Справа № 420/6963/21
Суддя: Єфіменко К.С.
Дата ухвалення: 2021-07-19 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 420/6963/21
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 липня 2021 року м. Одеса

Одеський окружний адміністративний суд у складі: головуючого судді Єфіменка К.С., розглянувши в письмовому провадженні у порядку спрощеного позовного провадження справу за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «МСК СТРОЙ» (вул.Лейтенанта Шмідта,9, м.Одеса, 65012) до Головного управління ДПС в Одеській області (вул.Семінарська,5, м.Одеса, 65044) про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення,-

ВСТАНОВИВ:

З позовом до суду звернулося Товариство з обмеженою відповідальністю «МСК СТРОЙ» до Головного управління ДПС в Одеській області, в якому просить:

визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення рішення № від 29.10.2020 року (форма «Н»), винесено Головним управлінням ДПС в Одеській області на підставі акту перевірки від 21.09.2020 року №7090/15-32-50 04/39502769, яким ТОВАРИСТВУ 3 ОБМЕЖЕНОЮ ВІДПОВІДАЛЬНІСТЮ «МСК СТРОЙ», , застосовано штраф у сумі 82315,16 грн.;

сплачений судовий збір при пред`явленні цього позову стягнути з відповідача.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що на підставі згідно з акту перевірки від 21.09.2020 року №7090/15-32-50-04/39502769, п. 54.3. ст. 54 глави 4 розділу 11 Податкового кодексу України та за даними Єдиного реєстру податкових накладних за звітний період 12.2019 року ГУ ДПС в Одеській області прийнято податкове повідомлення-рішення № від 29.10.2020 року (форма «H»), яким за затримку реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних на 15 і менше календарних днів на суму ПДВ 823 151,56 ГРН., ТОВ «МСК-СТРОЙ», згідно зі ст. 201, п. 120.1 ст. 120№ Податкового кодексу України за порушення граничних термінів реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних застосовано штраф в розмірі 10% у сумі 82 315, 16 грн. за платежем податок на додану вартість із вироблених в Україні товарів (робіт, послуг). Позивач, вважає не доведеним порушення ним строків реєстрації податкової накладної №1 від 23.12.2019 року, яка відбулась не з вини позивача, а тому висновки відповідача щодо порушення термінів реєстрації податкової накладної № 1 від 23.12.2019 року, реєстрацію якої проведено 16.01.2020 року та порушення граничних термінів реєстрації податкової накладної, що складає 1 день є необґрунтованими та неправомірними.

Ухвалою суду від 05.05.2021 року відкрито провадження по справі за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи.

22.06.2021 відповідачем, у встановленні судом строки, подано відзив на позовну заяву. В обґрунтування своїх заперечень зазначає, що на підставі акту перевірки №7090/15-32-50-04/39502769 від 21.09.2020 року Головним управлінням ДПС в Одеській області прийнято податкове повідомлення рішення від 29.10.2020 року № форми «H», сума штрафу 82315,16 грн. Вищевказане податкове повідомлення-рішення направлено на адресу Позивача рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення. Поштове відправлення було повернуто на адресу ГУ ДПС в Одеській області з причин <адресат вiдсутнiй за вказаною адресою». Відповідно до акту перевірки №7090/15-32-50-04/39502769 від 21.09.2020 року ТОВ «МСК-СТРОЙ» зареєстровано податкову накладну №1 від 23.12.2019 року у ЄРПН 16.01.2020 року, тобто с затримкою в 1 день. Та зазначає, що податкову накладну №1 вiд 23.12.2019 року позивачем направлено до ЄРПН о 19:57 15.01.2020 року після отримання першої квитанції №1 з повідомленням про неприйняття, у зв`язку з виявленими помилками. Відповідно до вимог постанови Кабінету Міністрів України №1246 «Про затвердження Порядку ведення Єдиного реєстру податкових накладних» квитанція в електронній формі надсилається платнику податку протягом операційного дня та є підтвердженням прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування. Таким чином, законодавством не передбачено надсилання квитанції одразу після направлення податкової накладної до ЄРПН, а навпаки, вказано «протягом операційного дня», оскільки необхідно врахувати, що після надходження податкової накладної та/або розрахунку коригування до ДПС автоматизованому режимі здійснюється їх В проводяться перевірки, зокрема, факту реєстрації/зупинення розшифрування та реєстрації/відмови в реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування з такими ж реквізитами. Враховуючи вищевикладене, податкова накладна №1 вiд 23.12.2019 після розшифрування та перевірки зареєстрована о 8:00 16.01.2020 року, про що свідчить квитанція №1.

