Справа № 280/1964/20
Суддя: Дурасова Ю.В.
Дата ухвалення: 2021-07-07 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

і м е н е м У к р а ї н и

07 липня 2021 року м. Дніпросправа № 280/1964/20

Третій апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

головуючого - судді Дурасової Ю.В. (доповідач),

суддів: Божко Л.А., Лукманової О.М.,

секретар судового засідання Новошицька О.О.

за участю представника позивача Багмут Г.В.

представника позивача Гусельникова М.О.

представника позивача Лободи Д.Л.

представника третьої особи Браун Ю.Д.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. апеляційну скаргу Державної архітектурно-будівельної інспекції України

на рішення Запорізького окружного адміністративного суду від 17.12.2020 року (головуючий суддя Артоуз О.О.)

в адміністративній справі №280/1964/20 за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Запорожпроект" до відповідача Державної архітектурно-будівельної інспекції України, третя особа, що не заявляє самостійних вимог на предмет спору Державне підприємство "Спеціалізована державна експертна організація - Центральна служба Української державної будівельної експертизи" в особі філії ДП "Укрдержбудекспертиза" у Запорізькій області про визнання протиправними та скасування припису та постанови,-

ВСТАНОВИВ:

Позивач, Товариство з обмеженою відповідальністю «ЗАПОРОЖПРОЕКТ» звернувся 20.03.2020 року до Запорізького окружного адміністративного суду з позовом до відповідача Державної архітектурно будівельної інспекції України в особі Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Запорізькій області, просив (а.с. 1-10 т. 1):

- визнати протиправним та скасувати припис Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Запорізькій області про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних стандартів, норм і правил від 18.02.2020 №2 складений у відношенні Товариства з обмеженою відповідальністю «ЗАПОРОЖПРОЕКТ»;

- визнати протиправною та скасувати постанову Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Запорізькій області про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності №3/1008-1.18/601 від 03.03.2020 у сумі 189180 грн. 00 коп. на Товариство з обмеженою відповідальністю «ЗАПОРОЖПРОЕКТ».

В обґрунтування позовних вимог позивач посилається на те, що оскаржувані рішення прийняті відповідачем неправомірно, оскільки констатовані Департаментом ДАБІ у Запорізькій області порушення виявлені в ході позапланової перевірки не підтверджені, оскільки розроблена позивачем проектна документація виготовлена із дотриманням законодавства, будівельних норм, державних стандартів і правил, а також вихідних даних для проектування. Обрані проектантом проектні рішення здатні забезпечити надійність, міцність та довговічність запланованого до будівництва об`єкту. Визначення несучої здатності паль у проектній документації здійснювалося розрахунковим методом, що допускає ДБН В.2.1-10-2009. Наполягав, що оскаржувані рішення базуються виключно на припущеннях. Просить позовні вимоги задовольнити у повному обсязі. Додаткові пояснення надані позивачем у відповіді на відзив (вх. №25901 від 03.06.2020).

Рішенням Запорізького окружного адміністративного суду від 17.12.2020 року позовні вимоги задоволені (а.с. 145-153 т. 3).

Визнано протиправним та скасовано припис Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Запорізькій області про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних стандартів, норм і правил від 18.02.2020 №2.

Визнано протиправною та скасовано постанову Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Запорізькій області про накладення штрафу на Товариство з обмеженою відповідальністю «ЗАПОРОЖПРОЕКТ» за правопорушення у сфері містобудівної діяльності №3/1008-1.18/601 від 03.03.2020 у сумі 189180 грн.

Стягнуто на користь позивача судовий збір у розмірі 4939 гривень 70 копійок та витрати, пов`язані з проведенням експертизи у розмірі 5500 грн. за рахунок бюджетних асигнувань Державної архітектурно будівельної інспекції України в особі Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Запорізькій області.

Рішення суду першої інстанції обґрунтоване тим, що аналіз досліджених судом нормативно-правових актів та встановлених обставин надав підстави для висновку, що відповідач як суб`єкт владних повноважень не довів правомірності своїх дій/рішень в обґрунтування обставин, на яких ґрунтуються його заперечення проти позову, при цьому, відповідач діяв не в порядку та не у спосіб, встановлений законом, не довів належними та допустимими доказами вчинення Товариством «ЗАПОРОЖПРОЕКТ» правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Не погодившись з рішенням суду першої інстанції відповідачем надано апеляційну скаргу. Просить рішення суду першої інстанції скасувати, та в задоволенні позову відмовити. Посилається на те, що отримані в ході позапланової перевірки об`єкта будівництва результати випробувань ґрунтів палями, свідчили про те, що обрані проектантом палі великого діаметру на майданчику будівництва використовувати не можна, і як наслідок, позивачем прийняті невірні проектні рішення щодо фундаменту будівлі. Стверджує, що позивач не мав права визначати несучу здатність паль у проектній документації без проведення попередньо випробування натурних паль. Зазначає, що відповідальність щодо розроблення проектної документації у відповідності до норм законодавства покладається саме на позивача. Вважає, що у позивача відповідно до договору на розроблення проектної документації було наявне право відкласти розроблення проекту до моменту отримання всіх вихідних даних від замовника. Також зазначає про наявність висновку Запорізького відділення ДП «Державний науково-дослідний інститут будівельних конструкцій» ВРВ-328-328-147.18-001, яким підтверджується, що запроектовані падлі не несуть навантаження.

В відзиві на апеляційну скаргу представником позивача зазначено, що навіть в ході судового розгляду між різними посадовими особами ДАБІ існували різні точки зору, з питання в чому полягає порушення. При цьому, рішення відповідача не містять відображення складу правопорушення, яке було зазначене в судовому засіданні. Зазначає, що на Товариство «ЗАПОРОЖПРОЕКТ» не покладався обов`язок із безпосереднього проведення випробування грантів палями, тому на позивача не можна покласти стягнення у вигляді штрафу за порушення будівельних норм, які він не мав виконувати. До початку судового розгляду відповідач обґрунтовував свою позицію тим, що позивачу слід було проводити польові випробування згідно з п.8.5.3.5ДБН. саме цей пункт наведений у мотивувальній частині Припису та Постанови. Пізніше позиція відповідача змінилася, і представники відповідача наполягають на застосуванні останньої частини п.8.5.3.1 ДБН В.2.1-10-2009: здійснювалося робоче проектування, а відтак, необхідно було проводити лише випробування натуральних паль.

