Справа № 280/1279/21
Суддя: Максименко Лілія Яковлівна
Дата ухвалення: 2021-06-16 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЗАПОРІЗЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 червня 2021 року Справа № 280/1279/21 м.Запоріжжя
Запорізький окружний адміністративний суд у складі

головуючого судді Максименко Л.Я.

за участю секретаря судового засідання П`яниди Б.В.

представника позивача - Лянгасової Ю.А.

представника відповідача Шуваєвої С.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні за правилами загального позовного провадження адміністративну справу

за позовною заявою Служби автомобільних доріг у Запорізькій області (69095, м. Запоріжжя, вул. Українська, 50, )

до Державної аудиторської служби України (04070, м. Київ, вул. Петра Сагайдачного, 4, )

третя особа на стороні позивача, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору - ВАТ «АКЕЛІК ГРУП» (04071, м. Київ, вул. Ярославська, буд. 4Б, офіс 2/3, )

про визнання протиправним та скасування висновку, -

ВСТАНОВИВ:

Служба автомобільних доріг у Запорізькій області (далі - позивач) звернулась із позовною заявою до Державної аудиторської служби України (далі - відповідач), третя особа на стороні позивача, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору - ВАТ «АКЕЛІК ГРУП», в якій позивач просить суд визнати протиправним та скасувати висновок Державної аудиторської служби України про результати моніторингу закупівлі №UА-2020-07-27-002433-b, яка проведена Службою автомобільних доріг у Запорізькій області.

В обґрунтування заявленого позову посилається на те, що оскаржуваний висновок є необґрунтованим та таким, що порушує права і інтереси позивача у здійсненні ним закупівель для забезпечення потреб. Щодо встановленого порушення вимог п. 11 ч. 2 ст. 22 Закону України «Про публічні закупівлі» зазначає, що в тендерній документації замовника від 21.10.2020 зазначено, що «…тендерні пропозиції вважаються дійсними протягом 90 днів з дати розкриття тендерних пропозицій. До закінчення цього строку Замовник має право вимагати від учасника процедури закупівлі продовження строку дії тендерних пропозицій…». На думку позивача, вказаний строк дії тендерних пропозицій не є меншим 90 днів з дати кінцевого подання тендерних пропозицій учасників та жодним чином не порушує п. 11 ч. 2 ст. 22 Закону України «Про публічні закупівлі». Стосовно порушення у накладенні ЄЦП учасником на свою тендерну пропозицію, а саме абз. 3 п. 1 ч. 1 ст. 31 Закону України «Про публічні закупівлі», зазначає, що Замовник відхиляє тендерну пропозицію із зазначенням аргументації в електронній системі закупівель у разі, якщо: зазначив у тендерній пропозиції недостовірну інформацію, що є суттєвою при визначенні результатів процедури закупівлі, яку замовником виявлено згідно з частиною п`ятнадцятою статті 29 цього Закону. Вважає, що у відповідності до вимог чинного законодавства України у Замовника були відсутні підстави щодо відхилення тендерної пропозиції Учасника закупівлі, оскільки використання інших видів електронних підписів в електронному документообігу здійснюється суб`єктами електронного документообігу на договірних засадах. На підставі викладеного, просить суд задовольнити позовні вимоги.

