Справа № 120/7665/20-а
Суддя: Гонтарук В. М.
Дата ухвалення: 2021-07-14 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 120/7665/20-а

Головуючий суддя 1-ої інстанції - Чернюк А.Ю.

Суддя-доповідач - Гонтарук В. М.

14 липня 2021 року

м. Вінниця

Сьомий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

головуючого судді: Гонтарука В. М.

суддів: Сторчака В. Ю. Курка О. П. ,

розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Вінницького окружного адміністративного суду від 10 лютого 2021 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до Управління патрульної поліції у Вінницькій області Департаменту патрульної поліції про скасування наказів,

В С Т А Н О В И В :

в грудні 2020 року позивачі звернулись до суду з позовом до Управління патрульної поліції у Вінницькій області Департаменту патрульної поліції про скасування наказів.

Рішенням Вінницького окружного адміністративного суду від 10 лютого 2021 року в задоволенні адміністративного позову відмовлено.

Не погодившись з прийнятим рішенням ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати вказане рішення та ухвалити нову постанову, якою задовольнити позовні вимоги.

В обґрунтування апеляційної скарги апелянт послався на неправильне застосування судом першої інстанції норм матеріального права, порушення норм процесуального права, що на його думку, призвело до неправильного вирішення спору.

Так, апелянт зазначає, що відповідачем, на підставі висновку службового розслідування за фактами можливого порушення позивачами службової дисципліни 08.11.2020 року, прийнято наказ від 13.11.2020 року № 30, яким на ОСОБА_1 та ОСОБА_2 накладено дисциплінарне стягнення у вигляді суворої догани.

Вважаючи, що вказане розслідування проведено неповно та упереджено, матеріалами розслідування не підтверджено скоєння дисциплінарного проступку, а рішення Управління патрульної поліції у Вінницькій області Департаменту патрульної поліції про застосування дисциплінарного стягнення прийнято безпідставно та необґрунтовано, позивачі звернулися до суду з даним адміністративним позовом.

26 квітня 2021 року до суду від відповідача надійшов відзив на апеляційну скаргу, в якому зазначено про безпідставність її доводів.Зокрема відповідач вказує на те, що згідно з підпунктами 2, 5, 6 пункту 2.1 розділу II Посадової інструкції інспектора роти № 3 батальйону управління патрульної поліції у Вінницькій області Департаменту патрульної поліції, затвердженої наказом Департаменту патрульної поліції від 18.09.2018 року № 4332, інспектор, відповідно до покладених на нього завдань під час несення служби, здійснює первинне реагування на повідомлення про правопорушення (у тому числі ті, що надходять на планшет), а також самостійне виявлення правопорушень під час патрулювання та в інших випадках, передбачених законодавством, самостійно виявляє правопорушення під час патрулювання та в інших випадках, передбачених законодавством, припиняє виявлені кримінальні та адміністративні правопорушення, застосовуючи для цього передбачені законодавством права і повноваження.

Сьомий апеляційний адміністративний суд ухвалою від 25 травня 2021 року, з урахуванням ст. 311 КАС України, вирішив розглядати дану справу в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами.

За таких умов згідно з ч. 4 ст. 229 КАС України при розгляді справи в порядку письмового провадження фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Заслухавши суддю-доповідача, дослідивши матеріали справи, перевіривши доводи апеляційної скарги та відзиву, колегія суддів вважає, що остання не підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Як вірно встановлено судом першої інстанції та підтверджено під час апеляційного розгляду неоспорені факти про те, що Дисциплінарною комісією, на підставі наказу т.в.о. начальника Управління патрульної поліції у Вінницькій області Департаменту патрульної поліції від 11.11.2020 року № 96 проведено службове розслідування з метою повної, усебічної та об`єктивної перевірки причин та обставин можливого порушення службової дисципліни 08.11.2020 року інспектором взводу № 2 роти № 3 батальйону Управління патрульної поліції у Вінницькій області Департаменту патрульної поліції лейтенантом поліції ОСОБА_2 та інспектором взводу № 1 роти № 3 батальйону Управління патрульної поліції у Вінницькій області Департаменту патрульної поліції лейтенантом поліції ОСОБА_1 .

Підставою для призначення та проведення службового розслідування став рапорт інспектора відділу моніторингу та аналітичного забезпечення Управління патрульної поліції у Вінницькій області Департаменту патрульної поліції Сташкевич Ю.В. від 09.11.2020 року.

Зі змісту поданого рапорту вбачається, що 08.11.2020 року о 05:57 год. виявлено екіпаж "Юнкер - 0103" на службовому транспортному засобі Toyota Prius (д.н.з. НОМЕР_1 ) у складі інспектора взводу № 2 роти № 3 батальйону управління патрульної поліції у Вінницькій області Департаменту патрульної поліції лейтенанта поліції ОСОБА_2 та інспектора взводу № 1 роти № 3 батальйону управління патрульної поліції у Вінницькій області Департаменту патрульної поліції лейтенанта поліції ОСОБА_1 , члени якого допустили сон під час несення служби у службовому автомобілі, що зафіксовано на портативний реєстратор.

За результатами проведеного службового розслідування складено висновок від 13.11.2020 року за фактом порушення службової дисципліни вказаними особами.

У даному висновку, дисциплінарна комісія, з посиланням на пункт 3 частини третьої статті 13 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 року № 2337-VIII, запропонувала:

- за вчинення дисциплінарного проступку, що виразився у порушенні вимог частини 1 статті 12, пунктів 1, 2 частини першої статті 18 Закону України "Про Національну поліцію", підпункту 4 пункту 6, пункту 10, 11 розділу І Інструкції із заходів безпеки при поводженні зі зброєю, затвердженої наказом Міністерства внутрішніх справ України від 01.02.2016 року № 70, пункту 5 розділу І та пункту 1 розділу II Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом Міністерства внутрішніх справ України від 09.11.2016 року № 1179, пункту 6 та 8 частини третьої статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 року № 2337-VIII, застосувати до інспектора взводу № 2 роти № 3 батальйону управління патрульної поліції у Вінницькій області Департаменту патрульної поліції лейтенанта поліції ОСОБА_2 дисциплінарне стягнення у виді суворої догани;

- за вчинення дисциплінарного проступку, що виразився у порушенні вимог частини 1 статті 12, пунктів 1, 2 частини першої статті 18 Закону України "Про Національну поліцію", підпункту 4 пункту 6, пункту 10, 11 розділу І Інструкції із заходів безпеки при поводженні зі зброєю, затвердженої наказом Міністерства внутрішніх справ України від 01.02.2016 року № 70, пункту 5 розділу І та пункту 1 розділу II Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом Міністерства внутрішніх справ України від 09.11.2016 року № 1179, пункту 6 та 8 частини третьої статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 року № 2337-VIII, застосувати до інспектора взводу № 1 роти № 3 батальйону управління патрульної поліції у Вінницькій області Департаменту патрульної поліції лейтенанта поліції ОСОБА_1 дисциплінарне стягнення у виді суворої догани.