В судовому засіданні, що відбулося 16.06.2021, за участю представників відповідача Остапенко Є.О., та Іванченко Т.О., вказані представника доводи апеляційної скарги (кожна окремо) підтримали, просили, апеляційну скаргу задовольнити, рішення суду першої інстанції скасувати, та в задоволенні позову відмовити. Суду пояснили, що відповідач при прийнятті припису та постанови діяв у відповідності до норм законодавства України про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності. Суду пояснили, що позивачем було розроблено проектну документацію з порушенням норм в частині проектування паль за відсутності вихідних даних, необхідних для здійснення проектування в одну стадію робочий проект. Тому замовнику будівництва було передано проектну документацію для виконання будівельних робіт, яка є непридатною для здійснення будівництва. Оскільки запроектовані палі не несуть навантаження.

Після перерви, в судове засідання, що відбулося 07.07.2021 року, представники відповідача не з`явилися, про час і місце судового засідання повідомлені належним чином.

Представником відповідача Остапенко Є.О., подані письмові пояснення від 06.07.2021 року, які долучені до матеріалів справи, просить справу розглянути за відсутності представників відповідача.

В судовому засіданні 07.07.2021 представники позивача (кожен окремо) проти апеляційної скарги заперечили, надали пояснення аналогічні, викладеним в відзиві на апеляційну скаргу. Просять рішення суду першої інстанції залишити без змін.

Представник третьої особи без самостійних вимог проти апеляційної скарги заперечив, суду пояснив, що палі не понесли навантаження, оскільки в натурі випробування паль не відбувалося, застосований лише розрахунковий метод, будівництво на стадії котловану, будівництво паль не розпочато, передбачено випробування паль. Вказує, що проектна документація розроблена Товариством «ЗАПОРОЖПРОЕКТ» відповідає будівельним нормам, стандартам і правилам та вихідним даним на будівництво, у зв`язку з чим, за результатами експертизи проекту, видано позитивний експертний звіт. Вважає висновок відповідача про порушення позивачем будівельних норм таким, що не відповідає дійсності Просить рішення суду першої інстанції залишити без змін, а апеляційну скаргу без задоволення.

Перевіривши законність та обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів апеляційної скарги, дослідивши матеріали справи, доводи апеляційної скарги та відзиву, колегія суддів апеляційної інстанції зазначає про наступне.

Судом першої інстанції встановлено, що на підставі звернення Департаменту капітального будівництва Запорізької обласної державної адміністрації від 13.01.2020 №04-02/0080 Державною архітектурно-будівельною інспекцією України прийнято наказ від 29.01.2020 №237 «Про проведення позапланової перевірки об`єкта «Будівництво басейна у комунальному вищому навчальному закладі «Хортицька національна навчально-реабілітаційна академія» Запорізької обласної ради, Наукове містечко, 59, м. Запоріжжя» (а.с. 23 т. 1).

На підставі вищезазначеного наказу Департаментом Державної архітектурно-будівельної інспекції у Запорізькій області видано направлення №39 від 04.02.2020 головному інспектору будівельного нагляду інспекційного відділу №1 Маслову М.С. для проведення позапланового заходу зі строком дії з 04.02.2020 до 18.02.2020.

18.02.2020 головним інспектором будівельного нагляду Департаменту ДАБІ у Запорізькій області Масловим М.С. складено акт №55 за результатами проведення планового (позапланового) заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності.

Також 18.02.2020 інспектором Департаменту ДАБІ у Запорізькій області Масловим М.С. складено:

- припис №2 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних стандартів, норм і правил, в якому міститься вимога про приведення проектної документації у відповідність до законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних стандартів, норм і правил до 18.03.2020;

- протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності. З нього вбачається виявлення в ході позапланової перевірки правопорушення передбаченого ч.1 ст. 2 Закону України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності" та повідомлено, що розгляд справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності відбудеться о 14 год. 00 хв. 03.03.2020 у приміщенні Департаменту ДАБІ у Запорізькій області.

Листом вих. №214 від 03.03.2020 ТОВ "ЗАПОРОЖПРОЕКТ" надіслало Департаменту ДАБІ у Запорізькій області заперечення на розгляд справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

- 03.03.2020 головним інспектором будівельного нагляду Департаменту ДАБІ у Запорізькій області Масловим М.С. складено постанову №3/1008-1.18/601 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, якою визнано ТОВ "ЗАПОРОЖПРОЕКТ" винним у вчиненні правопорушення, передбаченого частиною першою статті 2 Закону України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності" та накладено на останнього штраф у сумі 189 180 грн.

Судом апеляційної інстанції встановлено, що до даних правовідносин слід застосовувати норми Конституції України, Закону України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності" 14 жовтня 1994 року N208/94-ВР, Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» від 17 лютого 2011 року № 3038-VI, Закону України «Про основи містобудування» від 16 листопада 1992 року № 2780-XII, Закону України «Про архітектурну діяльність» від 20 травня 1999 року № 687-XIV, Закону України «Про будівельні норми» від 5 листопада 2009 року № 1704-VI.

Досліджуючи правильність прийняття судом першої інстанції рішення, колегія суддів апеляційної інстанції вважає за необхідне дослідити ряд норм законодавства, що регулюють дані правовідносини та обставини справи.

Так, стаття 19 Конституції України передбачає, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Отже, суб`єкти владних повноважень (до яких відноситься відповідач) мають діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Таким чином межі дій відповідача чітко визначені Конституцією та законами України.

Згідно з частиною 1 статті 41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до статті 41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 №553 затверджено Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю (Порядок №553).

Цей Порядок визначає процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями (далі - суб`єкти містобудування) вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Пунктами 16-17 Порядку №553 визначено, що за результатами державного архітектурно будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.

У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, крім акта перевірки, складається протокол, видається припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт.

В силу частини 1 статті 31 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» проектна документація на будівництво об`єктів розробляється у порядку, встановленому центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування, з урахуванням вимог містобудівної документації та вихідних даних і дотриманням вимог законодавства, будівельних норм, державних стандартів і правил та затверджується замовником.

При цьому, згідно статті 11 Закону України «Про будівельні норми», застосування будівельних норм або їх окремих положень є обов`язковим для всіх суб`єктів містобудування.

У разі якщо у будівельних нормах є посилання на стандарти, то ці стандарти є обов`язковими до застосування.

Колегія суддів апеляційної інстанції бере до уваги, що згідно пункту 4.1 ДБН А.2.2-3-2014 «Склад та зміст проектної документації на будівництво», проектна документація на будівництво має відповідати положенням законодавства, вимогам містобудівної документації, будівельних норм, стандартів та правил.

Матеріалами справи підтверджується, що складені відповідачем акт, припис та постанова, мають ідентичні мотиви їх складення, а також висновки.

