні положення» Порядку №2969/5 адміністратором Єдиного реєстру є державне підприємство «Національні інформаційні системи» (далі - Адміністратор), яке забезпечує технічне і технологічне створення та супроводження програмного забезпечення Єдиного реєстру, надання доступу до нього, збереження і захист даних, що містяться в Єдиному реєстрі.

Реєстраторами Єдиного реєстру (далі - реєстратор) є арбітражні керуючі, працівники структурного підрозділу Міністерства юстиції України, відповідального за реалізацію повноваження державного органу з питань банкрутства щодо формування Єдиного реєстру (далі - структурний підрозділ Мін`юсту), та працівники структурних підрозділів міжрегіональних управлінь Міністерства юстиції України, що забезпечують реалізацію повноважень у сфері банкрутства (далі - територіальні структурні підрозділи), які отримали право доступу до Єдиного реєстру.

У пункті 9 розділу "I. Загальні положення" Порядку №2969/5 наведений перелік інформаційних відомостей, які має містити Єдиний реєстр.

При цьому, згідно абзацу дев`ятого пункту 1 розділу "II. Порядок унесення відомостей до Єдиного реєстру" Порядку №2969/5 підставами для внесення відомостей до Єдиного реєстру є, зокрема, рішення суду про скасування рішення дисциплінарної комісії арбітражних керуючих про застосування до арбітражного керуючого дисциплінарного стягнення та/або наказу Міністерства юстиції України про застосування до арбітражного керуючого дисциплінарного стягнення, наказу Міністерства юстиції України про анулювання свідоцтва про право на здійснення діяльності арбітражного керуючого.

Після набрання законної сили рішення суду про скасування наказу про припинення діяльності арбітражного керуючого, відповідний структурного підрозділ Міністерства юстиції України, відповідальний за реалізацію повноваження державного органу з питань банкрутства щодо формування Єдиного реєстру має зобов`язання внести відповідні інформаційні зміни щодо скасування наказу Міністерства юстиції України та відповідно у рядку «свідоцтво про право на здійснення діяльності арбітражного керуючого» у графі «стан» має бути відображено про те, що Свідоцтво діє, тобто внесенні відповідної інформації до Єдиного реєстру арбітражних керуючих це є спосіб виконання рішення суду.

Станом на день розгляду справи в суді відсутні підстави вважати про наявність спору в цій частині, а також відсутні докази, що відповідач буде ухилятись від вчинення відповідних дій на підставі рішення суду, тобто що відповідачем не будуть внесені відповідні зміни до Єдиного реєстру у строки визначені розділом "II. Порядок унесення відомостей до Єдиного реєстру" Порядку №2969/5.

Отже, станом на день розгляду справи в суді відсутній спір у частині зобов`язання внесення даних про скасування наказу Міністерства юстиції України до Єдиного реєстру.

Системний аналіз норм КАС України свідчить, що судовий захист прав, свобод або інтересів шляхом повного чи часткового задоволення адміністративного позову, можливий виключно за умови порушення її прав, отже, обов`язковою умовою надання правового захисту судом є наявність відповідного спору в частині порушення суб`єктом владних повноважень прав, свобод або інтересів позивача на момент його звернення до суду. Порушення має бути реальним, стосуватися (зачіпати) зазвичай індивідуально виражених прав чи інтересів особи, яка стверджує про їх порушення.

Позовні вимоги у частині зобов`язання внести зміни до Єдиного реєстру не підлягають задоволенню через відсутність в цій частині публічно-правового спору, оскільки жодного доказу про те, що відповідач або відповідний структурний підрозділ буде ухилятись від внесення до Єдиного реєстру арбітражних керуючих України відповідних відомостей наразі не має.

Відповідно до пункту 5 частини 1 статті 244 КАС України, під час ухвалення рішення суд вирішує як розподілити між сторонами судові витрати.

Частинами 3 статті 139 КАС України встановлено, що при частковому задоволенні позову судові витрати покладаються на обидві сторони пропорційно до розміру задоволених позовних вимог. При цьому суд не включає до складу судових витрат, які підлягають розподілу між сторонами, витрати суб`єкта владних повноважень на правничу допомогу адвоката та сплату судового збору.

Відповідно до частини 1 статті 132 КАС України судові витрати складаються із судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи.

Судом встановлено, що невключений об`єкт нерухомого майна не вибув із володіння підприємства "Вінницький консервний завод" та фізично не знищений, тобто невідворотних негативних наслідків не настало. Наразі уже новий арбітражний керуючий буде складати ліквідаційний баланс, погоджувати його з кредиторами та затверджувати судовим рішенням. Отже, процедура повноти включення усього майна до ліквідаційного балансу знаходиться під судовим контролем, дане виключає кваліфікація дисциплінарного проступку позивача, як "грубе порушення".

Позивачем при зверненні до суду сплачений судовий збір у сумі 2724,00 грн. (платіжне доручення №1739 від 07.05.2021 року) (а.с.248 т.1) за 3 вимоги немайнового характеру.

З урахуванням висновків суду про часткове задоволення позову, на користь позивача підлягає стягненню сума 1816 грн. (2724/3*2) за рахунок бюджетних асигнувань Міністерства юстиції України, враховуючи те, що Дисциплінарна комісія арбітражних керуючих не є відокремленою юридичної особою, яка має відповідний рахунок.

Керуючись ст.ст.77-79, 90, 132, 139, 243-246, 255, 293, 295-297 КАС України, суд, -

В И Р І Ш И В:

Адміністративний позов ОСОБА_1 до Міністерства юстиції України та Дисциплінарної комісії арбітражних керуючих про визнання протиправними та скасування рішення та наказу, а також зобов`язання вчинити певні дії задовольнити частково.

Визнати протиправним та скасувати рішення Дисциплінарної комісії арбітражних керуючих, оформлене протоколом від 20.04.2021 за №102/04/21, в частині застосування до арбітражного керуючого ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення у вигляді позбавлення права на здійснення діяльності арбітражного керуючого та анулювання свідоцтва.

Визнати протиправним та скасувати наказ Міністерства юстиції України №1516/5 від 27.04.2021 "Про застосування до арбітражного керуючого ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення у вигляді позбавлення права на здійснення діяльності арбітражного керуючого та анулювання свідоцтва".

У задоволенні решти позовних вимог відмовити.

Стягнути на користь ОСОБА_1 ( АДРЕСА_2 ; РНОКПП НОМЕР_1 ) судові витрати по сплаті судового збору в сумі 1816 гривень за рахунок бюджетних асигнувань Міністерства юстиції України (вул. Городецького, 13, м. Київ, 01001; ).

Копію рішення суду надіслати сторонам.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення суду може бути оскаржене до Третього апеляційного адміністративного суду, шляхом подачі апеляційної скарги через Кіровоградський окружний адміністративний суд, у 30-денний строк, установлений статтею 295 КАС України.

Повний текст рішення суду складений 19 липня 2021 року.

Суддя Кіровоградського

окружного адміністративного суду Г.П. Казанчук