Висновок службового розслідування затверджено т.в.о. начальника Управління патрульної поліції у Вінницькій області Департаменту патрульної поліції 13.11.2020 року.

Наказом Управління патрульної поліції у Вінницькій області Департаменту патрульної поліції від 13.11.2020 року № 30 за скоєння дисциплінарного проступку, що виразився у порушенні вимог частини 1 статті 12, пунктів 1, 2 частини першої статті 18 Закону України "Про Національну поліцію", підпункту 4 пункту 6, пункту 10, 11 розділу І Інструкції із заходів безпеки при поводженні зі зброєю, затвердженої наказом Міністерства внутрішніх справ України від 01.02.2016 року № 70, пункту 5 розділу І та пункту 1 розділу II Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом Міністерства внутрішніх справ України від 09.11.2016 року № 1179, пункту 6 та 8 частини третьої статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 року № 2337-VIII:

- до інспектора взводу № 2 роти № 3 батальйону управління патрульної поліції у Вінницькій області Департаменту патрульної поліції лейтенанта поліції ОСОБА_2 застосовано дисциплінарне стягнення у виді суворої догани;

- до інспектора взводу № 1 роти № 3 батальйону управління патрульної поліції у Вінницькій області Департаменту патрульної поліції лейтенанта поліції ОСОБА_1 застосовано дисциплінарне стягнення у виді суворої догани.

Вважаючи вказані накази протиправними, позивачі звернулись до суду для їх скасування.

Надаючи оцінку спірним правовідносинам, що виникли між сторонами, колегія суддів зазначає наступне.

Частиною другою статті 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відносини між Державою в особі компетентних органів (посадових осіб, службових осіб) та громадянами, які складаються з приводу проходження служби в Національній поліції України унормовані, серед іншого, приписами Закону України від 02.07.2015 року № 580-VIII "Про Національну поліцію", Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 року № 2337-VІІІ (далі за текстом Дисциплінарний статут), Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом Міністерства внутрішніх справ України від 09.11.2016 року № 1179 (далі за текстом Правила етичної поведінки), та Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затвердженого наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07.11.2018 року № 893 (далі за текстом Порядок проведення службових розслідувань).

Як передбачено частиною першою статті 1 Закону України "Про Національну поліцію" Національна поліція України - центральний орган виконавчої влади, який служить суспільству шляхом забезпечення охорони прав і свобод людини, протидії злочинності, підтримання публічної безпеки і порядку.

Згідно з частиною 1 статті 17 цього Закону поліцейським є громадянин України, який склав Присягу поліцейського, проходить службу на відповідних посадах у поліції і якому присвоєно спеціальне звання поліції.

У відповідності до пункту 1, 2 частини першої статті 18 Закону України "Про Національну поліцію" поліцейський зобов`язаний:

неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського;

професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва.

Додаткові обов`язки, пов`язані з проходженням поліцейським служби в поліції, можуть бути покладені на нього виключно законом (частина 4 цієї статті).

Згідно з підпунктом 1, 2, 12 пункту 1 розділу II Правил етичної поведінки поліцейський повинен неухильно дотримуватися положень Конституції та законів України, інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського, а також професійно виконувати свої службові обов`язки, діяти лише на підставі, у межах повноважень та в спосіб, що визначені Конституції, законами України, іншими нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, міжнародними договорами України; інформувати безпосереднього керівника про обставини, що унеможливлюють його подальшу службу в поліції або перебування на займаній посаді.

Поведінка працівника Національної поліції України завжди і за будь-яких обставин має бути бездоганною, відповідати високим стандартам професіоналізму і морально-етичним принципам.

За змістом частини 1 статті 59 Закону України "Про Національну поліцію" служба в поліції є державною службою особливого характеру, яка є професійною діяльністю поліцейських з виконання покладених на поліцію повноважень.

Відповідно до частини 1 статті 12 цього Закону поліція забезпечує безперервне та цілодобове виконання своїх завдань. Кожен має право в будь-який час звернутися за допомогою до поліції або поліцейського.

Статтею 19 Закону України "Про Національну поліцію" передбачено, що у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону.

Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

Службова дисципліна, відповідно до положень статті 1 Дисциплінарного статуту, передбачає дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.

Службова дисципліна ґрунтується на створенні необхідних організаційних та соціально-економічних умов для чесного, неупередженого і гідного виконання обов`язків поліцейського, повазі до честі і гідності поліцейського, вихованні сумлінного ставлення до виконання обов`язків поліцейського шляхом зваженого застосування методів переконання, заохочення та примусу (частина 2 статті 1 Дисциплінарного статуту).

Як передбачено частиною 3 статті 1 Дисциплінарного статуту службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України "Про Національну поліцію", зобов`язує поліцейського також:

знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки;

поважати права, честь і гідність людини, надавати допомогу та запобігати вчиненню правопорушень;

безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону;

вживати заходів до негайного усунення причин та умов, що ускладнюють виконання обов`язків поліцейського, та негайно інформувати про це безпосереднього керівника;

утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України;

знати і виконувати заходи безпеки під час несення служби, дотримуватися правил внутрішнього розпорядку;

сприяти керівникові в організації дотримання службової дисципліни, інформувати його про виявлені порушення, у тому числі вчинені іншими працівниками поліції.