Так, відповідач дійшов висновку про порушення позивачем:

- п.4.1.3, п.4.1.6, п.4.1.7, п.6.1.1., п.6.2.5 ДБН В.1.2-14-2009 «Загальні принципи забезпечення надійності та конструктивної безпеки будівель, споруд, будівельних конструкцій та основ» (п.4.1.3., п.4.1.6, п.4.1.7., п.6.1.1., п.6.1.5 ДБН В.1.2-14-2018);

- п.8.5.2.1, п.8.5.2.2, п.8.5.3.1, ДБН В.2.1-10-2009 «Основи та фундаменти споруд. Основні положення проектування» (п.9.6.1.1, п.9.6.1.2, п.9.6.2.1, п.9.6.2.3, п.9.6.3.4 ДБН В.2.1-10-2018); п.4.6 ДСТУ Б В.2.1-1-95 «Ґрунти. Методи польових випробовувань палями»;

- ч.1 ст.31 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності»;

- ст. 26 Закону України «Про архітектурну діяльність»;

- п.9 Порядку розроблення проектної документації на будівництво об`єктів, затвердженого наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України віл 16.05.2011 № 45;

- п.4.1 ДБН А.2.2-3-2014 «Склад та зміст проектної документації на будівництво».

Зокрема відповідач зазначає, що в ході перевірки встановлено, що розроблена Товариством «ЗАПОРОЖПРОЕКТ» під керівництвом головного інженера проекту ОСОБА_1 , кваліфікаційний сертифікат АР № 003013, проектна документація передана замовнику для будівництва об`єкту:

«Будівництво басейна у комунальному вищому навчальному закладі «Хортицька національна навчально-реабілітаційна академія» Запорізької обласної ради, вул. Наукове містечко, 59, м.Запоріжжя», розроблена без:

- врахування конструктивно-планувальних рішень несучих конструкцій,

- результатів інженерно геологічних вишукувань для будівництва,

- урахування особливостей для пальових фундаментів,

- загальних вимог до проектування основ і фундаментів,

- особливостей ґрунтових основ і територій з особливими умовами.

Проектні рішення прийняті не включаючи обґрунтований вибір конструкції, матеріалу і глибини закладання паль, класифікації паль і пальових фундаментів, без визначення несучої здатності паль за властивостями ґрунтової основи, та без врахування даних випробовування паль. В наслідок чого не забезпечено надійність об`єкта.

Окрім того прийняті проектні рішення щодо зони проведення випробовування ґрунтів палями (лист 3. шифр ЗП-304.АС-09.16-АН) не відповідають п.4.6 ДСТУ Б В.2.І-І-95 «Ґрунти. Методи польових випробовувань палями».

Такі висновки відповідач прийняв з урахуванням Висновку Запорізького відділення Державного підприємства «Державний науково-дослідний інститут будівельних конструкцій» №ВРВ-328-328-147.18-001 - за результатами статичних випробувань ґрунтів палями на майданчику об`єкта «Будівництво басейна у комунальному вищому навчальному закладі «Хортицька національна навчально-реабілітаційна академія» Запорізької обласної ради, Наукове містечко, 59, м.Запоріжжя».

Так, резолюцією випробувань ґрунтів палями був висновок про те, що палі буроін`єкційні великого діаметру на майданчику будівництва басейну використовувати не можна.

Як наслідок, відповідач дійшов висновку, що прийняті позивачем проектні рішення є помилковими, у зв`язку з чим його і притягнуто до відповідальності.

Позивач, не погоджується із приписом Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Запорізькій області від 18.02.2020р. №2, та з постановою від 03.03.2020 №3/1008-1.18/601 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, позивач звернувся до суду з цим позовом.

Отже предметом даного спору є правомірність/протиправність рішень відповідача, а саме, зазначених припису та постанови.

Матеріалами справи підтверджується, що 07.09.2016 між Комунальним вищим навчальним закладом «Хортицька національна навчально-реабілітаційна академія» Запорізької обласної ради, в якості замовника, та Товариством з обмеженою відповідальністю «ЗАПОРОЖПРОЕКТ», в якості підрядника, укладено договір №304.АС на виконання проектних робіт.

За умовами цього договору, на позивача покладається обов`язок із виконання проектних робіт по розробленню проектно-кошторисної документації по об`єкту:

«Будівництво басейна у комунальному вищому навчальному закладі «Хортицька національна навчально-реабілітаційна академія» Запорізької обласної ради, Наукове містечко, 59, м. Запоріжжя».

Роботи виконуються відповідно до вихідним даним, наданим замовником та вимогам, визначеним у завданні на проектування.

При цьому, з наявного в матеріалах справи Завдання на проектування від 07.09.2016 вбачається, що інженерно-геологічні вишукування надаються замовником проектанту.

Колегія суддів апеляційної інстанції бере до уваги, що на виконання цього положення договору, позивач отримав від замовника проектування Висновок Запорізького відділення Державного підприємства «Державний науково-дослідний інститут будівельних конструкцій» №ВРО-328-328.84.16-001 від 22.11.2016 про інженерно-геологічні вишукування та обстеження будівельних конструкцій і основ частини існуючої будівлі академії, яка прилягає до ділянки будівництва басейна в комунальному вищому навчальному закладі «Хортицька національна навчально-реабілітаційна академія» Запорізької обласної ради, Наукове містечко, 59, м. Запоріжжя».

Отже, на підставі отриманих від замовника проектування вихідних даних, Товариством «ЗАПОРОЖПРОЕКТ» розроблено Робочий проект «Будівництво басейна у комунальному вищому навчальному закладі «Хортицька національна навчально-реабілітаційна академія» Запорізької обласної ради, вул. Наукове містечко, 59, м.Запоріжжя» за шифром ЗП-304.АС-09.16.

Водночас, сторони визнають, що зазначений робочий проект було прийнято та затверджено замовником, і він в подальшому став підставою для видачі дозволу на виконання будівельних робіт.

Слід зазначити, що встановлюючи істину у справі, судом першої інстанції були допитані в якості свідка у судовому засіданні 26.11.2020 - інспектор Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Запорізькій області Маслов М.С., а також 04.12.2020 ОСОБА_2 директор філії ДП «Укрдербудекспертиза» у Запорізькій області про відомі їм обставини у цій справі.