Дослідивши матеріали справи, всебічно та повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, оцінивши надані учасниками судового процесу докази в їх сукупності, суд зазначає наступне.

Головним управлінням ДПС в Одеській області (надалі ГУ ДПС в Одеській області, відповідач) на підставі п.20.1.4 ст.20 Податкового кодексу України, в порядку ст.76 розділу ІІ Податкового кодексу України та п.п.75.1.1 п.75.1 ст.75 проведено перевірку своєчасності реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування до такої податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних, дата виписки яких припадає на 2019 рік Товариства з обмеженою відповідальністю «МСК-СТРОЙ» (надалі ТОВ «МСК-СТРОЙ», Позивач), , за результатами якої 21.09.2020 року складено акт №7090/15-32-50-04/39502769 «Про результати перевірки своєчасності реєстрації податкових накладних та розрахунків коригування до такої податкової накладної ТОВ «МСК-СТРОЙ», » ( надалі Акт, акт перевірки), який позивачем отримано 13.10.2020 року за вх.24, в якому встановлені порушення:

граничних термінів реєстрації податкових накладних, що підлягають наданню покупцям-платникам податку на додану вартість та розрахунків коригування до таких податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних, встановлених ст.201 ПК України (із змінами до доповненнями), на яких відповідно до вимог ст.192 та 201 ПК України покладено обов`язок щодо такої реєстрації. Відповідальність платника податків за порушення визначена ст.120№ Податкового кодексу України порушення строків реєстрації податкових накладних, що підлягають обов`язковій реєстрації, та розрахунків коригування до таких податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних, а також допущення помилок, ри зазначенні обов`язкових реквізитів податкової накладної.

При перевірці встановлено порушення термінів реєстрації податкової накладної №1 від 23.12.2019 року на суму 4 938 909,34 грн.( в т.ч. ПДВ- 823 151,56 грн.). реєстрацію якої проведено 16.01.2020 року о 8.00 год. та порушення граничних термінів реєстрації податкової накладної, які складають 1 день.

На підставі акту перевірки від 21.09.2020 року №7090/15-32-50-04/39502769, згідно з п. 54.3. ст. 54 глави 4 розділу 11 Податкового кодексу України та за даними Єдиного реєстру податкових накладних (далі ЄРПН) за звітний період 12.2019 року ГУ ДПС в Одеській області прийнято податкове повідомлення-рішення № від 29.10.2020 року (форма «H»), яким за затримку реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних на 15 і менше календарних днів на суму ПДВ 823 151,56 грн., ТОВ «МСК-СТРОЙ», згідно зі ст. 201, п. 120.1 ст. 120№ Податкового кодексу України за порушення граничних термінів реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних застосовано штраф в розмірі 10% у сумі 82 315, 16 грн. за платежем податок на додану вартість із вироблених в Україні товарів (робіт, послуг).

Вважаючи вказане податкове повідомлення-рішення незаконним позивач звернувся до суду із вищенаведеними позовними вимогами.

Всебічно і повно з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, відзив, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд дійшов наступних висновків.

Частиною другою статті 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Пунктом 1.1 статті 1 Податкового кодексу визначено, що Податковий кодекс України регулює відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, зокрема, визначає вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час здійснення податкового контролю, а також відповідальність за порушення податкового законодавства.

