Справа № 120/7663/21-а
Суддя: Богоніс Михайло Богданович
Дата ухвалення: 2021-07-19 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

м. Вінниця

19 липня 2021 р. Справа № 120/7663/21-а

Суддя Вінницького окружного адміністративного суду Богоніс М.Б., перевіривши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Тростянецької селищної ради про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити дії

УСТАНОВИВ

У Вінницький окружний адміністративний суд надійшов адміністративний позов ОСОБА_1 до Тростянецької селищної ради про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити дії.

Ознайомившись із позовною заявою та доданими матеріалами, вважаю, що зазначена позовна заява підлягає залишенню без руху з наступних підстав.

Положеннями п. 3 ч. 1 ст. 171 КАС України передбачено, що суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу.

Норми статей 160, 161 КАС України не містять виключень і поширюються на всі випадки звернення до суду з позовною заявою, у зв`язку з чим недотримання положень цих норм свідчить про невідповідність позовної заяви вимогам Закону.

Згідно ч. 1 ст. 160 КАС України у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування.

Відповідно до п. 4, 5 ч. 5 статті 160 КАС України у позовній заяві зазначаються зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Зміст позову - це звернена до суду вимога позивача про здійснення судом дій із зазначенням способу судового захисту.

Обґрунтовуючи позовні вимоги, позивач повинен відобразити підстави позову, обставини, за яких відповідач вчинив оскаржувані дії (бездіяльність).

Підстава позову - це частина позову, яка відображає обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги і докази, що підтверджують кожну обставину.

Обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги - це конкретні факти, з настанням яких суб`єкти спору вступають між особою у правовідносини.

Суд зазначає, що зміст та підстава - це складові частини, елементи позову які характеризують суть конкретного позову, окреслюють його правову природу, а тому такі елементи повинні бути у логічному та правовому взаємозв`язку між собою. Єдність та взаємоузгодженість цих елементів позову повинна давати суду можливість з`ясувати правову природу спірних відносин з метою правильного вирішення спору.

Перевіривши позовну заяву ОСОБА_1 суд встановив, що обґрунтовуючи позов заявник зазначає, що 22.02.2021 він звернувся до відповідача із клопотання про надання дозволу на розробку проекту землеустрою щодо відведення у власність земельної ділянку орієнтовною площею 2,0 га, яка розташована на території Тростянецької селищної ради Гайсинського району Вінницької області для ведення особистого селянського господарства.

Листом відповідача від 26.02.2021 позивача повідомлено про те, що клопотання від 22.02.2021 буде розглянуто по черговості поступлення заяв.

В подальшому позивача повідомлено, що його клопотання залишається нерозглянутим, оскільки постійною комісією з питань земельних відносин, раціонального природокористування та охорони навколишнього середовища питання на сесію не виносилося.

Тобто фактичні обставини спору пов`язані із порушенням відповідачем, на думку позивача, його права на безоплатну приватизацію земельної ділянки для ведення особистого селянського господарства у спосіб недотримання встановленого нормами Земельного кодексу України місячного строку розгляду клопотання. Такі обставини вказують на виникнення спору у земельних правовідносинах.

Натомість перевіривши зміст позовних вимог суд встановив, що позивач у прохальній частині позову просить:

визнати протиправною бездіяльність відповідача щодо затвердження регламенту роботи Тростянецької селищної ради 8 скликання не пізніше як на другій сесії, яка відбулася 11.12.2020;

зобов`язати затвердити регламент роботи Тростянецької селищної ради 8 скликання.

За своєю правовою природою регламент Ради - це нормативний документ, що встановлює порядок скликання сесій Ради, підготовки і розгляду нею питань, прийняття рішень Ради та з інших процедурних питань, порядок роботи сесії Ради, порядок проведення пленарних засідань Ради, тощо.

Правовідносини щодо затвердження регламенту Ради є відмінними від тих правових відносин, у яких за словами позивача, мав місце факт порушення його прав, тобто від правовідносин щодо безоплатного набуття у власність земельної ділянки для ведення особистого селянського господарства.

Відтак, зміст позовних вимог ОСОБА_1 не узгоджується із викладом обставин, якими позивач їх обґрунтовує, та поданими з метою їх підтвердження доказами.

Така неузгодженість елементів позову свідчить про невідповідність позовної заяви нормам пунктів 4, 5 частини 5 статті 160 КАС України.

Як зазначалося, цей недолік позовної заяви є перешкодою для з`ясування правової природи спірних правових відносин з метою правильного вирішення спору.

Крім того, правильне зазначення змісту позовних вимог, обставин якими позивач їх обґрунтовує та доказів, що підтверджують вказані обставини має значення для визначення характеру спірних правовідносин, який у свою чергу впливає на визначення судом виду позовного провадження у якому підлягає розгляду справа (загального чи спрощеного позовного провадження).

Суд враховує, що спрощене позовне провадження призначене для розгляду справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи.

Загальне позовне провадження, у свою чергу, призначене для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні (ч. 1-3 ст. 12 КАС України).

Тобто, при оскарженні бездіяльності відповідача щодо не розгляду у місячний строк клопотання про надання дозволу на розробку проекту землеустрою, суд враховуючи характер спірних правовідносин, предмет доказування та склад учасників, а також інші обставини, які мають значення для вирішення такої справи може дійти висновку про її незначну складність, що передбачає розгляд такої справи в порядку спрощеного позовного провадження.

У свою чергу, виникнення спору у сфері нормотворчої діяльності Ради може бути підставою для його розгляду у порядку загального позовного провадження.

Відтак, позивачу необхідно привести зміст позовних вимог і виклад обставин, якими він їх обґрунтовує у відповідність із нормами Кодексу адміністративного судочинства України.

У разі незгоди ОСОБА_1 із процедурою розгляду його клопотання від 22.02.2021 про надання дозволу на розробку проекту землеустрою щодо відведення у власність земельної ділянки, позов може містити вимоги про визнання протиправними дій (бездіяльності) або рішення суб`єкта владних повноважень щодо розгляду такого клопотання із відповідною їй похідною вимогою яка опосередковуватиме захист прав у цих правовідносинах.

Відповідно до ч. 1 ст. 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Отже, позовна заява підлягає залишенню без руху із встановленням позивачу п`ятиденного строку із моменту отримання копії цієї ухвали для усунення недоліків у спосіб:

- приведення змісту позовних вимог і викладу обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги у відповідності із Кодексом адміністративного судочинства України, з урахуванням висновків суду, які наведені в мотивувальній частині цієї ухвали.

Керуючись ст. 122, 123, 160, 161, 169, 243, 248, 256 КАС України, суд

УХВАЛИВ

1. Позовну заяву ОСОБА_1 до Тростянецької селищної ради про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити дії, залишити без руху.

2. Запропонувати позивачу у 5 - ти денний строк з дня отримання копії ухвали усунути недоліки позовної заяви, зазначені в мотивувальній частині ухвали суду.

3. Копію ухвали надіслати позивачу.

Ухвала суду набирає законної сили в порядку, визначеному ст. 256 КАС України.

Відповідно до ч. 3 ст. 293 КАС України, заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Богоніс Михайло Богданович