Відповідач позов не визнав, надавши свій письмовий відзив від 16.03.2021 за вх.№15232. Зазначає, що пункт 11 частини другої статті 22 Закону №922 має імперативний характер, і відповідно до цієї норми встановлений законодавцем строк відліку дійсності тендерних пропозицій, а саме від кінцевої дати їх подання, а також дата кінцевого строку подання тендерних пропозицій є завжди різним, що спростовує твердження позивача про те, що строк у тендерній документації не є меншим ніж 90 днів з дати кінцевого строку подання тендерних пропозицій. Щодо порушення абзацу третього пункту 1 частини першої статті 31 Закону України «Про публічні закупівлі» вказує, що Замовник у пункті 1.2 розділу 3 «Інструкція з підготовки тендерної пропозиції» тендерної документації передбачив, що відповідно до частини третьої статті 12 Закону №922, створення та подання учасником документів тендерної пропозиції повинно бути здійснено з урахуванням вимог Закону України «Про електронні документи та електронний документообіг» шляхом накладення на неї електронного підпису (ЕЦП, удосконаленого та кваліфікованого електронного підпису, тощо). У разі, якщо Учасник, згідно з законодавством або з технічних причин не може підписати тендерну пропозицію електронним підписом, то такий Учасник надає лист пояснення, в якому зазначено законодавчі або технічні причини ненакладення на неї електронного підпису. За результатами моніторингу процедури закупівлі установлено, що учасником ВАТ «АКЕЛІК ГРУП» накладено на свою тендерну пропозицію не ЕЦП, а електронну печатку, чим порушено вимоги пункту 1.2 розділу 3 тендерної документації. Відповідно до Закону України «Про електронні довірчі послуги» (далі - Закон №2155) електронна печатка - це електронні дані, які додаються створювачем електронної печатки до інших електронних даних або логічно з ними пов`язуються і використовуються для визначення походження та перевірки цілісності пов`язаних електронних даних та у розумінні Закону №2155 не є ЕЦП. При цьому, учасник ВАТ «АКЕЛІК ГРУП» не надав лист-пояснення, в якому б було зазначено про неможливість із законодавчих або технічних причини накладення ЕЦП на свою тендерну пропозицію. У зв`язку з наведеним, просить відмовити у задоволенні позовних вимог.

29.03.2021 до суду від позивача надійшла відповідь на відзив (вх.№17949), в якій зазначає, що ним не було порушено законодавства про публічні закупівлі, а тому висновок за результатами моніторингу закупівлі є незаконним, необґрунтованим та підлягає скасуванню.

Від третьої особи пояснення до суду не надходили.

Крім того, 15.06.2021 до суду від представника відповідача надійшли додаткові пояснення (вх.№34285), в яких зазначено, що посадовою особою органу державного фінансового контролю під час проведення моніторингу закупівлі ID: UA-2020-07-27-002433-b було здійснено дії в частині перевірки способу підписання учасником ТОВ «АКЕЛІК ГРУП» своєї тендерної пропозиції та встановлено, що 18.08.2020 о 19:13 зазначений учасник підписав тендерну пропозицію шляхом накладання «Електронної печатки». Тоді як 04.09.2020 о 14:51 той же учасник підписав документи, що були завантажені ним в електронну систему закупівель, шляхом накладення електронного цифрового підпису. З огляду на зазначене, Держаудитслужбою правильно встановлено порушення абзацу третього пункту 1 частини першої статті 31 Закону №922.

Ухвалою суду від 22.02.2021 відкрито загальне позовне провадження у справі та призначено підготовче судове засідання на 16.03.2021.

Ухвалою суду від 04.03.2021 призначено підготовче засідання в режимі відеоконференції на 16.03.2021.

Ухвалою суду від 16.03.2021 відкладено підготовче судове засідання на 12.04.2021.

Ухвалою суду від 19.03.2021 призначено підготовче засідання в режимі відеоконференції на 12.04.2021.

Протокольною ухвалою суду від 12.04.2021 залучено до участі у справі ВАТ «АКЕЛІК ГРУП» та відкладено підготовче судове засідання на 17.05.2021.

Ухвалою суду від 12.04.2021 продовжено строк проведення підготовчого провадження на 30 (тридцять) днів.

Ухвалою суду від 22.04.2021 відмовлено у задоволенні клопотання про участь представника відповідача у підготовчому судовому засіданні в режимі відеоконференції у справі №280/1279/21 за позовною заявою Служби автомобільних доріг у Запорізькій області до Державної аудиторської служби України, третя особа на стороні позивача, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору - ВАТ «АКЕЛІК ГРУП» про визнання протиправним та скасування висновку.

Ухвалою суду від 11.05.2021 забезпечено участь представника відповідача у підготовчому засіданні, призначеному на 17.05.2021, в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду за допомогою програмного забезпечення «EasyCon».

Протокольною ухвалою суду від 17.05.2021 закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду на 10.06.2021.

Ухвалою суду від 28.05.2021 забезпечено участь представника відповідача у підготовчому засіданні, призначеному на 10.06.2021, в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду за допомогою програмного забезпечення «EasyCon».

У судовому засіданні 10.06.2021 оголошено перерву до 16.06.2021.