Згідно з п. 75.1 ст. 75 Податкового кодексу України (тут і надалі у редакції, яка діяла станом на момент виникнення спірних правовідносин), контролюючі органи мають право проводити камеральні, документальні (планові або позапланові; виїзні або невиїзні) та фактичні перевірки.

Камеральні та документальні перевірки проводяться контролюючими органами в межах їх повноважень виключно у випадках та у порядку, встановлених цим Кодексом, а фактичні перевірки - цим Кодексом та іншими законами України, контроль за дотриманням яких покладено на контролюючі органи.

У силу пп. 75.1.1 п. 75.1 ст. 75 Податкового кодексу України, камеральною вважається перевірка, яка проводиться у приміщенні контролюючого органу виключно на підставі даних, зазначених у податкових деклараціях (розрахунках) платника податків, та даних системи електронного адміністрування податку на додану вартість (даних центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, в якому відкриваються рахунки платників у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, даних Єдиного реєстру податкових накладних та даних митних декларацій), а також даних Єдиного реєстру акцизних накладних та даних системи електронного адміністрування реалізації пального.

Предметом камеральної перевірки також може бути своєчасність подання податкових декларацій (розрахунків) та/або своєчасність реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних, акцизних накладних та/або розрахунків коригування до акцизних накладних у Єдиному реєстрі акцизних накладних, виправлення помилок у податкових накладних та/або своєчасність сплати узгодженої суми податкового (грошового) зобов`язання виключно на підставі даних, що зберігаються (опрацьовуються) у відповідних інформаційних базах.

Відповідно до п. 76.1 ст. 76 Податкового кодексу України, камеральна перевірка проводиться посадовими особами контролюючого органу без будь-якого спеціального рішення керівника (його заступника або уповноваженої особи) такого органу або направлення на її проведення.

Камеральній перевірці підлягає вся податкова звітність суцільним порядком.

Згода платника податків на перевірку та його присутність під час проведення камеральної перевірки не обов`язкова.

Зміст наведених законодавчих положень дає підстави для висновку, що предметом камеральної перевірки, крім питань правильності оформлення податкових декларацій, уточнюючих розрахунків можуть бути й інші питання, зокрема пов`язані із своєчасністю реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних, що спростовує твердження представника позивача про те, що перевірка своєчасності реєстрації податкових накладних не може бути проведена у рамках камеральної перевірки, не знайшли свого підтвердження під час судового розгляду справи.

Щодо змісту виявленого порушення слід зазначити наступне.

Згідно з п. 201.1 ст. 201 Податкового кодексу України, на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.

Приписами п. 201.10 ст. 201 Податкового кодексу України визначено, що при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою.

Згідно з п.п. 14.1.60 п. 14.1 ст. 14 ПК України ЄРПН - це реєстр відомостей щодо податкових накладних та розрахунків коригування, який ведеться центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику в електронному вигляді згідно з наданими платниками податку на додану вартість електронними документами.

ЄРПН - є програмним продуктом Державної податкової служби України, який розташовано на сервері ДПС України. Головні управління ДПС та відповідні підрозділи податкових інспекції є користувачами ресурсу серверу з ролями, які дозволяють тільки перегляд.

Порядок ведення ЄРПН встановлюється Кабінетом Міністрів України. Підтвердженням продавцю про прийняття його податкової накладної та/або розрахунку коригування до ЄРПН є квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі, яка надсилається протягом операційного дня.

Операційний день триває в робочі дні з 8-ї до 20-ї години. Якщо 15 число або останній день місяця припадають на вихідний, святковий або неробочий день, такий день вважається операційним днем.

Після надходження податкової накладної та/або розрахунку коригування до ДПС в автоматизованому режимі здійснюється пх розшифрування та проводяться перевірки, зокрема, факту реєстрації/зупинення реєстрації відмови в реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування з такими ж реквізитами. За результатами перевірок, визначених п. 12 Порядку ведення Єдиного реєстру податкових накладних, формується квитанція про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування.

