Справа № 200/13325/19-а
Суддя: Гаврищук Тетяна Григорівна
Дата ухвалення: 2021-07-20 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПЕРШИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 липня 2021 року справа №200/13325/19-а

приміщення суду за адресою: 84301, м. Краматорськ вул. Марата, 15

Перший апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів: головуючого судді: Гаврищук Т.Г., суддів: Блохіна А.А., Компанієць І.Д., розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Донецького окружного адміністративного суду від 03 грудня 2020 р. у справі № 200/13325/19-а (головуючий І інстанції Грищенко Є.І., повний текст складено 11.12.2020р. в м. Слов`янськ Донецької області) за позовом ОСОБА_1 до Ради адвокатів Донецької області про визнання рішення незаконним та зобов`язання вчинити певні дії,-

УСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до суду з позовом до Ради адвокатів Донецької області, в якому просив визнати рішення Ради адвокатів Донецької області №15/4 від 30.10.2019р. незаконним та зобов`язати Раду адвокатів Донецької області направити ОСОБА_1 на стажування до адвоката Дейниченко Вячеслава Ігоровича (а.с. 4-7).

Рішенням Донецького окружного адміністративного суду від 03 грудня 2020 року у задоволенні позову відмовлено (а.с. 145-148).

Не погодившись з таким рішенням суду першої інстанції, позивач подав апеляційну скаргу, просив скасувати рішення суду першої інстанції та ухвалити нове рішення, яким задовольнити позовні вимоги у повному обсязі.

В обґрунтування апеляційної скарги вказує на те, що рішенням Окружного адміністративного суду м. Києва від 26.04.2018р. у справі №826/16500/17 встановлено наявність реєстрації Київської міської кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, як юридичної особи з ідентифікаційним кодом 21707287, оскільки зазначеним рішенням було задоволено адміністративний позов Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури м. Києва () до приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Миргородської Н.Г, третіх осіб: Недержавна некомерційна професійна організація «Національна асоціація адвокатів України» (), Кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури м. Києва () про визнання протиправним та скасування державних реєстрацій змін до установчих документів юридичної особи. Такі обставини прямо вказують, що на час прийняття рішення КДКА міста Києва №16-114 від 28.03.2018р., вона була легітимною та повноважною організацією для прийняття таких рішень. Наголошує, що суд першої інстанції відмовляючи у позові виходив із того, що Верховним судом скасовано рішення по справі №826/16500/17 і зазначив підставу порушення правил підсудності, але не звернув увагу на те, що усі інші доводи залишились не спростованими і наявність реєстрації КДКА м.Києва (), як ознаку легітимності, проігнорував і не прийняв до уваги при розгляді справи.

Всі особи, які беруть участь у справі, у судове засідання не прибули, хоча вони були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового засідання, тому відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 311 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України) суд апеляційної інстанції розглянув справу в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами.

Апеляційний суд, заслухавши доповідь судді-доповідача, перевіривши матеріали справи і обговоривши доводи апеляційної скарги, дійшов висновку про те, що апеляційна скарга задоволенню не підлягає виходячи з наступного.

Судом першої інстанції та під час апеляційного провадження встановлено, що позивач - ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , є внутрішньо переміщеною особою, що підтверджується довідкою від 02 червня 2017 року № (а.с. 13, 15, 26).

На підставі рішення Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури міста Києва (ідентифікаційний код за ) від 28 березня 2018 року № 16-114, головою Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури міста Києва видано ОСОБА_1 свідоцтво про складання кваліфікаційного іспиту відповідно до Закону України «Про адвокатури та адвокатську діяльність» від 03 квітня 2019 року № 001111 (а.с. 16).

За результатом розгляду заяви позивача щодо направлення для проходження стажування, Радою адвокатів Донецької області було прийнято рішення № 15/4 від 30 жовтня 2019 року про оцінку результатів стажування та видачі свідоцтва про право на зайняття адвокатською діяльністю. Відповідно до вказаного рішення відповідачем вирішено відмовити ОСОБА_1 у задоволенні заяви про направлення на стажування до адвоката ОСОБА_2 з підстав отримання ним свідоцтва про складення кваліфікаційного іспиту нелегітимним органом (видане КДКА м.Київ серія НОМЕР_2 від 03 квітня 2018 року) (а.с. 12).