За приписами підпункту 2, 5, 6 пункту 2.1 розділу II Посадової інструкції інспектора роти № 3 батальйону управління патрульної поліції у Вінницькій області Департаменту патрульної поліції, затвердженої наказом Департаменту патрульної поліції від 18.09.2018 року № 4332 (далі також за текстом Посадова інструкція), інспектор, відповідно до покладених на нього завдань під час несення служби, здійснює:

первинне реагування на повідомлення про правопорушення (у тому числі ті, що надходять на планшет), а також самостійне виявлення правопорушень під час патрулювання та в інших випадках, передбачених законодавством;

самостійне виявлення правопорушення під час патрулювання та в інших випадках, передбачених законодавством;

припинення виявлених кримінальних та адміністративних правопорушень, застосовуючи для цього передбачені законодавством права і повноваження.

Відповідно до підпунктів 2, 8 пункту 2.2 Посадової інструкції у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху інспектор під час несення служби здійснює також:

контроль за дотриманням учасниками дорожнього руху чинних правил, норм і стандартів;

профілактику, попередження та припинення злочинів і адміністративних правопорушень у сфері дорожнього руху.

Отже, службова дисципліна полягає у виконанні (дотриманні) законодавчих та підзаконних актів із питань службової діяльності, бездоганному і неухильному додержанні порядку і правил, що такими нормативними актами передбачені, виконанні наказів керівників, а також дотриманні правил внутрішнього розпорядку.

Тобто, враховуючи вищенаведені норми, колегія суддів вважає, що перебуваючи при виконанні службових обов`язків в екіпажі "Юнкер - 0103" в ніч з 07.11.2020 року з 20:00 год. по 08.11.2020 року до 08:00 год. на службовому транспортному засобі, позивачі повинні були виконувати функції інспекторів роти № 3 батальйону управління патрульної поліції у Вінницькій області Департаменту патрульної поліції відповідно до вимог Посадової інструкції.

У свою чергу, за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом (частина 1 статті 11 Дисциплінарного статуту).

Відповідно до частини 1 статті 12 Дисциплінарного статуту дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

За приписами частини 1 статті 13 Дисциплінарного статуту дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.

Частина друга цієї статті визначає, що дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони.

Згідно з частиною 2 статті 14 Дисциплінарного статуту службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків.

Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.

Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації, рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку (частина 3, 4 вказаної статті).

Відповідно до частини 10 статті 14 Дисциплінарного статуту порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України встановлюється Міністерством внутрішніх справ України.

Статтею 18 Дисциплінарного статуту встановлено, що під час проведення службового розслідування поліцейський має право на захист, що полягає в наданні йому можливості надавати письмові пояснення щодо обставин вчинення дисциплінарного проступку та докази правомірності своїх дій. Поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, має право, зокрема, надавати пояснення, подавати відповідні документи та матеріали, що стосуються обставин, які досліджуються; подавати клопотання про отримання і залучення до матеріалів розслідування нових документів, отримання додаткових пояснень від осіб, які мають відношення до справи

За результатами службового розслідування складається висновок, у якому, зазначаються:

дата і місце складання висновку, прізвище та ініціали, посада і місце служби членів дисциплінарної комісії, що проводила службове розслідування;

підстава для призначення службового розслідування;

обставини справи, зокрема обставини вчинення поліцейським дисциплінарного проступку;

пояснення поліцейського щодо обставин справи;

пояснення інших осіб, яким відомі обставини справи;

пояснення безпосереднього керівника поліцейського щодо обставин справи;

документи та матеріали, що підтверджують та/або спростовують факт вчинення дисциплінарного проступку;

відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень;

причини та умови, що призвели до вчинення проступку, вжиті або запропоновані заходи для їх усунення, обставини, що знімають з поліцейського звинувачення;

висновок щодо наявності або відсутності у діянні поліцейського дисциплінарного проступку, а також щодо його юридичної кваліфікації з посиланням на положення закону;

вид стягнення, що пропонується застосувати до поліцейського у разі наявності в його діянні дисциплінарного проступку.

Під час визначення виду стягнення дисциплінарна комісія враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

У разі встановлення вини поліцейського за результатами проведеного службового розслідування видається письмовий наказ про застосування до поліцейського одного з видів дисциплінарного стягнення, передбаченого статтею 13 цього Статуту, зміст якого оголошується особовому складу органу поліції.

Під час визначення виду стягнення керівник враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби (стаття 19 Дисциплінарного статуту).

Отже, в разі протиправних діянь та вчинення дисциплінарного проступку, поліцейський несе дисциплінарну відповідальність у вигляді стягнення, вид якого визначається в залежності від характеру вини та скоєного проступку. При цьому, характер вини та ступень тяжкості дисциплінарного проступку (неналежне виконання посадових обов`язків, вчинення дій або бездіяльності під час несення служби, що підривають авторитет поліції, тощо) визначається під час проведення у відношенні поліцейського службового розслідування, в результаті чого і обирається вид дисциплінарного стягнення, який застосовується до винної особи.

Аналогічні положення закріплені та деталізовані нормами Порядку проведення службових розслідувань.

Згідно з пунктом 4 розділу ІІ зазначеного Порядку у наказі про призначення службового розслідування та утворення дисциплінарної комісії визначаються голова та члени дисциплінарної комісії, зазначається підстава проведення службового розслідування, а також прізвище, ім`я, по батькові, посада поліцейського, стосовно якого воно проводитиметься (у разі якщо на час призначення службового розслідування це відомо).

Склад дисциплінарної комісії визначається з урахуванням вимог статті 15 Дисциплінарного статуту.

Пунктом 2 розділу VI Порядку проведення службових розслідувань встановлено, що підсумковим документом службового розслідування є висновок службового розслідування, який складається зі вступної, описової та резолютивної частин.

Висновок службового розслідування готує і підписує дисциплінарна комісія.