Податкова накладна, складена та зареєстрована в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту.

Податкові накладні, які не надаються покупцю, а також податкові накладні, складені за операціями з постачання товарів/послуг, які звільнені від оподаткування, підлягають реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Підтвердженням продавцю про прийняття його податкової накладної та/або розрахунку коригування до Єдиного реєстру податкових накладних є квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі, яка надсилається протягом операційного дня.

Датою та часом надання податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронному вигляді до центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову і митну політику, є дата та час, зафіксовані у квитанції.

Реєстрація податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних повинна здійснюватися з урахуванням граничних строків: для податкових накладних / розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 1 по 15 календарний день (включно) календарного місяця, - до останнього дня (включно) календарного місяця, в якому вони складені; для податкових накладних / розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 16 по останній календарний день (включно) календарного місяця, - до 15 календарного дня (включно) календарного місяця, наступного за місяцем, в якому вони складені.

У разі порушення таких строків застосовуються штрафні санкції згідно з цим Кодексом.

На виконання п. 201.10 ст. 201 Податкового кодексу України Постановою Кабінету Міністрів України від 29.12.2010 №1246 затверджено Порядок ведення Єдиного реєстру податкових накладних у редакції чинній на час виникнення спірних правовідносин (надалі - Порядок №1246).

Відповідно до п.п.8,11 Порядку №1246, податкова накладна та/або розрахунок коригування складаються та реєструються постачальником (продавцем) - платником податку, крім випадків, визначених пунктом 9 цього Порядку. Після накладення електронного цифрового підпису платник податку здійснює шифрування податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронній формі та надсилає їх ДФС за допомогою засобів інформаційних, телекомунікаційних, інформаційно-телекомунікаційних систем з урахуванням вимог Законів України «Про електронний цифровий підпис», «;Про електронні документи та електронний документообіг» та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого в установленому порядку. Примірник податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронній формі зберігається у платника податку.

За результатами перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку, формується квитанція про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування (далі - квитанція). Квитанція в електронній формі надсилається платнику податку протягом операційного дня та є підтвердженням прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування. Примірник квитанції в електронній формі зберігається в ДФС (п.п. 13, 14 Порядку №1246).

Згідно з п.п. 2, 3 Порядку №1246, операційний день - частина дня, протягом якої здійснюються прийняття від платників податку податкових накладних та/або розрахунків коригування та реєстрація або зупинення реєстрації. Операційний день триває в робочі дні з 8-ї до 20-ї години. Технічне обслуговування та регламентні роботи, що потребують зупинки Реєстру, не проводяться протягом операційного дня, крім аварійних випадків. Якщо 15 число або останній день місяця припадають на вихідний, святковий або неробочий день, такий день вважається операційним днем.

Таким чином, належним доказом реєстрації податкової накладної (наміру її реєстрації), з урахуванням положень п. 201.10 ст. 201 Податкового кодексу України та Порядку №1246, є квитанція про прийняття податкової накладної, про неприйняття або про зупинення реєстрації такої із зазначенням причин, яка надсилається протягом операційного дня.

Приписами п.120.1-1 ст.120-1 Податкового кодексу України передбачено, що порушення платниками податку на додану вартість граничного строку, передбаченого статтею 201 цього Кодексу, для реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування до такої податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних (крім податкової накладної, що не надається отримувачу (покупцю), складеної на постачання товарів/послуг для операцій: які звільнені від оподаткування або які оподатковуються за нульовою ставкою) тягне за собою накладення на платника податку на додану вартість, на якого відповідно до вимог статей 192 та 201 цього Кодексу покладено обов`язок щодо такої реєстрації, штрафу в розмірі: 10 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних / розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації до 15 календарних днів; 20 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних / розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 16 до 30 календарних днів; 30 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних / розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 31 до 60 календарних днів; 40 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних / розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 61 до 365 календарних днів.