Ухвалою суду від 14.06.2021 забезпечено участь представника відповідача у підготовчому засіданні, призначеному на 16.06.2021, в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду за допомогою програмного забезпечення «EasyCon».

Представник позивача підтримав позовні вимоги в повному обсязі. Просив їх задовольнити з підстав, викладених у позовній заяві.

Представник відповідача проти позову заперечив, з підстав, викладених у відзиві.

У судовому засіданні 16.06.2021 оголошено вступну та резолютивну частини рішення суду.

Відповідно до пункту 1 частини третьої статті 243 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України), у виняткових випадках залежно від складності справи складення рішення, постанови у повному обсязі може бути відкладено на строк не більш як десять, а якщо справа розглянута у порядку спрощеного провадження - п`ять днів з дня закінчення розгляду справи.

Розглянувши матеріали справи, з`ясувавши думку сторін, суд встановив наступне.

Відповідно до наказу Державної аудиторської служби України від 30.12.2020 №377 «Про початок моніторингу процедур закупівель», Департаментом фінансового контролю у сфері закупівель розпочато моніторинг процедури закупівлі за номером ID: UА-2020-07-27-002433-b, здійсненої позивачем.

27.01.2020 Управлінням в електронній системі закупівель оприлюднено висновок №UА-2020-07-27-002433-b про результати моніторингу закупівлі.

Так, у висновку від 27.01.2020 №UА-2020-07-27-002433-b зазначено, що: «За результатами моніторингу установлено, що Замовник у пункті 4 розділу 3 тендерної документації зазначив, що тендерні пропозиції вважаються дійсними протягом 90 днів з дати розкриття тендерних пропозицій, чим порушив вимоги пункту 11 частини другої статті 22 Закону, яким встановлено, що строк дії тендерної пропозиції не менше 90 днів із дати кінцевого строку подання тендерних пропозицій. Окрім цього, установлено, що Замовник у пункті 1.2 розділу 3 «Інструкція з підготовки тендерної пропозиції» тендерної документації передбачив, що відповідно до частини третьої статті 12 Закону, створення та подання учасником документів тендерної пропозиції повинно бути здійснено з урахуванням вимог Закону України «Про електронні документи та електронний документообіг» шляхом накладення на неї електронного підпису (електронного цифрового підпису, удосконаленого та кваліфікованого електронного підпису, тощо) (далі - ЕЦП). У разі, якщо Учасник, згідно з законодавством або з технічних причин не може підписати тендерну пропозицію електронним підписом, то такий Учасник надає лист-пояснення, в якому зазначено законодавчі або технічні причини ненакладення на неї електронного підпису. За результатами моніторингу процедури закупівлі установлено, що учасником ВАТ «АКЕЛІК ГРУП» накладено на свою тендерну пропозицію не ЕЦП, а електронну печатку, чим порушене тендерної документації.».

У пункті 3 Висновку від 27.01.2020 №UА-2020-07-27-002433-b вказано, що: «Керуючись статтями 2 та 5 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні», Держаудитслужба зобов`язує здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень шляхом розірвання договору з дотриманням положень Господарського кодексу України та Цивільного кодексу України та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про вжиття таких заходів.».

Позивач, не погоджуючись із висновком Державної аудиторської служби України від 27.01.2020 №UА-2020-07-27-002433-b про результати моніторингу закупівлі, звернувся з даним позовом до суду.

Вирішуючи спір по суті, суд виходить з наступного.

Відповідно до ч. 1 ст. 2 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» від 26.01.1993 №2939 (далі - Закон №2939), головними завданнями органу державного фінансового контролю є: здійснення державного фінансового контролю за використанням і збереженням державних фінансових ресурсів, необоротних та інших активів, правильністю визначення потреби в бюджетних коштах та взяттям зобов`язань, ефективним використанням коштів і майна, станом і достовірністю бухгалтерського обліку і фінансової звітності у міністерствах та інших органах виконавчої влади, державних фондах, фондах загальнообов`язкового державного соціального страхування, бюджетних установах і суб`єктах господарювання державного сектору економіки, а також на підприємствах, в установах та організаціях, які отримують (отримували у періоді, який перевіряється) кошти з бюджетів усіх рівнів, державних фондів та фондів загальнообов`язкового державного соціального страхування або використовують (використовували у періоді, який перевіряється) державне чи комунальне майно, за дотриманням, законодавства на всіх стадіях бюджетного процесу щодо державного і місцевих бюджетів, дотриманням законодавства про державні закупівлі, діяльністю суб`єктів господарської діяльності незалежно від форми власності, які не віднесені законодавством до підконтрольних установ, за судовим рішенням, ухваленим у кримінальному провадженні.