Надаючи правову оцінку встановленим обставинам справи та висновкам суду першої інстанції, суд апеляційної інстанції зазначає наступне.

Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Правові засади організації і діяльності адвокатури та здійснення адвокатської діяльності в Україні визначені Законом України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» від 05.07.2012 № 5076-VI.

Відповідно до ст. 1 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» адвокат - фізична особа, яка здійснює адвокатську діяльність на підставах та в порядку, що передбачені цим Законом.

Частинами першою, третьою статті 2 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» визначено, що адвокатура України - недержавний самоврядний інститут, що забезпечує здійснення захисту, представництва та надання інших видів правової допомоги на професійній основі, а також самостійно вирішує питання організації і діяльності адвокатури в порядку, встановленому цим Законом. З метою забезпечення належного здійснення адвокатської діяльності, дотримання гарантій адвокатської діяльності, захисту професійних прав адвокатів, забезпечення високого професійного рівня адвокатів та вирішення питань дисциплінарної відповідальності адвокатів в Україні діє адвокатське самоврядування.

Адвокатом може бути фізична особа, яка має повну вищу юридичну освіту, володіє державною мовою, має стаж роботи в галузі права не менше двох років, склала кваліфікаційний іспит, пройшла стажування (крім випадків, встановлених цим Законом), склала присягу адвоката України та отримала свідоцтво про право на заняття адвокатською діяльністю. (ч. 1 ст. 6 Закону ).

Відповідно до ст. 8 особа, яка виявила бажання стати адвокатом та відповідає вимогам частин першої та другої статті 6 цього Закону, має право звернутися до кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури за місцем проживання із заявою про допуск до складення кваліфікаційного іспиту. Порядок допуску до складення кваліфікаційного іспиту та перелік документів, що додаються до заяви, затверджуються Радою адвокатів України.

Кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури перевіряє відповідність особи вимогам, установленим частинами першою та другою статті 6 цього Закону. З метою перевірки повноти та достовірності відомостей, повідомлених особою, яка виявила бажання стати адвокатом, і за наявності письмової згоди такої особи кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури, кваліфікаційна палата або визначений нею член палати можуть звертатися із запитами до органів державної влади, органів місцевого самоврядування, їх посадових та службових осіб, підприємств, установ і організацій незалежно від форми власності та підпорядкування, громадських об`єднань, що зобов`язані не пізніше десяти робочих днів з дня отримання запиту надати необхідну інформацію.

Відмова в наданні інформації на такий запит, несвоєчасне або неповне надання інформації, надання інформації, що не відповідає дійсності, тягнуть за собою відповідальність, установлену законом.

У разі ненадання особою, яка виявила бажання стати адвокатом, письмової згоди на перевірку повноти та достовірності повідомлених нею відомостей така особа до кваліфікаційного іспиту не допускається.

Строк розгляду заяви про допуск до складення кваліфікаційного іспиту не повинен перевищувати тридцяти днів з дня її надходження.

За результатами розгляду заяви та доданих до неї документів кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури приймає рішення про:

1) допуск особи до кваліфікаційного іспиту;

2) відмову в допуску особи до кваліфікаційного іспиту.

Відповідно до ст. 9 Закону кваліфікаційний іспит є атестуванням особи, яка виявила бажання стати адвокатом. Кваліфікаційний іспит полягає у виявленні теоретичних знань у галузі права, історії адвокатури, адвокатської етики особи, яка виявила бажання стати адвокатом, а також у виявленні рівня її практичних навичок та умінь у застосуванні закону. Організація та проведення кваліфікаційного іспиту здійснюється кваліфікаційною палатою кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури. Порядок складення кваліфікаційних іспитів, методика оцінювання та програма кваліфікаційних іспитів затверджуються Радою адвокатів України. Рада адвокатів України може встановити плату за складення кваліфікаційного іспиту та порядок її внесення. Кваліфікаційні іспити проводяться не рідше одного разу на три місяці. Особі, яка склала кваліфікаційний іспит, протягом десяти днів з дня складення кваліфікаційного іспиту кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури безоплатно видає свідоцтво про складення кваліфікаційного іспиту. Свідоцтво про складення кваліфікаційного іспиту дійсне протягом трьох років з дня складення іспиту.