Зокрема, допитаний у судовому засіданні головний інспектор будівельного нагляду Департаменту ДАБІ у Запорізькій області Маслов М.С. суду надав показання про те, що є посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, який проводив перевірку об`єкта, виявив порушення позивачем будівельних норм та склав оскаржувані рішення. Повідомив, що порушення допущене ТОВ «ЗАПОРОЖПРОЕКТ» полягає у тому, що до моменту початку здійснення проектних робіт, на ділянці майбутнього будівництва мали бути здійснення випробування ґрунтів палями. Без цих випробувань, проектант не мав права приступати до проектування. Наголосив, що проектант (позивач) мав виключно два варіанти дій: або відмовитися від виконання укладеного із замовником будівництва договору на здійснення проектних робіт, або зупинити такі роботи вимагаючи від замовника проектних робіт проведення випробування ґрунтів палями.

Із показань цього свідка (головний інспектор будівельного нагляду Департаменту ДАБІ у Запорізькій області Маслов М.С.) судом першої інстанції з`ясовано, що діючі будівельні стандарти та норми не покладають на позивача, як проектну організацію, виконання вишукувань, у вигляді випробування ґрунтів палями, і такими повноваженнями по організації випробувань наділений замовник будівництва; із показань свідка слідує, що випробування ґрунтів палями, є одним із видів вихідних даних для проектування, які належало передчасно отримати до початку проектних робіт; свідок вважає, що внаслідок того, що до моменту здійснення проектантом своїх функцій не були проведені випробування ґрунтів палями, у робочий проект будівництва об`єкту закладено невірний тип паль у якості фундаменту, що підтверджує висновок Запорізького відділення Державного підприємства «Державний науково-дослідний інститут будівельних конструкцій» про здійснення випробування ґрунтів палями вже на стадії будівництва. Також свідок пояснив, що позивач під час виконання будівельних робіт невірно визначив місце проведення випробування ґрунтів палями під час складення технічного завдання на такі випробування, і такі випробування були проведені у місці, відмінному від того, яке визначено проектною організацією.

Колегія суддів апеляційної інстанції бере до уваги, що судом першої інстанції також допитаний у судовому засіданні директор філії ДП «Укрдербудекспертиза» у Запорізькій області Браун Ю.Д.,, який суду першої інстанції надав показання про те, що група експертів філії ДП«Укрдербудекспертиза» у Запорізькій області, на підставі завдання та укладеного із замовником будівництва договору, здійснювали експертизу розробленого ТОВ«ЗАПОРОЖПРОЕКТ» робочого проекту. За результатами усунення проектантом певних зауважень, проектна документація на об`єкт розроблена з дотриманням вимог міцності, надійності, довговічності об`єкта будівництва, його експлуатаційної безпеки та інженерного забезпечення, про що видано відповідний («позитивний») експертний звіт. Останній пояснив, що будівельні норм, стандарти та правила не зобов`язували проводити випробування ґрунтів палями до моменту складення та затвердження проектної документації, і такі випробування допустимо здійснювати на стадії будівельних робіт за умови передбачення таких випробувань у проектній документації, що передбачено у робочому проекті складеному ТОВ «ЗАПОРОЖПРОЕКТ». Звернув увагу, що в якості вихідних даних для здійснення проектування, позивачу було надано висновок про інженерно-геологічні вишукування на ділянці будівництва басейна складений Запорізьким відділенням Державного підприємства «Державний науково-дослідний інститут будівельних конструкцій», і таких даних достатньо для визначення проектантом фундаменту об`єкту, а також виду і розміру паль. У світлі наданих у вигляді дослідження інженерно-геологічних вишукувань, проектант правомірно визначив фундаментом об`єкту буроін`єкційні палі великого діаметру, і експертна організація перевіряла розрахунки навантаження майбутньої будівлі. Вважає, що висновки зроблені відповідачем є безпідставними, а порушень будівельних норм, стандартів та правил, у рішеннях позивача не має. Пояснив, що здійснені Запорізьким відділенням Державного підприємства «Державний науково-дослідний інститут будівельних конструкцій» випробування ґрунтів палями на майданчику будівництва відбувалося з порушеннями.

Згідно статті 7 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» N877-V від 05.04.2007, для здійснення планового або позапланового заходу орган державного нагляду (контролю) видає наказ (рішення, розпорядження), який має містити найменування суб`єкта господарювання, щодо якого буде здійснюватися захід, та предмет перевірки.

На підставі наказу (рішення, розпорядження) оформляється посвідчення (направлення) на проведення заходу державного нагляду (контролю), яке підписується керівником органу державного нагляду (контролю) (головою державного колегіального органу) або його заступником (членом державного колегіального органу) із зазначенням прізвища, ім`я та по батькові і засвідчується печаткою.

Водночас, в силу статті 24 Закону України «Про основи містобудування» N 2780-XII, від 16.11.1992, державний контроль у сфері містобудування здійснюється центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю, органами місцевого самоврядування та іншими уповноваженими на це державними органами.

Порядок здійснення державного контролю у сфері містобудування визначається законодавством.

При цьому, статтею 25 Закону України «Про основи містобудування» (N 2780-XII) встановлена відповідальність за порушення містобудівного законодавства, зокрема, особи, винні у:

- недотриманні норм і правил при проектуванні і будівництві;

- проектуванні об`єктів з порушенням затвердженої у встановленому порядку містобудівної документації;

- виконанні будівельних чи реставраційних робіт без дозволу та затвердженого у встановленому порядку проекту або з відхиленням від нього;

- самовільній зміні архітектурного вигляду споруди в процесі експлуатації;

- недотриманні екологічних і санітарно-гігієнічних вимог, встановлених законодавством при проектуванні, розміщенні та будівництві об`єктів;

- прийнятті в експлуатацію об`єктів, зведених з порушенням законодавства, норм і правил;

- наданні інформації, що не відповідає дійсності, про умови проектування і будівництва чи у необґрунтованій відмові надати таку інформацію, -

несуть відповідальність, передбачену законом.

Водночас, законами може бути встановлено відповідальність і за інші види порушень містобудівного законодавства.

Слід зазначити, що стаття 37 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» визначає, що право на виконання підготовчих робіт і будівельних робіт на об`єктах будівництва, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з середніми (СС2) та значними (СС3) наслідками або підлягають оцінці впливу на довкілля згідно із Законом України "Про оцінку впливу на довкілля", надається замовнику та генеральному підряднику чи підряднику (якщо будівельні роботи виконуються без залучення субпідрядників) після отримання дозволу на виконання будівельних робіт.

Для отримання дозволу подається заява, до якої додаються, зокрема, проектна документація на будівництво, розроблена та затверджена в установленому законодавством порядку.