За правилами пункту 4, 5 розділу VI Порядку проведення службових розслідувань в описовій частині висновку службового розслідування викладаються відомості, встановлені під час проведення службового розслідування:

обставини справи, зокрема обставини вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, час, місце, спосіб, мотив учинення дисциплінарного проступку, його наслідки (їх тяжкість), що настали у зв`язку з цим;

посада, звання, прізвище, ім`я, по батькові, персональні дані (дата і місце народження, освіта, період служби в поліції і на займаній посаді - із дотриманням вимог Закону України "Про захист персональних даних"), відомості, що характеризують поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень;

пояснення поліцейського щодо обставин справи, а в разі відмови від надання такого пояснення - інформація про засвідчення цього факту відповідним актом про відмову надати пояснення чи поштове повідомлення про вручення або про відмову від отримання виклику для надання пояснень чи повернення поштового відправлення з позначкою про невручення;

пояснення безпосереднього керівника поліцейського щодо обставин справи;

пояснення інших осіб, яким відомі обставини справи;

документи та матеріали, що підтверджують та (або) спростовують факт учинення дисциплінарного проступку;

обставини, що обтяжують або пом`якшують відповідальність поліцейського, визначені статтею 19 Дисциплінарного статуту;

причини та умови, що призвели до вчинення виявленого дисциплінарного проступку, обставини, що знімають із поліцейського звинувачення.

У резолютивній частині висновку службового розслідування дисциплінарною комісією зазначаються:

висновок щодо наявності або відсутності в діянні поліцейського дисциплінарного проступку, а також щодо його юридичної кваліфікації з посиланням на положення закону, іншого нормативно-правового чи організаційно-розпорядчого акта, наказу керівника, який було порушено;

вид стягнення, що пропонується застосувати до поліцейського в разі наявності в його діянні ознак дисциплінарного проступку.

Відповідно до пункту 1 розділу VIІ Порядку проведення службових розслідувань у разі якщо за результатами розгляду матеріалів службового розслідування (справи) дисциплінарна комісія встановить наявність у діях (бездіяльності) поліцейського дисциплінарного проступку, керівнику, який призначив службове розслідування, вносяться пропозиції щодо накладення на поліцейського дисциплінарного стягнення.

Уповноважений керівник, враховуючи характер проступку, обставини, за яких він був учинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби, визначає вид дисциплінарного стягнення, що підлягає застосуванню до поліцейського, та видає письмовий наказ про його застосування. У разі якщо керівник не уповноважений на застосування дисциплінарних стягнень, він порушує перед старшим прямим керівником клопотання про притягнення поліцейського до дисциплінарної відповідальності.

Застосування до поліцейського, винного в учиненні дисциплінарного проступку, дисциплінарних стягнень та їх виконання здійснюються з урахуванням вимог статей 19-22 Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

Із аналізу наведених вище норм Дисциплінарного статуту та Порядку проведення службових розслідувань вбачається, що висновок службового розслідування сам по собі не є юридично значимим для особи, оскільки безпосередній вплив на суб`єктивні права та обов`язки особи щодо якої його складено має лише рішення про притягнення її до дисциплінарної відповідальності, що приймається виключно у випадку вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, який доведений матеріалами службового розслідування.

У свою чергу, висновок за результатами службового розслідування повинен містити повне та об`єктивне дослідження обставин скоєння дисциплінарного проступку та встановлення наявності (або відсутності) вини порушника.

Як вбачається зі змісту наказу т.в.о. начальника Управління патрульної поліції у Вінницькій області Департаменту патрульної поліції від 11.11.2020 року № 96 за фактом можливого порушення позивачами службової дисципліни, що мало місце 08.11.2020 року, призначено службове розслідування.

Цим наказом утворено персональний склад дисциплінарної комісії.

У листопаді 2020 року дисциплінарною комісією проведено службове розслідування з метою повної, усебічної та об`єктивної перевірки причин та обставин можливого порушення службової дисципліни 08.11.2020 року інспектором взводу № 2 роти № 3 батальйону Управління патрульної поліції у Вінницькій області Департаменту патрульної поліції лейтенантом поліції ОСОБА_2 та інспектором взводу № 1 роти № 3 батальйону Управління патрульної поліції у Вінницькій області Департаменту патрульної поліції лейтенантом поліції ОСОБА_1 .

При дослідженні матеріалів справи, суд апеляційної інстанції погоджується з висновком суду першої інстанції, що наказ т.в.о. начальника Управління патрульної поліції у Вінницькій області Департаменту патрульної поліції від 11.11.2020 року № 96 прийнятий в межах повноважень, та на підставі і у спосіб, визначений чинним законодавством.

Даючи оцінку доводам апелянта стосовно протиправності дій відповідача при винесенні спірних наказів, колегія суддів зазначає наступне.

Як встановлено судом першої інстанції та підтверджено матеріалами справи, відповідно до розстановки сил та засобів роти № 3 батальйону управління патрульної поліції у Вінницькій області Департаменту патрульної поліції з 20:00 год. 07.11.2020 року до 08:00 год. 08.11.2020 року позивачі перебували при виконанні службових обов`язків в екіпажі "Юнкер - 0103" на службовому автомобілі Toyota Prius 3716 (зона оперативного реагування: Вишенька), які відповідно журналу обліку видачі, повернення технічних засобів о 18:00 год., а саме ОСОБА_2 , отримав планшет № 769 (серійний номер обладнання: 0001419D96F20263) тим самим закріпивши його за своїм екіпажем.

Даний факт встановлений дисциплінарною комісією та не заперечується позивачами.

Згідно з пунктами 1 та 4 розділу V Порядку проведення службових розслідувань проведення службового розслідування полягає в діяльності дисциплінарної комісії із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин його вчинення, установлення причин і умов учинення дисциплінарного проступку, вини поліцейського, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин учинення дисциплінарних проступків.

Службове розслідування має встановити:

наявність чи відсутність складу дисциплінарного проступку в діянні (дії чи бездіяльності) поліцейського, з приводу якого (якої) було призначено службове розслідування;

наявність чи відсутність порушень положень законів України чи інших нормативно-правових актів, організаційно-розпорядчих документів або посадових інструкцій;

ступінь вини кожної з осіб, що вчинили дисциплінарний проступок;

обставини, що пом`якшують або обтяжують ступінь і характер відповідальності поліцейського чи знімають безпідставні звинувачення з нього;

відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень;

вид і розмір заподіяної шкоди;

причини та умови, що призвели до вчинення дисциплінарного проступку.