При цьому, рішенням Ради адвокатів України від 17 грудня 2013 року №270 був затверджений Порядок допуску до складення кваліфікаційного іспиту, порядок складення кваліфікаційного іспиту та методика оцінювання результатів складення кваліфікаційного іспиту для набуття права на заняття адвокатською діяльністю в Україні

Відповідно до пункту 1 розділу 5 Порядку допуску до складення кваліфікаційного іспиту, порядок складення кваліфікаційного іспиту та методика оцінювання результатів складення кваліфікаційного іспиту для набуття права на заняття адвокатською діяльністю в Україні, затвердженого рішенням Ради адвокатів України від 17 грудня 2013 року №270, рішення кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури про допуск або відмову у допуску до складення іспиту, затвердження результатів кваліфікаційного іспиту та про видачу особі свідоцтва про складання кваліфікаційного іспиту, затвердження результатів кваліфікаційного іспиту та відмову у видачі свідоцтва про складання кваліфікаційного іспиту приймається складом кваліфікаційної палати КДКА відкритим голосуванням простою більшістю голосів та підписується Головою КДКА, а також головою та секретарем кваліфікаційної палати КДКА, а у разі їх відсутності - головуючим на засіданні членом кваліфікаційної палати КДКА та членом кваліфікаційної палати КДКА, який виконував обов`язки секретаря палати КДКА.

Відповідно до частини першої статті 10 Закону 5076-VI стажування полягає в перевірці готовності особи, яка отримала свідоцтво про складення кваліфікаційного іспиту, самостійно здійснювати адвокатську діяльність. Стажування здійснюється протягом шести місяців під керівництвом адвоката за направленням ради адвокатів регіону.

При цьому, частиною другою статті 10 Закону 5076-VI встановлено, що стажистом адвоката може бути особа, яка на день початку стажування має дійсне свідоцтво про складення кваліфікаційного іспиту.

Згідно з частиною четвертою статті 10 Закону 5076-VI порядок проходження стажування, програма та методика оцінювання стажування, розмір внеску на проходження стажування та порядок його сплати затверджуються Радою адвокатів України.

Рішенням Ради адвокатів України від 01 червня 2018 року №80 затверджене Положення про організацію та порядок проходження стажування для отримання особою свідоцтва про право на заняття адвокатською діяльністю (нова редакція) (далі за текстом - Положення).

Відповідно до п. 1.2. розділу 1 Положення стажистом адвоката може бути особа, яка на день початку стажування має дійсне свідоцтво про складення кваліфікаційного іспиту.

При цьому, пунктом 5.1. розділу 5 Положення визначено, що особа, яка відповідає вимогам зазначеним у п. 1.2 ст. 1 цього Положення, має право звернутися до будь-якої ради адвокатів регіону із заявою про призначення стажування.

На підставі п. 5.10. розділу 5 Положення Рада адвокатів регіону зобов`язана розглянути заяву про призначення стажування у термін, що не перевищує граничного строку дії свідоцтва про складання кваліфікаційного іспиту заявника, але не пізніше ніж протягом тридцяти робочих днів з дня надходження заяви про направлення на стажування приймає рішення:

5.10.1. про призначення керівника стажування, видачу направлення на стажування, затвердження індивідуального плану стажування та строки подання стажистом поточних звітів;

5.10.2. про відмову у направленні на стажування (у випадку виявлення невідповідності особи вимогам пункту 1.2 статті 1 Положення).

Щодо доводів апелянта, що рішенням Окружного адміністративного суду м. Києва від 26.04.2018р. у справі №826/16500/17 встановлено наявність реєстрації Київської міської кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, як юридичної особи з ідентифікаційним кодом 21707287 та що на час прийняття рішення КДКА міста Києва №16-114 від 28.03.2018р., вона була легітимною та повноважною організацією для прийняття таких рішень, суд зазначає наступне.

Великою Палатою Верховного суду у Постанові від 06 листопада 2019 року по справі № 826/16500/17 наголошується на те, що спір у справі виник не між державним реєстратором та позивачем, а між позивачем Кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури міста Києва () та третьою особою Кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури міста Києва () з питань правового статусу органів адвокатського самоврядування міста Києва. Відповідно і підставою звернення позивача з цим позовом стало порушення, на його думку, прав, пов`язаних із визначенням правового статусу Кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури міста Києва () як юридичної особи - органу адвокатського самоврядування. Лише скасування з формальних підстав запису про державну реєстрацію відомостей про юридичну особу, проведеного за заявою іншої особи, в порядку адміністративного судочинства не дозволяє остаточно вирішити спір між цими особами. Тож не виконується основне завдання судочинства. У таких спорах питання правомірності юридичних фактів, на підставі яких були вчинені оскаржувані реєстраційні дії, обов`язково постануть перед судом, який буде вирішувати спір.