Відповідно до статті 3 Закону України «Про дозвільну систему у сфері господарської діяльності», основними принципами державної політики з питань дозвільної системи у сфері господарської діяльності, зокрема, є:

захист прав, законних інтересів суспільства, територіальних громад та громадян, життя громадян, охорона навколишнього природного середовища та забезпечення безпеки держави;

відповідальність посадових осіб дозвільних органів, адміністраторів та суб`єктів господарювання за порушення вимог законодавства з питань видачі документів дозвільного характеру.

Частина 4 статті 37 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» визначає однією із підстав для відмови у видачі дозволу на виконання будівельних робіт невідповідність поданих документів вимогам законодавства.

Аналіз статті 37 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» дає підстави для висновку, що лише після отримання дозволу на виконання будівельних робіт замовнику та підряднику надається право на виконання підготовчих робіт і будівельних робіт.

Колегія суддів апеляційної інстанції аналізує норми державних будівельних норм, якими відповідач обґрунтовує припис та постанову, зокрема, основні положення і вимоги щодо проектування основ і фундаментів будівель та споруд на час складення позивачем проектної документації інфраструктури встановлювали норми ДБН В.2.1-10-2009 «Основи та фундаменти споруд. Основні положення проектування» (із змінами №1 та №2).

Відповідно до п. 8.5.3.1 ДБН В.2.1-10-2009, несучу здатність паль за властивостями ґрунтової основи слід визначати: розрахунковими методами згідно з 8.5.3.2; за даними польових випробувань згідно з 8.5.3.5, а для остаточного її визначення і робочого проектування за даними випробувань натурних паль.

При оцінці цього положення, суд виходить із синтаксичної основи речення, яка поділяє за допомогою розділових знаків способи визначення несучої здатності паль на два за допомогою застосованої коми з крапкою.

Тобто, пункт 8.5.3.1 ДБН В.2.1-10-2009 визначає два підходи до визначення несучої здатності: за допомогою розрахункового методу, а також шляхом випробування паль, одним із яких є випробування натурних паль.

У сукупності з тим, що словосполучення «робоче проектування», на якому наполягає відповідач, як обов`язковому до позивача, не регламентоване ДБН В.2.1-10-2009, а також іншими будівельними стандартами і нормами, і нормативного визначення цього поняття відповідач суду в ході судового розгляду так і не надав, а суд не виявив.

Відтак, колегія суддів апеляційної інстанції погоджується з висновком суду першої інстанції, що випробування натурних паль є обов`язковими саме під час проектування на основі другого методу за допомогою випробувань.

Надаючи оцінку необхідності здійснення випробувань натурних паль до моменту складення, а також затвердження проектної документації, слід зазначити наступне:

- системний аналіз інших положень ДБН В.2.1-10-2009 не містить вказівки необхідності випробування натурних паль саме до, або під час процесу складення робочого проекту;

- результати випробування ґрунтів палями, є вихідними даними на проектування, а замовник будівництва наділений дискреційним розсудом у визначенні цих вихідних даних, в тому числі закладення завдання із проведення таких випробувань на етапі укладення договору на розроблення проектної документації.

Наявність повноважень замовника визначати обсяг вихідних даних та завдань поставлених під час проектування, унормовано Додатком Б «Завдання на проектування. Перелік основних даних та вимог» ДБН А.2.2-3:2014 «Склад та зміст проектної документації на будівництво», а також пунктом 4.2.4 ДСТУ-Н Б А.3.1-33:2015 «Настанова щодо підготовки та складання договорів підряду на виконання проектно-вишукувальних та будівельних робіт».

Крім того, випробуванню ґрунтів палями має передувати визначення об`ємних та інших характеристик запланованого до будівництва об`єкту, проектних рішень щодо місця розташування об`єкту, а також завчасного визначення фундаменту басейна, зокрема, типу, конструкції і розміру паль, без яких не можливо визначити спосіб та предмет випробування.

Підтвердженням правильності такої позиції є долучений до матеріалів справи лист Запорізького відділення Державного підприємства «Державний науково-дослідний інститут будівельних конструкцій».

З нього слідує, що випробування виконуються спеціалізованими організаціями з метою перевірки відповідності несучої здатності паль pазрахунковому навантаженню, встановленим в проекті пальового фундаменту (див. п. 4.3 ДСТУ Б.В.2.1.-1-95) відповідно до програми.

Програма польових випробувань ґрунтів палями розробляться фахівцями спеціалізованої організації на основані прийнятих в проекті:

- виду і конструкції паль, їх форми, діаметра;

- способів занурення паль або їх влаштування;

- pазрахункованому навантаженню на палі;

- ґрунтових умов об`єкта, прийнятих в проекті по результату інженерно-геологічних вишукувань (див. додаток А ДСТУ Б.В.2.1.-1-95).

Водночас, ДБН В.2.1-10-2009 дозволяє визначати несучу здатність паль на стадії проектування розрахунковим методом без випробування паль.

Колегія суддів апеляційної інстанції бере до уваги, що матеріали справи містять висновок судового експерта від 29.09.2020 №2712 за результатами проведення судової будівельно-технічної експертизи по справі №280/1964/20, з пункту 3 якого слідує, що будівельні норми, діючі на момент виконання проектних робіт, допускають розробку проектної документації в одну стадію (робочий проект), на підставі виконання розрахунку несучої здатності буроін`єкційних паль, без проведення випробування ґрунтів палями, а згідно до результатів інженерно-геологічних вишукувань, визначених у Висновку ВРО-328-328.84.16-001 від 22.11.2016, які є вихідними даними наданими Замовником.

Аналіз цих обставин дає підстави для висновку, що ані замовник проектування, ані положення державних будівельних стандартів та норм, в тому числі ДБН В.2.1-10-2009, не вимагали здійснення випробувань ґрунтів натурними палями до або під час складення позивачем робочого проекту «Будівництво басейна у комунальному вищому навчальному закладі «Хортицька національна навчально-реабілітаційна академія» Запорізької обласної ради, вул. Наукове містечко, 59, м.Запоріжжя».

Відтак, у діях та рішеннях ТОВ «ЗАПОРОЖПРОЕКТ» не вбачається порушення п. 8.5.3.1 ДБН В.2.1-10-2009, оскільки випробування паль є вихідними даними на проектування, а відповідальним за вихідні дані на проектування є замовник, а не проектант.

Відповідно до пункту 8.5.2.1 ДБН В.2.1-10-2009, який також ставиться у провину позивачу (як проектанту) слідує:

- проектування паль і пальових фундаментів споруд слід виконувати з урахуванням конструктивно-планувальних рішень їх несучих конструкцій, результатів інженерно-геологічних вишукувань для будівництва з урахуванням особливостей для пальових фундаментів згідно з ДБН А.2.1-1, загальних вимог до проектування основ і фундаментів згідно з ДБН В.2.1-10, особливостей ґрунтових основ і територій з особливими умовами відповідно до ДБН В.1.1-5, ч. І і ч. II та класу відповідальності об`єкта згідно з ДБН В.1.2-14.