Окрім того, суд звертає увагу, що відповідно до пункту 13, 14 розділу V Порядку проведення службових розслідувань поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, та інші особи можуть надавати усні чи письмові пояснення з приводу відомих їм відомостей про діяння, що стало підставою для призначення службового розслідування.

Під час розгляду справи у формі письмового провадження поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, надає пояснення в письмовій формі.

У ході проведення службового розслідування по зазначеному вище факту, з метою надання оцінки правомірності дій позивачів, всебічного та об`єктивного дослідження усіх обставин, що стали підставою для призначення розслідування, дисциплінарною комісією отримано пояснення від:

інспектора відділу моніторингу та аналітичного забезпечення Управління патрульної поліції у Вінницькій області Департаменту патрульної поліції старшого лейтенанта поліції ОСОБА_3 ;

заступника командира роти № 3 батальйону управління патрульної поліції у Вінницькій області Департаменту патрульної поліції старшого лейтенанта поліції ОСОБА_4 ;

інспектора взводу № 2 роти № 3 батальйону управління патрульної поліції у Вінницькій області Департаменту патрульної поліції лейтенанта поліції ОСОБА_2 ;

інспектора взводу № 1 роти № 3 батальйону управління патрульної поліції у Вінницькій області Департаменту патрульної поліції лейтенанта поліції ОСОБА_1 ;

громадянина ОСОБА_5 .

Як встановлено зі змісту пояснення ОСОБА_6 , останній вказує, що в період часу з 07.08.2020 року 08:00 год. по 08.11.2020 року 08:00 год. перебував у складі наряду патрульної поліції "Юнкер - 0015".

Відповідно до вимог Посадової інструкції інспектора відділу моніторингу та аналітичного забезпечення управління патрульної поліції у Вінницькій області Департаменту патрульної поліції, затвердженої наказом Департаменту патрульної поліції від 13.12.2017 року № 6086, під час перебування на службі, здійснював моніторинг за дотриманням працівниками управління патрульної поліції у Вінницькій області Департаменту патрульної поліції вимог законодавства, зокрема, проводив роботу щодо виявлення, припинення та запобігання правопорушенням у службовій діяльності поліцейських патрульної поліції, у тому числі працівників структурних підрозділів управління патрульної поліції у Вінницькій області Департаменту патрульної поліції шляхом здійснення прихованого і відкритого патрулювання (спостереження), несподіваної, вибіркової перевірки з метою контролю за належним виконанням службових обов`язків працівниками, нагляду за діяльністю структурних підрозділів управління.

Відтак, опитуваний вказав, що 08.11.2020 року близько 05:40 год., з метою виконання своїх посадових обов`язків, здійснював відкрите спостереження за діяльністю працівників роти № З батальйону управління патрульної поліції у Вінницькій області Департаменту патрульної поліції, які заступили до несення служби на території обслуговування. Рухаючись на службовому транспортному засобі Skoda Rapid у м. Вінниці, по вул. Хмельницьке шосе, біля в`їзду до Вінницької міської клінічної лікарні № 1, останній помітив раніше невідому йому особу чоловічої статі, яка своїми жестами явно вказувала на те, щоб поліцейський зупинився.

Так, свідок зазначив, що невідома особа чоловічої статі повідомила, що біля пологового будинку, який знаходиться на території Вінницької міської клінічної лікарні № 1, стоїть службовий автомобіль білого кольору із написами "Патрульна поліція", при цьому у останнього працює двигун, та ввімкнене світло фар, а в салоні даного автомобіля перебувають двоє поліцейських, які сплять. Дізнавшись контактний номер телефону у невідомої особи, він попрямував до території Вінницької міської клінічної лікарні № 1 на місце, де за словами невідомої особи знаходився службовий автомобіль.

На місці, яке вказала невідома особа, а саме по АДРЕСА_1 , біля в`їзд на територію Подільського регіонального центру онкології, виявлено екіпаж "Юнкер - 0103" на службовому автомобілі Toyota Prius 3716 в складі інспектора взводу № 2 роти № 3 батальйону управління патрульної поліції у Вінницькій області Департаменту патрульної поліції лейтенанта поліції ОСОБА_2 та інспектора взводу № 1 роти № 3 батальйону управління патрульної поліції у Вінницькій області Департаменту патрульної поліції лейтенанта поліції ОСОБА_1 .. При детальному огляді вказаного транспортного засобу встановлено, що він знаходиться із увімкненим двигуном та світлом фар. В салоні даного транспортного засобу, на водійському місці перебував ОСОБА_2 , а на пасажирському передньому сидінні - ОСОБА_1 . Вказані працівники, як зазначає ОСОБА_6 , перебували у напівлежачому положенні із закритими очима, на світло ліхтарика в салон автомобіля - не реагували.

Після чого, останній перепаркував свій службовий транспортний засіб та повторно підійшов до службового транспортного засобі Toyota Prius 3716, в якому перебували позивачі. Однак, останні перебували в такому ж самому положенні як і декілька хвилин тому, та на присутність опитуваного спереду автомобіля - не реагували, а продовжували спати.

Дана подія, як вказує опитуваний, фіксувалась на нагрудний відеореєстратор серії ВС № 01722.

ОСОБА_6 , допитаний судом першої інстанції в якості свідка, підтвердив вказані вище обставини та надав аналогічні за змістом пояснення.

Водночас, як встановлено з матеріалів справи, опитаний у процесі службового розслідування ОСОБА_4 пояснив, що 07.11.2020 року із 20:00 год. по 08.11.2020 року до 08:00 год., в складі екіпажу батальйону управління патрульної поліції у Вінницькій області Департаменту патрульної поліції "Юнкер - 0103", на службовому автомобілі Toyota Prius 3716 до несення служби на адміністративній території обслуговування заступили інспектор взводу № 2 роти № 3 батальйону управління патрульної поліції у Вінницькій області Департаменту патрульної поліції лейтенанта поліції ОСОБА_2 та інспектор взводу № 1 роти № 3 батальйону управління патрульної поліції у Вінницькій області Департаменту патрульної поліції лейтенанта поліції ОСОБА_1 .