Згідно з ч. 2 ст. 2 Закону №2939, державний фінансовий контроль забезпечується органом державного фінансового контролю через проведення державного фінансового аудиту, інспектування, перевірки закупівель та моніторингу закупівель.

Відповідно до ст. 5 Закону №2939, контроль за дотриманням законодавства у сфері закупівель здійснюється шляхом проведення моніторингу закупівлі у порядку, встановленому Законом України «Про публічні закупівлі», проведення перевірки закупівель, а також під час державного фінансового аудиту та інспектування. Моніторинг закупівлі здійснюється за місцезнаходженням органу державного фінансового контролю.

Порядок здійснення моніторингу публічних закупівель встановлено ст. 7-1 Закону України від 25.12.2015 №922 «Про публічні закупівлі» (далі - Закон №922).

Підстави для проведення моніторингу публічних закупівель викладені в ч. 2 ст. 7-1 Закону №922, а саме: 1) дані автоматичних індикаторів ризиків; 2) інформація, отримана від органів державної влади, органів місцевого самоврядування, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель; 3) повідомлення в засобах масової інформації, що містять відомості про наявність ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель; 4) виявлені органом державного фінансового контролю ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель в інформації, оприлюдненій в електронній системі закупівель; 5) інформація, отримана від громадських об`єднань, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявлених за результатами громадського контролю у сфері публічних закупівель відповідно до статті 9 цього Закону.

За наявності однієї або кількох таких підстав, як визначено ч. 2 ст. 7-1 Закону №922, керівник органу державного фінансового контролю або його заступник приймає рішення про початок моніторингу закупівлі та відповідно до ч. 3 ст. 7-1 Закону №922 оприлюднюється протягом двох робочих днів з дня його прийняття в електронній системі закупівель органом державного фінансового контролю із зазначенням унікального номера оголошення про проведення процедури закупівлі, присвоєного електронною системою закупівель, та дати його оприлюднення на веб-порталі Уповноваженого органу та/або унікального номера повідомлення про намір укласти договір та дати його оприлюднення на веб-порталі Уповноваженого органу, а також опису підстав для здійснення моніторингу закупівлі.

Відповідно до ч. 4 ст. 7-1 Закону №922, строк здійснення моніторингу закупівлі не може перевищувати 15 робочих днів з дати оприлюднення рішення про початок моніторингу закупівлі в електронній системі закупівель.

Згідно з ч. 6 ст. 7-1 Закону №922, за результатами моніторингу закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю складає та підписує висновок про результати моніторингу закупівлі (далі - висновок), що затверджується керівником органу державного фінансового контролю або його заступником. Такий висновок підлягає оприлюдненню в електронній системі закупівель протягом трьох робочих днів з дня його складання.

Постановою Кабінету Міністрів України від 24.02.2016 №166 «Про затвердження Порядку функціонування електронної системи закупівель та проведення авторизації електронних майданчиків, згідно з яким адміністратором електронної системи закупівель є юридична особа, визначена Мінекономрозвитку відповідальною за забезпечення функціонування та наповнення веб-порталу. Так, з метою забезпечення належного функціонування електронної системи закупівель Мінекономрозвитку своїм наказом від 18.03.2016 №473 «Про визначення веб- порталу Уповноваженого органу з питань закупівель у складі електронної системи закупівель та забезпечення його функціонування» відповідальним за забезпечення функціонування та наповнення веб-порталу визначено Державне підприємство «ПРОЗОРРО» (далі - ДП «ПРОЗОРРО»),

Пунктом 11 частини 1 статті 1 Закону №922-VIII визначено, що моніторинг закупівлі - аналіз дотримання замовником законодавства у сфері публічних закупівель на всіх стадіях закупівлі з метою запобігання порушенням законодавства у сфері публічних закупівель.