Під порушенням, а саме неврахуванням позивачем під час проектування результатів інженерно-геологічних вишукувань для будівництва, і як наслідок викладеного вище пункту ДБН, відповідач вважає відсутність випробування ґрунтів натурними палями до або під час проектування.

Щодо терміну інженерно-геологічні вишукування, відповідач, зазначає, що це випробування ґрунтів натурними палями, водночас, випробування натурних паль пункт 6.2 ДБН А.2.1-1-2008 відносить до спеціалізованих вишукувань.

Натомість, пункт 1.5. ДБН А.2.1-1-2008 «Інженерні вишукування для будівництва» розрізняє такі види інженерних вишукувань як інженерно-геологічні, а також спеціалізовані (умовно вишукувальні).

Результати інженерно-геологічних вишукувань у формі висновку Запорізького відділення Державного підприємства «Державний науково-дослідний інститут будівельних конструкцій» №ВРО-328-328.84.16-001 від 22.11.2016 були покладені в основу виготовленої позивачем проектної документації, що підтверджує в тому числі експертний звіт №08-0490/2-17 філії ДП «УКРДЕРЖБУДЕКСПЕРТИЗА» у Запорізькій області.

Матеріали справи не містять доказів, які спростовують використання позивачем результатів інженерно-геологічних вишукувань передбачених висновком №ВРО-328-328.84.16-001 від 22.11.2016 під час складення робочого проекту.

Отже, в ході судового розгляду не знайшло свого підтвердження порушення позивачем вимог пункту 8.5.2.1 ДБН В.2.1-10-2009.

Судом апеляційної інсианції досліджено висновок Запорізького відділення Державного підприємства «Державний науково-дослідний інститут будівельних конструкцій» (на який посилається відповідач) за результатами статичних випробувань ґрунтів палями на майданчику об`єкта «Будівництво басейна у комунальному вищому навчальному закладі «Хортицька національна навчально-реабілітаційна академія» Запорізької обласної ради, Наукове містечко, 59, м. Запоріжжя» під позначенням ВРВ-328-328-147.18-001.

З висновку вбачається наступне:

У якості фундаментів басейну планується використовувати найбільш дешеві бурові палі - буроін`єкційні палі діаметру 620мм, 420мм довжиною ~ 17,20м. В якості опорного шару для паль прийняті жорствяно-щебеністі фунти ІГЕ-VI (шару 6).

На майданчику будівництва, згідно технічного завдання і програми випробувань, статичним вертикальним вдавлюючим навантаженням ґрунти були випробувані чотирма буроін`єкційними палями: дві палі діаметром 620мм, дві палі діаметром 420мм, всі довжиною 17,20м. Параметри дослідних паль, результати випробувань фунтів палями і визначення розрахункових вдавлюючих навантажень наведені в таблицях 2.1,3.1.

Аналізуючи отримані результати, можна зробити висновок, що даний вид паль - буроін`єкційні великого діаметру - на майданчику будівництва басейну використовувати не можна.

У якості фундаментів басейну рекомендується використовувати буронабівні палі із кріпленням стінок свердловин інвентарними обсадними трубами, які витягуються, с зануренням нижнього кінця паль в жорствяно-щебеністі ґрунти ІГЕ-VІ (шару 6) до 2,0м.

Розрахункове вдавлююче навантаження, передане на буроін`єкційну палю 620мм, оперту в жорствяно-щебеністі фунти ІГЕ-VI (шару 6), становить -15,1тс, а аналогічної палі 420мм становить 4,5тс.

Аналізуючи отримані результати, можна зробити висновок, що даний вид паль - буроін`єкційні великого діаметру - на майданчику будівництва басейну використовувати не можна. У якості фундаментів басейну рекомендується використовувати буронабівні палі із кріпленням стінок свердловин інвентарними обсадними трубами, які витягуються, с зануренням нижнього кінця паль в жорствяно-щебеністі ґрунти ІГЕ-VІ (шару 6) до 2,0м.

Суд першої інстанції не враховував Висновок ВРВ-328-328-147.18-001 в якості належного і допустимого доказу порушення Позивачем вимог будівельних норм, стандартів і правил з таких причин:

- самі по собі, результати випробування ґрунтів палями, зокрема, про не можливість використання буроін`єкційних паль великого діаметру на майданчику будівництва басейну не є свідченням прийняття позивачем невірних проектних рішень, оскільки такі приймаються в контексті наданих йому вихідних даних. При цьому, в ході судового розгляду, відповідач не довів, що в наданих позивачу вихідних даних він прийняв невірне проектне рішення;

- інженерно-геологічні умови території (ділянки) зі спливом часу можуть змінюватися;

- посадові особи відповідача, маючи передбачені підпунктами 4,7 пункту 13 Порядку №553 повноваження під час проведення позапланової перевірки право проводити перевірку відповідності виконання будівельних робіт вимогам будівельних норм, стандартів і правил, своєчасності та якості проведення передбачених проектною документацією випробувань, а також на залучення до проведення перевірки експертних організацій, такими повноваженнями посадові особи Департаменту ДАБІ у Запорізькій області не скористалися, що підтвердили в ході судового розгляду, зокрема про те, що не перевіряли якість та результати випробувань ґрунтів палями на майданчику будівництва об`єкта.

Отже, щодо позивача, то відсутня така складова відповідальності за порушення містобудівного законодавства, як вина, тому відсутні підстави для притягнення позивача до відповідальності за порушення містобудівного законодавства.

Відповідно до Порядку затвердження проектів будівництва і проведення їх експертизи, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11 травня 2011 року № 560, перед схваленням та затвердженням проектів будівництва у випадках, визначених статтею 31 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», проводиться експертиза проектів будівництва.

Пунктом 1.3. Договору №304.АС від 07.09.2016 визначено, що результатом виконання проектних робіт по об`єкту є виготовлена підрядником (позивачем) проектно-кошторисна документація та отриманий позитивний експертний висновок експертної організації державної форми власності.

Матеріалами справи підтверджується, що 25 жовтня 2017 року директором філії ДП «УКРДЕРЖБУДЕКСПЕРТИЗА» у Запорізькій області Брауном Ю.Д. затверджено експертний звіт №08-0490/2-17 щодо розгляду проектної документації за робочим проектом: «Будівництво басейна у комунальному вищому навчальному закладі «Хортицька національна навчально-реабілітаційна академія» Запорізької обласної ради, Наукове містечко, 59, м. Запоріжжя».