Судом з`ясовано, що мiж Головним управлінням ДПС в Одеській області та ТОВ "МСК СТРОЙ» 10.09.2019 року укладено договір № 1532001 про визнання електронних документів, а саме: визнання електронних документів, поданих платником податків у форматі (стандарті), затвердженому в установленому законодавством порядку, з дотриманням вимог реєстрації кваліфікованого електронного підпису чи печатки відповідальних осіб у порядку, визначеному законодавством, засобами телекомунікаційного зв`язку.

Платник (автор) має право:

- подавати електронні документи до контролюючих органів згідно з порядком, визначеним законодавством для подання таких документів;

- повторно передавати електронні документи засобами телекомунікаційного зв`язку у разі неотримання першої квитанції від контролюючого органу або у разі надходження другої квитанції про неприйняття електронних документів.

Строк дії договору: договір є укладеним, починаючи з моменту прийняття Заяви про приєднання до Договору, та діє згiдно пункту 4 Наказу Міністерства фінансів України від 06.06.2017 №557 «Про затвердження порядку обміну електронними документами з контролюючими органами», зареєстрований в Міністерстві юстиції України 03 серпня 2017 р. за № 959/30827 триває до виникнення підстав, визначених пунктом 14 розділу III порядку обміну електронними документами з контролюючими органами затвердженого цим наказом, а також до моменту припинення його дії, що підтверджується договором № 1532001 про визнання електронних документів від 10.09.2019 року та заявою про приєднання від 07.02.2020 року № 1 до договору про визнання електронних документів від 10.09.2019 року № 1532001 квитанція № 2 від 10.02.2020 року).

ТОВ «МСК-СТРОЙ», як продавцем, 23.12.2019 року відповідно до пунктів 201.10 статтi 201 ПКУ було складено податкову накладну №1 на суму 4 938 909,34 грн. (в т.ч.ПДВ-823 151,56 грн.) яка, з урахуванням вимог законодавства підлягала реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних протягом наступних 15 календарних днів. Граничний термін реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних податкової накладної припадає на 15.01.2020 року.

15.01.2020 року в 19:33 год. з використанням ПК "M.E.Doc" вказана податкова накладна була направлена на реєстрацію в Єдиному реєстрі податкових накладних до Державної податкової служби України, що підтверджується скриншотом з програми ПК "M.E.Doc", в якому зазначено, що відповідно до протоколу перевірки податкову накладну № 1 від 23.12.2019 року підписано директором підприємства та скріплено печаткою.

На підтвердження повідомлення про доставлення до ДПС вказаної податкової накладної 15.01.2020 року в 19:34 год. отримана квитанція № 1 в якій зазначено, що «Документ- податкова накладна № 1 від 23.12.2019 року, дата виписки податкової накладної : 23.12.2019 року, номер податкової накладноп : 1 - документ доставлено до центрального рівня Державної податкової служби України 15.01.2020 року в 19:33:59 год..

ТОВ «МСК-СТРОЙ», повторно, 15.01.2020 року в 19:57 год. з використанням ПК "М.E.Doc" вказана податкова накладна була направлена на реєстрацію в Єдиному реєстрі податкових накладних до Державної податкової служби України, що підтверджується скриншотом з програми ПК "М.E.Doc".

Відповідно до скриншоту з програми ПК "М.E.Doc" наданого до суду, встановлено, що очікується доставка - 19:58 год., очікується доставка - 20:26 год., очікується доставка - 22:30 год., 16.01.2020 року - 10:52 год. - очікується доставка.

16.01.2020 року в 15:08 год. позивачем отримано повідомлення про отримання звітності, в якому зазначено, що звiт доставлено в поштову скриньку ДПС України 16.01.2020 року в 07:57:37 год., що підтверджується повідомленням від 16.01.2020 року, 15:08 год.

16.01.2020 року в 15:08 год. позивачем отримано квитанцію № 1 в якій зазначено : - податкова накладна № 1 від 23.12.2019 року, дата виписування податкової накладноп: 23.12.2019 року, номер податкової накладної: 1 - Документ доставлено до центрального рівня Державної податкової служби України 16.01.2020 року в 08:00:00 год. - Документ прийнято.