Так, на підставі наказу Державної аудиторської служби України від 30.12.2020 №377 проведено моніторинг процедури закупівлі «Реконструкція мосту на км 533+604 автомобільної дороги державного значення Н-08 Бориспіль - Дніпро - Запоріжжя (через м. Кременчук) - Маріуполь) (код ДК 021:2015: 45230000-8 Будівництво трубопроводів, ліній зв`язку та електропередач, шосе, доріг, аеродромів і залізничних доріг; вирівнювання поверхонь), очікуваною вартістю 15 180 261,00 гривень.».

Оцінюючи доводи суб`єкта владних повноважень щодо наявності порушень вимог Закону №922-VIII суд виходить за наступного.

Відповідно до пункту 11 частини другої стаття 22 Закону №922-VIII визначено, що строк дії тендерної пропозиції, протягом якого тендерні пропозиції вважаються дійсними, але не менше 90 днів із дати кінцевого строку подання тендерних пропозицій.

Проте, за результатами моніторингу встановлено, що Позивач у тендерній документації зазначив, що тендерні пропозиції вважаються дійсними протягом 90 днів з дати розкриття тендерних пропозицій, чим не дотримав вимогу пункту 11 частини другої статті 22 Закону №922-VIII в частині визначення відліку часу з якого тендерні пропозиції вважаються дійсними.

При цьому посилання позивача на те, що строк дії тендерних пропозицій не є меншим 90 днів з дати кінцевого подання тендерних пропозицій учасників та жодним чином не порушує п. 11 ч. 2 ст. 22 Закону, суд дослідивши відхиляє з огляду на таке.

Слід зазначити, що положення ст. 22 Закону №922-VIII визначають обов`язковий перелік інформації, яка має міститися в тендерній документації. Цей перелік не є виключним та може бути доповнений іншою інформацією, вимоги щодо наявності якої передбачені законодавством та яку замовник вважає за необхідне включити до тендерної документації.

Пункт 11 ч. 2 ст. 22 Закону №922-VIII в якості обов`язкової інформації визначає відомості про строк дії тендерної пропозиції , яка не може бути меншою 90 днів із дати кінцевого строку подання тендерних пропозицій. При цьому вказана норма імперативно визначає початок відліку строку, а термін дії пропозиції може бути змінений замовником.

Тобто, позивачем не дотримано вимог п. 11 ч. 2 ст. 22 Закону №922-VIII, а тому позовні вимоги в цій частині є безпідставними.

Що стосується виявленого порушення абзацу третього пункту 1 частини першої статті 31 Закону України «Про публічні закупівлі», слід зазначити наступне.

Як вбачається з оскаржуваного висновку, в обґрунтування виявленого порушення відповідачем зазначено, що учасником ВАТ «АКЕЛІК ГРУП» накладено на свою тендерну пропозицію не електронно-цифровий підпис, а електронну печатку.

Замовник у пункті 1.2 розділу 3 «Інструкція з підготовки тендерної пропозиції» тендерної документації передбачив, що відповідно до частини третьої статті 12 Закону № 922, створення та подання учасником документів тендерної пропозиції повинно бути здійснено з урахуванням вимог Закону України «Про електронні документи та електронний документообіг» шляхом накладення на неї електронного підпису (ЕЦП, удосконаленого та кваліфікованого електронного підпису, тощо). У разі, якщо Учасник, згідно з законодавством або з технічних причин не може підписати тендерну пропозицію електронним підписом, то такий Учасник надає лист пояснення, в якому зазначено законодавчі або технічні причини ненакладення на неї електронного підпису.

У розумінні п.п. 9 та 12 ч. 1 ст. 1 Закону України «Про електронні довірчі послуги», електронна печатка - електронні дані, які додаються створювачем електронної печатки до інших електронних даних або логічно з ними пов`язуються і використовуються для визначення походження та перевірки цілісності пов`язаних електронних даних; електронний підпис - електронні дані, які додаються підписувачем до інших електронних даних або логічно з ними пов`язуються і використовуються ним як підпис;

Відповідно до ч.ч. 4 та 5 ст. 18 Закону України «Про електронні довірчі послуги», кваліфікований електронний підпис має таку саму юридичну силу, як і власноручний підпис, та має презумпцію його відповідності власноручному підпису.

Кваліфікована електронна печатка має презумпцію цілісності електронних даних і достовірності походження електронних даних, з якими вона пов`язана.