Згідно вказаного звіту, за результатами розгляду проектної документації та усунення проектною організацією ТОВ «ЗАПОРОЖПРОЕКТ» зауважень в робочому порядку, встановлено, що дана проектна документація розроблена відповідно до вихідних даних на проектування з дотриманням вимог до міцності, надійності, довговічності об`єкта будівництва, його експлуатаційної безпеки та інженерного забезпечення, в тому числі щодо доступності для осіб з обмеженими можливостями та інших маломобільних груп населення; санітарного і епідеміологічного благополуччя населення; пожежної безпеки; кошторисної частини проекту будівництв і може бути затверджена в установленому порядку з відповідними технічними показниками, які зазначені у звіті.

В матеріалах справи також міститься висновок судового експерта від 29.09.2020 №2712 за результатами проведення судової будівельно-технічної експертизи, в результаті якої встановлено, що розрахунок несучої здатності паль виконаний згідно вимог чинних норм та у відповідності до інженерно-геологічних умов майданчика будівництва.

Отже два зазначених експертних висновки вказують на правильність дій та розрахунків проектанта (позивача).

Матеріалами справи підтверджується, що на підставі Робочого проекту «Будівництво басейна у комунальному вищому навчальному закладі «Хортицька національна навчально-реабілітаційна академія» Запорізької обласної ради, Наукове містечко, 59, м. Запоріжжя» шифр ЗП-304.АС-09.16 розробленого позивачем, відповідач видав дозвіл на виконання будівельних робіт, який станом на момент розгляду справи судом є чинний і не анульований.

Отже, безпосередньо відповідачем видано дозвіл на виконання будівельних робіт, який станом на момент розгляду справи судом є чинний і не анульований.

При цьому, притягуючи позивача до відповідальності за порушення містобудівного законодавства, відповідач зазначає про те, що позивачем не забезпечено надійність об`єкта.

Відповідно до пункту 12 Порядку №553, посадові особи органу державного архітектурно будівельного контролю під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язані у повному обсязі, об`єктивно та неупереджено здійснювати державний архітектурно-будівельний контроль у межах повноважень, передбачених законодавством.

Надаючи оцінку висновку відповідача про те, що позивачем не забезпечено надійність об`єкта, колегія суддів апеляційної інстанції вважає за необхідне зазначити, що на даний час будівництво знаходиться на стадії котловану, отже, об`єкт (басейн) ще не збудовано.

Таким чином, висновок відповідача про те, що позивач не забезпечив надійність об`єкта не відповідає дійсності.

Судом досліджено і таку підставу для притягнення позивача до відповідальності, як прийняття позивачем проектних рішень щодо зони проведення випробовування ґрунтів палями із порушенням п.4.6 ДСТУ Б В.2.1-1-95 «Ґрунти. Методи польових випробувань палями».

Відповідно до пункту 4.6 ДСТУ Б В.2.1-1-95 «Ґрунти. Методи польових випробувань палями», випробування просідаючих ґрунтів, що проводяться із замочуванням, слід виконувати на спеціально відведеному дослідному майданчику, який розташований на відстані не менш ніж 1,5Н від об`єкта, що будується, з боку зниження рельєфу майданчика (Н товщина всіх просідаючих шарів ґрунту). Просідаючі властивості фунтів та товщина просідаючих шарів ґрунту на дослідному та наміченому для забудови майданчиках повинні бути ідентичними.

Матеріалами справи підтверджується, що позивач не проводив випробування ґрунтів на майданчику будівництва.

Такі випробування на майданчику «Будівництво басейна у комунальному вищому навчальному закладі «Хортицька національна навчально-реабілітаційна академія» Запорізької обласної ради, Наукове містечко, 59, м. Запоріжжя» проводило Запорізьке відділення Державного підприємства «Державний науково-дослідний інститут будівельних конструкцій».

Окрім того, у оскаржуваних у справі рішеннях вказано, що «роботи за робочою програмою статичних випробувань ґрунтів палями на майданчику … було виконано у відповідності до … будівельних стандартів, норм і правил».

Ці обставини свідчать про відсутність передбачених пунктом 4.6 ДСТУ Б В.2.1-1-9 протиправних дій з боку позивача, і як наслідок, відсутність порушення цього пункту.

Крім того, рішення позивача щодо зони проведення випробовування ґрунтів палями не відноситься до складу проектної документації.

Згідно матеріалів справи, під прийняттям позивачем невірних проектних рішень щодо зони проведення випробовування ґрунтів палями відповідач вбачав складення технічного завдання на проведення випробування ґрунтів палями від 26.09.2018.

Відповідно до пункту 3.17 ДБН А.2.2-3:2014 «Склад та зміст проектної документації на будівництво», проектна документація це затверджені текстові та графічні матеріали, якими визначаються містобудівні, об`ємно-планувальні, архітектурні, конструктивні, технічні, технологічні рішення, а також кошториси об`єктів будівництва.

Пунктом 11.2 Порядку розроблення проектної документації на будівництво об`єктів, затвердженого Наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 16.05.2011 № 45 визначено стадії проектування.

При цьому, проектна документація на «Будівництво басейна у комунальному вищому навчальному закладі «Хортицька національна навчально-реабілітаційна академія» Запорізької обласної ради, Наукове містечко, 59, м. Запоріжжя» мала одну стадію, а саме робочий проект.

Пунктом 8.2 ДБН А.2.2-3:2014 визначено, що робочий проект є інтегруючою стадією проектування і складається з двох частин затверджувальної частини та робочої документації. Склад і зміст затверджувальної частини наведені у додатках Д та Е цього ДБН. Пункт 9.2 ДБН А.2.2-3:2014 визначає, що склад робочої документації викладено у додатку Ж.

За результатом аналізу додатків «Д», «Е», «Ж» ДБН А.2.2-3:2014 судом встановлено, що технічне завдання на проведення випробування ґрунтів палями не є складовою частиною робочого проекту на «Будівництво басейна у комунальному вищому навчальному закладі «Хортицька національна навчально-реабілітаційна академія» Запорізької обласної ради, Наукове містечко, 59, м. Запоріжжя».

Відповідно до частини 5 статті 26 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» (у редакції, станом на момент прийняття оскаржуваних рішень), проектування та будівництво об`єктів здійснюється власниками або користувачами земельних ділянок у такому порядку:

1) отримання замовником або проектувальником вихідних даних;

2) розроблення проектної документації та проведення у випадках, передбачених статтею 31 цього Закону, її експертизи;

3) затвердження проектної документації;

4) виконання підготовчих та будівельних робіт;

5) прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів;

6) реєстрація права власності на об`єкт містобудування.