Опитуваний зазначив, що йому стало відомо, в проміжок часу орієнтовно із 05:50 год. по 06:00 год., члени даного екіпажу допустили сон під час несення служби, перебуваючи у АДРЕСА_1 (територія Вінницької міської клінічної лікарні № 1).

Окрім того вказав, що ним особисто, перед заступанням до несення служби, проводиться інструктаж із особовим складом, під час проведення якого, наголошується про безумовне дотримання дисципліни та законності під час несення служби, дотримання заходів безпеки при поводження зі зброєю, дотримання транспортної дисципліни. Однак, з невідомих причин, як вказав ОСОБА_4 , члени цього екіпажу дозволяють собі систематично та неодноразово допускати порушення дисципліни, що проявляється у зухвалій поведінці та великій кількості виникаючих в подальшому конфліктних ситуацій, як із особовим складом роти, так і з громадянами.

Також, під час проведення службового розслідування опитано громадянина ОСОБА_5 (особу, яка зупинила службовий автомобіль), який пояснив, що 08.11.2020 року близько 05:40 год., останній проходив біля пологового будинку, що у м. Вінниці, по вул. Хмельницьке шосе, де помітив транспортний засіб Toyota Prius 3716. В салоні даного автомобіля, знаходились два поліцейські, які спали. Опитуваний вказує, що поліцейські не реагували на присутність останнього біля автомобіля та те, що він ходив навколо транспортного засобу. Як вказує громадянин, останній мав на меті зателефонувати на спеціальну лінію "102", однак не мав при собі телефону, та попрямувавши на вул. Хмельницьке шосе, там побачив автомобіль поліції, та жестом руки зупинив останнього, та повідомив про вище описану ситуацію.

Водночас, позивачі у своїх поясненнях вказали, що в ніч з 07.11.2020 року по 08.11.2020 року останні несли службу в складі екіпажу 103. Приблизно між 04:00 год. та 05:00 год. у екіпажу була перерва для прийому їжі та відпочинку, погоджена із черговим Юнкер-55, яку останні провели на АДРЕСА_2 . Після перерви, вказали, що вони продовжили нести службу на квадраті патрулювання: Вишенька. Близько 6:40 год., екіпаж виїхав на базу для перезміни та передачі автомобіля іншому екіпажу.

Тобто, апелянт вказує на те, що не зважаючи на те, чи їх екіпаж перебував на перерві чи був по за нею, вони не дозволяли собі порушувати службової дисципліни.

Як встановлено з відеозапису ) із нагрудного відео реєстратора серії ВС № 01722, який видано інспектору відділу моніторингу та аналітичного забезпечення Управління патрульної поліції у Вінницькій області Департаменту патрульної поліції старшого лейтенанта поліції ОСОБА_6 на ньому зафіксовано проміжок часу 08.11.2020 року від 06.57 год. по 07.02 год., а саме службовий транспортний засіб Toyota Prius 3716, який відповідно до розстановки сил та засобів роти № 3 батальйону управління патрульної поліції у Вінницькій області Департаменту патрульної поліції з 20:00 год. 07.11.2020 року до 08:00 год. 08.11.2020 року задіяний екіпажем "Юнкер - 0103" у складі позивачів.

З відеозапису чітко вбачається, що особа, в поліцейській формі та світло повертаючому жилеті перебувала за кермом вказаного автомобіля у положенні напівлежачи із відкинутою в ліву сторону головою, та на зовнішні подразники світла (в салон автомобіля) не реагувала.

Відповідно, особа на пасажирському сидінні також жодним чином не реагувала на зовнішні подразники світла та продовжувала перебувати у положенні напівлежачи.

Згідно з рапортом начальника сектору зв`язку та телекомунікацій управління патрульної поліції у Вінницькій області Департаменту патрульної поліції старшого лейтенанта поліції ОСОБА_7 усі портативні нагрудні відео реєстратори під час підключення до станції заряджання і копіювання даних синхронізуються з останнім, у зв`язку із чим відео реєстратор отримує актуальні налаштування дати і часу. Нагрудний відео реєстратор серії ВС № 01722 видано інспектору відділу моніторингу та аналітичного забезпечення старшому лейтенанту поліції ОСОБА_6 . Даний реєстратор підключено до станції заряджання та копіювання даних 09.10.2020 року, а потім 10.11.2020 року, коли останній раз вивантажено дані із нього і синхронізовано із станцію. Так як в ніч із 24.10.2020 року на 25.10.2020 року о 04:00 год. стрілки годинника в Україні було переведено на одну годину назад, а відеореєстратор не синхронізовано із станцією заряджання та копіювання даних, а тому на даному нагрудному відеореєстраторі у період часу з 04:00 год. 25.10.2020 року по 10.11.2020 року налаштування часу були не вірні, а саме час вказано на годину вперед. Тобто, на відео , яке знято за допомогою нагрудного відеореєстратора серії ВС № 01722, вірний час з 05:57 год. по 06:02 год.

Виходячи з фактичних обставин справи, суд звертає увагу, що в позовній заяві, самими позивачами не заперечується факт перебування у період часу з 04:52 год. по 05.44 год. 08.11.2020 року саме їх екіпажу та автомобіля Toyota Prius 3716, зазначеного згідно з розстановкою сил та засобів, по вул. Хмельницьке шосе, 88, що не може бути сумнівом, що у даному місці перебував інший екіпаж на іншому автомобілі.

Зазначений факт, підтверджується наявною у матеріалах справи інформацією із підсистеми "Геопортал" інформаційно-телекомунікаційної системи "Інформаційний портал Національної поліції України", з якої вбачається положення планшету (серійний номер: 0001419D96F20263) у АДРЕСА_1 , куди останній прибув 08.11.2020 року о 04:57:33 год. 08.11.2020 року о 06:45:56 год., відповідно до треку знаходження планшету, останній розпочав рух в напрямку вул. Хмельницьке шосе.

Саме у даний проміжок часу, позивачів виявлено у стані сну в салоні службового автомобіля Toyota Prius 3716.

У свою чергу, суд звертає увагу, що сон - це періодичний функціональний стан організму людини, який характеризується вимкненням свідомості й зниженням здатності нервової системи відповідати на зовнішні подразники.