Використання електронних довірчих послуг не змінює порядку вчинення правочинів, встановленого законом (ч. 6 ст. 17 Закону України «Про електронні довірчі послуги»).

Приписами ч.ч. 2 та 3 ст. 207 Цивільного кодексу України передбачено, що правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо він підписаний його стороною (сторонами).

Правочин, який вчиняє юридична особа, підписується особами, уповноваженими на це її установчими документами, довіреністю, законом або іншими актами цивільного законодавства.

Використання при вчиненні правочинів факсимільного відтворення підпису за допомогою засобів механічного, електронного або іншого копіювання, електронного підпису або іншого аналога власноручного підпису допускається у випадках, встановлених законом, іншими актами цивільного законодавства, або за письмовою згодою сторін, у якій мають міститися зразки відповідного аналога їхніх власноручних підписів.

При цьому, накладення печатки, у тому числі електронної, не є обов`язковим реквізитом правочину, проте, може бути застосований за наявності.

Таким чином, не накладення електронного підпису уповноваженої особи ВАТ «АКЕЛІК ГРУП» на тендерну пропозицію, з урахуванням накладення електронної печатки ВАТ «АКЕЛІК ГРУП», є свідченням порушення позивачем пункту 1.2 розділу 3 «Інструкція з підготовки тендерної пропозиції» тендерної документації, з огляду на що, тендерна пропозиція ВАТ «АКЕЛІК ГРУП» підлягала відхиленню, про що правомірно зазначено відповідачем в оскаржуваному висновку.

При цьому, посилання позивача на те, що ВАТ «АКЕЛІК ГРУП» було накладено електронний цифровий підпис на весь пакет документів 04.09.2020 суд вважає безпідставинм, оскільки відповідно до п. 8 Розділу 3 Тендерної документації учасник процедури закупівлі має право внести зміни до своєї тендерної пропозиції або відкликати її до закінчення кінцевого строку її подання без втрати свого забезпечення тендерної пропозиції.

Як наслідок, суд вважає, що висновок Державної аудиторської служби України про результати моніторингу закупівлі №UА-2020-07-27-002433-b прийнято обґрунтовано та у межах наявних у відповідача повноважень.

Посилання представника позивача, висловлені вже під час судового розгляду справи, щодо неможливості реального виконання висновку Державної аудиторської служби України в частині способу усунення виявлених відповідачем порушень, суд дослідивши відхиляє, оскільки вказані підстави не були покладені позивачем в обгрунтування позовних вимог та під час підготовчого засідання в якості підстав для скасування висновку не заявлялись.

Частиною першою статті 2 КАС України встановлено, що завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Згідно з частинами першою та другою статті 9 КАС України, розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості. Суд розглядає адміністративні справи не інакше як за позовною заявою, поданою відповідно до цього Кодексу, в межах позовних вимог. Суд може вийти за межі позовних вимог, якщо це необхідно для ефективного захисту прав, свобод, інтересів людини і громадянина, інших суб`єктів у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Відповідно до частини другої статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Перевіривши юридичну та фактичну обґрунтованість доводів сторін, оцінивши докази суб`єкта владних повноважень на підтвердження правомірності своїх дій та докази, надані позивачем, суд доходить висновку, що з наведених у позовній заяві мотивів і підстав, позовні вимоги не підлягають задоволенню.

У зв`язку із відмовою у задоволенні позову, розподіл судових витрат в порядку ст. 139 не здійснюється.

Керуючись статтями 2, 77, 139, 241, 243-246, 255 Кодексу адміністративного судочинства України, суд -

ВИРІШИВ:

У задоволенні позовної заяви Служби автомобільних доріг у Запорізькій області (69095, м. Запоріжжя, вул. Українська, 50, ) до Державної аудиторської служби України (04070, м. Київ, вул. Петра Сагайдачного, 4, ), третя особа на стороні позивача, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору - ВАТ «АКЕЛІК ГРУП» (04071, м. Київ, вул. Ярославська, буд. 4Б, офіс 2/3, ) про визнання протиправним та скасування висновку, - відмовити повністю.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення суду може бути оскаржено в апеляційному порядку до Третього апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його (її) проголошення, а якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення у повному обсязі складено та підписано 19.07.2021.

Суддя Л.Я. Максименко