Постановою Великої палати Верховного суду від 06 листопада 2019 року по справі № 826/16500/17 скасовані рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 26 квітня 2018 року та постанова Шостого апеляційного адміністративного суду від 15 січня 2019 року у справі № 826/16500/17, а провадження у справі № 826/16500/17 закрито, оскільки справу не належить розглядати за правилами адміністративного судочинства.

Отже, як вірно зазначив суд першої інстанції, посилання Позивача на рішення Окружного адміністративного суду м. Києва від 26.04.2018 р. по справі №826/16500/17 не може бути взяте до уваги судом, оскільки саме рішення було скасоване, а в постанові від 06 листопада 2019 року по справі №826/16500/17 Велика Палата Верховного Суду в даному випадку не дає оцінку правомірності або неправомірності реєстраційних дій, створення та функціонування Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури міста Києва ().

Відповідно до ч. 1 ст. 43 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" визначено, що адвокатське самоврядування ґрунтується на принципах виборності, гласності, обов`язковості для виконання адвокатами рішень органів адвокатського самоврядування, підзвітності, заборони втручання органів адвокатського самоврядування у професійну діяльність адвоката.

Судом встановлено, що рішенням Ради адвокатів України від 11.06.2016 № 153 "Про затвердження висновку спеціальної тимчасової комісії з перевірки діяльності органів адвокатського самоврядування міста Києва" встановлено, що Київська міська Кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури (КМ КДКА) з 2008 року діє як створена фізичними особами громадська організація (витяг з Єдиного державного реєстру юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців та громадських формувань) і вказана обставина викликає обґрунтовані сумніви правомірної діяльності такої комісії також і відповідно до Закону України "Про адвокатуру", яким не було передбачено створення КДКА у такий спосіб (відповідно до Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури є юридичною особою і діє відповідно до цього Закону, інших законів України та положення про кваліфікаційно-дисциплінарну комісію адвокатури. Установчим документом кваліфікаційно- дисциплінарної комісії адвокатури є положення про кваліфікаційно - дисциплінарну комісію адвокатури, яке затверджується Радою адвокатів України).

Пунктом 6 вказаного рішення визнано відсутність у місті Києві кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, створеної відповідно до Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність", а також те, що її функції в незаконний спосіб перебрала на себе і наразі здійснює організація, створена на підставі іншого законодавства, яка неправомірно організовувала та проводила кваліфікаційні іспити, приймала рішення щодо видачі свідоцтв про складення кваліфікаційних іспитів, приймала рішення про зупинення або припинення права на заняття адвокатською діяльністю, здійснювала дисциплінарні провадження стосовно адвокатів, притягаючи їх до дисциплінарної відповідальності, приймала і зараховувала плату за складення кваліфікаційних іспитів, вирішувала інші питання, віднесені до виключних повноважень кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури цим Законом, рішеннями конференції адвокатів регіону, Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, Ради адвокатів України, з`їзду адвокатів України.

З метою відновлення органів адвокатського самоврядування у місті Києві, 11.06.2016 рішенням Ради адвокатів України № 155 "Про скликання позачергової конференції адвокатів міста Києва, затвердження Порядку висування та обрання делегатів конференції адвокатів міста Києва, Регламенту конференції адвокатів міста Києва та встановлення квоти представництва" було вирішено скликати Конференцію адвокатів міста Києва з метою обрання голови та членів Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури міста Києва, а також вирішення питань щодо персонального складу Ради адвокатів міста Києва.

08.10.2016 Конференцією адвокатів м. Києва було прийнято рішення про висловлення недовіри та дострокового відкликання голови Ради адвокатів міста Києва та членів Ради адвокатів міста Києва. Обрано нового голову Ради адвокатів міста Києва та оновлено склад Ради адвокатів міста Києва. Також, було обрано новий склад членів Дисциплінарної та Кваліфікаційної палати Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури м. Києва. Головою Кваліфікаційної палати Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури м.Києва було обрано ОСОБА_3 .