Суд вважає, що позивачем не допущено порушення строків реєстрації податкової накладної №1 від 23.12.2019 року, оскільки позивачем надіслано на реєстрацію податкова накладна № 1 від 23.12.2019 року саме 15.01.2020 року в 19:57 год., тобто в межах операційного дня. Таким чином, позивач виконав свій обов`язок щодо своєчасного направлення в електронну систему документообігу податкову накладну, однак до завершення операційного дня йому ДПС України не було надіслано квитанції про прийняття податкової накладної або відмову в її прийнятті.

За усталеною практикою Верховного Суду (постанови від 23 липня 2019 року у справі №620/3609/18, від 14 серпня 2018 року у справі №803/1583/17, від 30 січня 2018 року у справі № 815/2745/17, №816/390/17 від 2 липня 2019 року у справі № 2340/3802/18, від 20 серпня 2019 року у справі № 1640/3125/18) вчинення платником податків всіх залежних від нього дій для своєчасної реєстрації податкової накладної, яка не відбулась внаслідок протиправної поведінки суб`єкта владних повноважень, від якого залежало забезпечення можливості належним чином виконати цей обов`язок, унеможливлює притягнення такого платника податків до відповідальності.

У постановах від 3 квітня 2020 року (справа №160/5380/19), від 10 червня 2019 року (справа №802/1825/16-а) та від 12 липня 2019 року (справа №0940/1600/18) Верховний Суд вказав, що у процедурі внесення інформації (відомостей щодо податкових накладних та розрахунків коригування) до ЄРПН є дві окремі стадії: 1) надання платником податку на додану вартість податкової накладної (розрахунку коригування); 2) прийняття/неприйняття податкової накладної (розрахунку коригування) та внесення відомостей щодо неї (нього) безпосередньо до ЄРПН. Перша із цих стадій залежить від платника податку на додану вартість і є результатом його дій, тоді як друга - це результат виконання роботи програмного забезпечення, що контролюється ДФС, та/або безпосередніх дій працівників ДФС, на яку (які) платник податку не має впливу.

Аналогічного висновку дійшов Верховний суд у постанові від 28.10.2020 року у справі № 620/817/19, від 23.01.2018 у справі № 806/832/17 (K/9901/1807/17), від 05.09.2018 у справі № 806/1936/17 (K/9901/36333/18), від 21.11.2018 у справі № 813/815/18 (K/9901/63661/18).

З огляду на викладене, у межах спірних правовідносин неналежне виконання вимог податкового законодавства стосовно своєчасної реєстрації позивачем податкових накладних відбулась не з вини останнього, що виключає протиправність діянь платника податку, та, як наслідок, притягнення його до фінансової відповідальності. Відсутність вини платника податків, як необхідної складової податкового правопорушення, обумовлює протиправність застосування штрафних (фінансових) санкцій оскаржуваним податковим повідомленням-рішенням.

Слід також зазначити, що згідно зі ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», суди застосовують як джерело права при розгляді справ положення Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та протоколів до неї, а також практику Європейського суду з прав людини та Європейської комісії з прав людини.

У п. 40 справи «Пономарьов проти України» (№ 3236/03) Європейський суд з прав людини зазначив, що право на справедливий розгляд судом, яке гарантовано пунктом 1 статті 6 Конвенції, має розумітися у світлі преамбули Конвенції, у відповідній частині якої зазначено, що верховенство права є спільною спадщиною Високих Договірних Сторін. Одним із фундаментальних аспектів верховенства права є принцип юридичної визначеності, який передбачає повагу до принципу res judicata - принципу остаточності рішень суду. Цей принцип наголошує, що жодна зі сторін не має права вимагати перегляду остаточного та обов`язкового рішення суду просто тому, що вона має на меті добитися нового слухання справи та нового її вирішення. Повноваження вищих судових органів стосовно перегляду мають реалізовуватися для виправлення судових помилок та недоліків судочинства, але не для здійснення нового судового розгляду. Перегляд не повинен фактично підміняти собою апеляцію, а сама можливість існування двох точок зору на один предмет не є підставою для нового розгляду. Винятки із цього принципу можуть мати місце лише за наявності підстав, обумовлених обставинами важливого та вимушеного характеру.

Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях неодноразово підкреслював особливу важливість принципу «належного урядування». Принцип «належного урядування», як правило, не повинен перешкоджати державним органам виправляти випадкові помилки, навіть ті, причиною яких є їхня власна недбалість (див. зазначене вище рішення у справі «Москаль проти Польщі» (Moskal v. Poland), n. 73). Будь-яка інша позиція була б рівнозначною, inter alia, санкціонуванню неналежного розподілу обмежених державних ресурсів, що саме по собі суперечило б загальним інтересам (див. там само). Державні органи, які не впроваджують або не дотримуються своїх власних процедур, не повинні мати можливість отримувати вигоду від своїх протиправних дій або уникати виконання своїх обов`язків (див. зазначене вище рішення у справі «Лелас проти Хорватії» (Lelas v. Croatia), п. 74). Ризик будь-якої помилки державного органу повинен покладатися на саму державу, а помилки не можуть виправлятися за рахунок осіб, яких вони стосуються (див., серед інших джерел, mutatis mutandis, зазначене вище рішення у справі «Пінкова та Пінк проти Чеської Республіки» (Pincova and Pine v. the Czech Republic), n. 58, а також рішення у справі «Ґаші проти Хорватії» (Gashi v. Croatia), заява № 32457/05, п. 40, від 13 грудня 2007 року, та у справі «Трґо проти Хорватії» (Trgo v. Croatia), заява № 35298/04, п. 67, від 11 червня 2009 року).

У силу принципу пропорційності втручання в право особи безперешкодно користуватися та розпоряджатися своїм майном можливе лише за умови дотримання «справедливої рівноваги» між інтересами суспільства та необхідністю дотримання фундаментальних прав людини.

За таких обставин неузгодженість дій органів державної влади або невиконання державними органами та їх посадовими особами своїх безпосередніх обов`язків (в даному випадку невчасна реєстрація податкових накладних) не повинно тягти за собою покладення на суб`єкта господарювання надмірних обов`язків або інших несприятливих наслідків, як це мало місце у межах спірних правовідносин.

У силу ч.ч. 1 та 2 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Беручи до уваги викладене, суд дійшов до висновку про обґрунтованість позовних вимог та задоволення останніх.

Згідно з ч.ч. 1 та 3 ст. 139 Кодексу адміністративного судочинства України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Керуючись ст.ст. 241-246, 250, 255, 295 КАС України, суд, -

ВИРІШИВ:

Позов Товариства з обмеженою відповідальністю «МСК СТРОЙ» (вул.Лейтенанта Шмідта,9, м.Одеса, 65012, ) до Головного управління ДПС в Одеській області (вул.Семінарська,5, м.Одеса, 65044, ) про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення рішення № від 29.10.2020 року (форма «Н»), винесено Головним управлінням ДПС в Одеській області на підставі акту перевірки від 21.09.2020 року №7090/15-32-50 04/39502769, яким ТОВАРИСТВУ З ОБМЕЖЕНОЮ ВІДПОВІДАЛЬНІСТЮ «МСК СТРОЙ», , застосовано штраф у сумі 82315,16 грн.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС в Одеській області (вул.Семінарська,5, м.Одеса, 65044, ) на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «МСК СТРОЙ» (вул.Лейтенанта Шмідта,9, м.Одеса, 65012, ) судові витрати в сумі 2270 грн.

Рішення суду може бути оскаржено до П`ятого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги в місячний строк з дня отримання повного тексту судового рішення, в порядку п.15.5 Перехідних положень КАС України.

Суддя К.С. Єфіменко