Тобто, сон поліцейського під час несення служби є серйозним дисциплінарним проступком, враховуючи те, що поліцейський повинен цілодобово здійснювати патрулювання та під час сну поліцейський не може забезпечувати громадську безпеку на визначеній території. Така подія може призвести до заволодіння невідомими особами табельною вогнепальною зброєю поліцейських, їх спеціальними засобами та іншими матеріальними цінностями переданими їм у користування Департаментом патрульної поліції.

В апеляційній скарзі представник позивача ОСОБА_1 стверджує що рапорт поданий начальником сектору зв`язку та телекомунікацій УПП у Вінницькій області ДПП старшим лейтенантом поліції ОСОБА_8 було подано лише 13.11.2020, після виявлення правопорушення та притягнення позивачів до дисциплінарної відповідальності.

Однак, колегія суддів критично відноситься до даних тверджень, оскільки вказаний факт припущенням представника позивача, так як лише 11.11.2020 було видано наказ «Про призначення службового розслідування та утворення дисциплінарної комісії», після чого комісія і розпочала свою роботу по даному факту.

Висновок затверджено 13.11.2020, після подання вище вказаного рапорту до відділу моніторингу, оскільки у висновку службового розслідування комісія зсилається на пояснення начальника сектору зв`язку та телекомунікацій УПП у Вінницькій області ДПП старшого лейтенанта поліції ОСОБА_7 .

Також, як зазначає відповідач та підтверджено матеріалами справи, як від апелянта по справі, так і від ОСОБА_2 , не надходило жодних клопотань, заяв та скарг щодо неправомірності проведення службового розслідування чи будь яких порушень з боку членів комісії під час його проведення.

Відповідно до п.4 ч.2 ст.18 Закону України " Про дисциплінарний статут Національної поліції" поліцейський має право подавати скарги на дії осіб, які проводять службове розслідування.

Проте, як встановлено судом апеляційної інстанції, надане право позивачі не використали, тому у суду відсутні підстави ставити під сумнів висновок службового розслідування.

Щодо посилання представника апелянта на наказ МВС « Про затвердження Інструкції із застосування органами та підрозділами поліції технічних приладів і технічних засобів, що мають функцїї фото - і кінозйомки, відеозапису, засобів фото- і кінозйомки, відеозапису» № 1026 та безперервність здійснення відеозапису, щодо фіксування правопорушень працівниками поліції, то судова колегія вважає, що даний факт не має місця в даному випадку, оскільки інспектор відділу моніторингу та аналітичного забезпечення ОСОБА_9 , не перебував на лінії згідно квадрату патрулювання, як працівник батальйону та роти, та не потребував безперервної відеозйомки, оскільки його посадовою інструкцією передбачено інші обов`язки, а саме: здійснення моніторингу за дотриманням працівниками Управління вимог законодавства України та організаційно- розпорядчих документів МВС Національної поліції та Департаменту; виявлення, припинення та запобігання правопорушенням у службовій діяльності поліцейських патрульної поліції, в тому числі працівників службових підрозділів Управління; здійснення прихованого та відкритого патрулювання (спостереження), несподівану, вибіркову, комплексну перевірку з метою контролювання за належним виконанням службових обов`язків працівниками Управління, що і було здійснено у даному випадку вищевказаним інспектором.

Отже, посилання на відсутність в матеріалах службового розслідування доказів, де зафіксовано зупинку та заяву громадянина (свідка) про виявлене правопорушення працівниками поліції та не припинення виявленого правопорушення інспектором ОСОБА_10 , а залишення інспекторів екіпажу далі спати, не являється порушенням посадових обов`язків та взагалі не стосується факту вчинення правопорушення інспекторами ОСОБА_11 та ОСОБА_12 , по факту якого було порушено службове розслідування.

Крім того колегія суддів звертає увагу, що саме позивачами було грубо порушено вищевказаний наказ МВС №1026, а саме невиконання пункту 2 розділу III «Включення відеореєстратора здійснюється з моменту початку виконання службових обов`язків або спеціальної поліцейської операції, а відеозапис ведеться безперервно до її завершення».

Так проаналізувавши дані з «Журналу обліку видачі, повернення портативного відеореєстратора та карт пам`яті, копіювання цифрової інформації», встановлено, що інспектором ОСОБА_13 було отримано під особисту відповідальність бодікамери № ZM 362, 83 та 104, на яких відсутній відеозапис несення служби в період спірного часу, хоча в позовній заяві позивачами зазначено, що після перерви позивачі, продовжили нести службу, у відповідності до посадових обов`язків, на квадраті патрулювання «Вишенька» у місці Вінниця, по вулиці Хмельницьке шосе, будинок 84. біля в`їзду на територію Подільського регіонального центру онкології. Даний факт ще раз підтверджує неналежне виконання службових обов`язків працівниками поліції та вказує на те, що камера відключена була у період сну під час несення служби.

Аналізуючи вищенаведені обставини, беручи до уваги докази які містяться в матеріалах справи, а також покази свідків, колегія суддів вважає, що дисциплінарна комісія правомірно прийшла до висновку, що члени екіпажу «ЮНКЕР - 0130» в складі працівників роти № 3 ОСОБА_14 та ОСОБА_15 , в проміжок часу із 05:57:08 по 06:02:01 допустили сон під час несення служби.

Також, суд апеляційної інстанції звертає увагу, що в позовній заяві, самими позивачами не заперечується факт перебування в період часу із 04.52 по 05.44. 08.11.2020 р. саме їхнього екіпажу та автомобіля, зазначеного згідно розстановки, по АДРЕСА_2 , що не може бути сумнівом, що у даному місці перебував інший екіпаж на іншому автомобілі.

Отже, враховуючи, що положення Закону України "Про Національну поліцію", Дисциплінарного статуту та Посадової інструкції не передбачають сну поліцейського під час несення служби та патрулювання підпорядкованої йому території, такі дії поліцейських свідчать про порушення службової дисципліни під час несення служби, оскільки останніми не дотримано законодавства при виконанні ними посадових (функціональних) обов`язків.

Разом із тим, ані Дисциплінарний статут, ані Закон України "Про національну поліцію", ані будь-який інший нормативний акт, який регулює службу в поліції не розмежовує за який саме проступок має бути винесено відповідне стягнення.