Рішенням від 17.11.2016 № 267 «Про розгляд інформації і звернень щодо відновлення адвокатського самоврядування в місті Києві і набуття статусу адвоката окремим особами» РАУ визнала факт відновлення адвокатського самоврядування в місті Києві, про що свідчить сформування Конференцією адвокатів міста Києва 10 вересня-08 жовтня 2016 року КДКА міста Києва, оновлення складу Ради адвокатів міста Києва і ревізійної комісії адвокатури міста Києва, обрання нових представників адвокатів міста Києва до складу Ради адвокатів України та Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури. П`ятирічна каденція вищезгаданих членів органів адвокатського самоврядування міста Києва розпочалась лише 08.10.2016 та закінчиться 08.10.2021.

Законність рішень РАУ щодо скликання конференції адвокатів м. Києва у 2016 році підтверджено Верховним судом у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду у рішенні від 28.11.2018, яким залишено без змін постанову Апеляційного суду м. Києва від 22.03.2018 №22-ц/796/1372/18 (№761/582/2017-ц).

У вказаному рішенні Верховий Суд зазначив, що РАУ при прийнятті рішень №152 від 13.11.2015 та № 155 від 11.06.2016 ("Про скликання позачергової конференції адвокатів міста Києва") діяла у межах повноважень, визначених законом та мала правові підстави для скликання за своєю ініціативою конференції адвокатів м. Києва. Верховний суд також встановив, що законними є цілий перелік нормативно-правових актів, які є похідними від рішення РАУ №155 від 11.06.2016 щодо скликання конференції адвокатів м.Києва.

Таким чином, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, що посилання позивача щодо легітимності діяльності та повноважності Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури м. Києва () на прийняття рішення від 28 березня 2018 року № 16-114 та видачі свідоцтва про складення кваліфікаційного іспиту серії НОМЕР_2 від 03.04.2018р. є необґрунтованим, а тому рішення Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури м. Києва () від 28 березня 2018 року №16-114, на підставі якого видано Позивачу свідоцтво про складення кваліфікаційного іспиту серії НОМЕР_2 від 03.04.2018 р., прийняте не відповідним органом адвокатського самоврядування, у зв`язку з чим, свідоцтво про складення кваліфікаційного іспиту серії НОМЕР_2 від 03.04.2018 р. є недійсним.

Доводи апелянта, що суд першої інстанції відмовляючи у позові виходив із того, що Верховним судом скасовано рішення по справі №826/16500/17 і зазначив підставу порушення правил підсудності, але не звернув увагу на те, що усі інші доводи залишились не спростованими і наявність реєстрації КДКА м.Києва (), як ознаку легітимності, проігнорував і не прийняв до уваги при розгляді справи, колегія суддів не приймає, оскільки предметом розгляду справи № 826/16500/17 є визнання протиправними та скасування реєстраційних дій, а не легітимність діяльності КДКА м. Києва (). Велика палата Верховного суду в постанові від 06 листопада 2019 року у справі № 826/16500/17 не надавала оцінку правомірності або неправомірності реєстраційних дій, створення та функціонування Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури міста Києва ().

Враховуючи вищевикладене, суд зазначає, що оскільки оскаржуване рішення від 30.10.2019 №15/4, прийняте Радою адвокатів Донецької області, відповідає Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», суд погоджується з висновком суду першої інстанції про відмову у задоволенні позову.

Статтею 242 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Відповідно до частини першої статті 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду без змін, якщо визнає, що суд правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Оскільки судом першої інстанції правильно встановлені обставини справи, судове рішення є обґрунтованим, ухваленим з дотриманням норм матеріального та процесуального права, доводи апеляційної скарги не спростовують висновків суду першої інстанції, тому підстав для задоволення апеляційної скарги та скасування постанови суду першої інстанції не вбачається.

Керуючись статтями 308, 311, 315, 316, 321, 322, 328, 329 Кодексу адміністративного судочинства України,-

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Донецького окружного адміністративного суду від 03 грудня 2020 р. у справі №200/13325/19-а - залишити без задоволення.

Рішення Донецького окружного адміністративного суду від 03 грудня 2020 р. у справі №200/13325/19-а - залишити без змін.

Постанова у повному обсязі складена та підписана 20 липня 2021 року.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з 20 липня 2021 року та може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення в порядку, передбаченому ст. 328 Кодексу адміністративного судочинства України.

Головуючий суддя: Т.Г. Гаврищук

Судді: А.А. Блохін

І.Д. Компанієць