Під час визначення виду дисциплінарного стягнення позивачів комісією враховано тяжкість проступку, обставини, за яких його скоєно, попередню поведінку осіб, а також їх ставлення до виконання службових обов`язків тощо.

Обставин, що пом`якшують відповідальність, дисциплінарною комісією не встановлено.

У даному висновку, дисциплінарна комісія, з посиланням на пункт 3 частини третьої статті 13 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 року № 2337-VIII, запропонувала:

- за вчинення дисциплінарного проступку, що виразився у порушенні вимог частини 1 статті 12, пунктів 1, 2 частини першої статті 18 Закону України "Про Національну поліцію", підпункту 4 пункту 6, пункту 10, 11 розділу І Інструкції із заходів безпеки при поводженні зі зброєю, затвердженої наказом Міністерства внутрішніх справ України від 01.02.2016 року № 70, пункту 5 розділу І та пункту 1 розділу II Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом Міністерства внутрішніх справ України від 09.11.2016 року № 1179, пункту 6 та 8 частини третьої статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 року № 2337-VIII, застосувати до інспектора взводу № 2 роти № 3 батальйону управління патрульної поліції у Вінницькій області Департаменту патрульної поліції лейтенанта поліції ОСОБА_2 дисциплінарне стягнення у виді суворої догани;

- за вчинення дисциплінарного проступку, що виразився у порушенні вимог частини 1 статті 12, пунктів 1, 2 частини першої статті 18 Закону України "Про Національну поліцію", підпункту 4 пункту 6, пункту 10, 11 розділу І Інструкції із заходів безпеки при поводженні зі зброєю, затвердженої наказом Міністерства внутрішніх справ України від 01.02.2016 року № 70, пункту 5 розділу І та пункту 1 розділу II Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом Міністерства внутрішніх справ України від 09.11.2016 року № 1179, пункту 6 та 8 частини третьої статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 року № 2337-VIII, застосувати до інспектора взводу № 1 роти № 3 батальйону управління патрульної поліції у Вінницькій області Департаменту патрульної поліції лейтенанта поліції ОСОБА_1 дисциплінарне стягнення у виді суворої догани.

На підставі висновку службового розслідування, наказом Управління патрульної поліції у Вінницькій області Департаменту патрульної поліції від 13.11.2020 року № 30 за вчинення дисциплінарного проступку до позивачів застосовано дисциплінарне стягнення у виді суворої догани.

Отже, виходячи з фактичних обставин справи, колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції, що до позивачів правомірно застосоване дисциплінарне стягнення у виді суворої догани, оскільки сукупність зібраних даних (відповідно до матеріалів службового розслідування) поза розумним сумнівом доводить вину позивачів та визнається судом достатньою для прийняття рішення про притягнення останніх до дисциплінарної відповідальності.

Згідно з частиною 1 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Частиною 2 статті 77 КАС України передбачено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Водночас, відповідачем, як суб`єктом владних повноважень, доведено правомірність та обґрунтованість прийнятого наказу.

Оцінюючи наведені апелянтом аргументи, суд апеляційної інстанції вважає, що вказані доводи, наведені в апеляційній скарзі, були ретельно перевірені та проаналізовані судом першої інстанції, та їм була надана належна правова оцінка. Жодних нових аргументів, які б доводили порушення норм матеріального або процесуального права, у апеляційній скарзі не зазначено.

Відповідно до ст. 242 КАС України рішення суду має ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Європейська Конвенція про захист прав людини та основоположних свобод від 04.11.1950 року (надалі - Конвенція), була ратифікована Законом України N 475/97-ВР від 17.07.97, та відповідно до ст.9 Конституції України є частиною національного законодавства.

Згідно з ст. 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини Суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

Так, ЄСПЛ у п. 36 по справі Суомінен проти Фінляндії (Suominen v. Finland), № 37801/97 від 1 липня 2003 року зазначив, що хоча національний суд має певну свободу розсуду щодо вибору аргументів у тій чи іншій справі та прийняття доказів на підтвердження позицій сторін, орган влади зобов`язаний виправдати свої дії, навівши обґрунтування своїх рішень.

Рішення судів повинні достатнім чином містити мотиви, на яких вони базуються для того, щоб засвідчити, що сторони були заслухані, та для того, щоб забезпечити нагляд громадськості за здійсненням правосуддя (див. п. 30. Рішення Європейського Суду з прав людини у справі "Hirvisaari v. Finland" від 27 вересня 2001 року).

Судова колегія зазначає, що згідно з практикою ЄСПЛ, зокрема, в рішенні по справі "Серявін та інші проти України" від 10 лютого 2010 року, відповідно до п. 58 якого суд повторює, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі "Руїс Торіха проти Іспанії" (Ruiz Torija v. Spain) від 9 грудня 1994 року, п. 29).

Враховуючи вищевикладене, суд апеляційної інстанції вважає обґрунтованим висновок суду першої інстанції, що оскаржуваний наказ, є правомірним і не підлягає скасуванню.

При цьому, апеляційна скарга не містить посилання на обставини, передбачені ст. 317 КАС України, за яких рішення суду підлягає скасуванню, оскільки доводи викладені в апеляційній скарзі не спростовують висновків суду першої інстанції про відсутність підстав для задоволення позову.

Натомість оскаржуване рішення суду ухвалено у відповідності до вимог чинного законодавства України, враховуючи всі фактичні обставини справи, в межах наданих суду повноважень, та вірно застосовано судом як норми процесуального так і матеріального права, в повному обсязі з`ясовано обставини, що мають значення для правильного вирішення адміністративного спору, доведено та всебічно обґрунтовано їх в своєму рішенні, надано належну оцінку всім доказам, ґрунтуючись на повному та об`єктивному розгляді всіх обставин справи в їх сукупності.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 315, ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права

Керуючись ст.ст. 243, 250, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 329 КАС України, суд

П О С Т А Н О В И В :

апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення, а рішення Вінницького окружного адміністративного суду від 10 лютого 2021 року - без змін.

Постанова суду набирає законної сили в порядку та в строки, передбачені ст. 325 КАС України.

Головуючий Гонтарук В. М.

Судді Сторчак В. Ю. Курко О. П.