Із викладеного слідує, що процес створення проектної документації завершується моментом її затвердження замовником.

Як встановлено судом, складення позивачем технічного завдання на проведення випробування ґрунтів палями від 26.09.2018 відбулося вже після затвердження робочого проекту замовником вже на етапі виконання будівельних робіт.

Згідно з частиною 1 статті 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності», суб`єкти містобудування, які здійснюють проектування об`єктів, експертизу проектів будівництва, несуть відповідальність у вигляді штрафу за передачу замовнику проектної документації для виконання будівельних робіт на об`єкті будівництва, розробленої з порушенням вимог законодавства, містобудівної документації, вихідних даних для проектування об`єктів містобудування, будівельних норм, державних стандартів і правил

Отже, рішення позивача щодо зони проведення випробовування ґрунтів палями не утворює склад правопорушення передбаченого частиною 1 статті 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» із тієї причини, що технічне завдання на випробування ґрунтів палями форма прийнятого позивачем рішення, за своїм змістом не входить до складу проектної документації в розумінні ДБН А.2.2-3:2014, що підтверджує, в тому числі, висновок судового експерта від 29.09.2020 №2712 за результатами проведення судової будівельно технічної експертизи.

Складення такого технічного завдання не покладав на позивача і замовник проектних робіт договором №304.АС на виконання проектних робіт від 07.09.2016.

Також, матеріали справи не містять доказів передачі позивачем замовнику рішення позивача у формі технічного завдання щодо зони проведення випробовування ґрунтів палями, як однієї із складових підстав для притягнення до відповідальності за правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Частиною першою статті 77 КАС України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення.

Частиною другою статті 77 КАС України передбачено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

На думку колегії суддів апеляційної інстанції відповідачем не доведено правомірності своїх дій/рішень.

Так, відповідач в ході судового розгляду належним чином не довів, в чому саме полягає сутність зазначених в приписі та постанові порушень, та якими доказами ці порушення підтверджуються.

При цьому, в ході судового розгляду з`ясовано, що ході проведення позапланового заходу державного нагляду, посадовими особами Департаменту ДАБІ у Запорізькій області не перевірялися розрахунки навантаження фундаменту передбаченого в робочому проекті позивача, в тому числі не перевірялася здатність визначених ним паль витримати навантаження запроектованої будівлі в умовах наданих замовником вихідних даних, в тому числі інженерно-геологічних вишукувань, що вказує на поверхневий та формальний підхід до констатації порушень.

Відповідно до правового висновку викладеного Верховним Судом у постанові від 05.03.2020 по справі №640/467/19, загальними вимогами, які висуваються до актів індивідуальної дії, як актів правозастосування, є їх обґрунтованість та вмотивованість, тобто наведення суб`єктом владних повноважень конкретних підстав його прийняття (фактичних і юридичних), а також переконливих і зрозумілих мотивів його прийняття.

Європейський Суд з прав людини у рішенні по справі «Суомінен проти Фінляндії» (Suominen v. Finland), № 37801/97, п. 36, від 1 липня 2003 року, вказує, що орган влади зобов`язаний виправдати свої дії, навівши обґрунтування своїх рішень.

У Рішенні від 10 лютого 2010 року у справі «Серявін та інші проти України» Європейський суд з прав людини вказав, що у рішеннях суддів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються.

Отже, рішення суб`єкта владних повноважень повинно ґрунтуватися на оцінці усіх фактів та обставин, що мають значення. Мають значення, як правило, ті обставини, які передбачені нормою права, що застосовується. Суб`єкт владних повноважень повинен врахувати усі ці обставини, тобто надати їм правову оцінку: прийняти до уваги або відхилити. У разі відхилення певних обставин висновки повинні бути мотивованими, особливо, коли має місце несприятливе для особи рішення.

Принцип обґрунтованості рішення вимагає від суб`єкта владних повноважень враховувати як обставини, на обов`язковість урахування яких прямо вказує закон, так і інші обставини, що мають значення у конкретній ситуації. Для цього він має ретельно зібрати і дослідити матеріали, що мають доказове значення у справі, наприклад, документи, пояснення осіб, тощо.

При цьому, суб`єкт владних повноважень повинен уникати прийняття невмотивованих висновків, обґрунтованих припущеннями та неперевіреними фактами, а не конкретними обставинами. Так само недопустимо надавати значення обставинам, які насправді не стосуються справи. Несприятливе для особи рішення повинно бути вмотивованим.

Водночас, прийняття рішення, вчинення (не вчинення) дії вимагає від суб`єкта владних повноважень діяти добросовісно, тобто з щирим наміром щодо реалізації владних повноважень та досягнення поставлених цілей і справедливих результатів, з відданістю визначеним законом меті та завданням діяльності, передбачувано, без корисливих прагнень досягти персональної вигоди, привілеїв або переваг через прийняття рішення та вчинення дії.

Таким чином, висновки та рішення суб`єкта владних повноважень повинні бути обґрунтовані та можуть ґрунтуватися виключно на належних та достатніх доказах.

З урахуванням вищенаведеного, колегія суддів апеляційної інстанції погоджується з висновком суду першої інстанції, що зазначення відповідачем у оскаржуваних рішеннях лише загальних формулювань, без конкретизації чітко сформульованого порушення у діях позивача є порушенням принципу обґрунтованості рішення суб`єкта владних повноважень.

Відповідно до статті 1 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності», правопорушеннями у сфері містобудівної діяльності є протиправні діяння (дії чи бездіяльність) суб`єктів містобудування - юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців, що призвели до невиконання або неналежного виконання вимог, установлених законодавством, будівельними нормами, державними стандартами і правилами. Вчинення суб`єктами містобудування правопорушень у сфері містобудівної діяльності тягне за собою відповідальність, передбачену цим та іншими законами України.

Натомість, в ході судового розгляду встановлено, що позивачем не вчинялися протиправні дії що призвели до невиконання або неналежного виконання вимог, установлених законодавством, будівельними нормами, державними стандартами і правилами

Згідно з частиною 1 статті 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності», суб`єкти містобудування, які здійснюють проектування об`єктів, експертизу проектів будівництва, несуть відповідальність у вигляді штрафу:

- за передачу замовнику проектної документації для виконання будівельних робіт на об`єкті будівництва, розробленої з порушенням вимог законодавства, містобудівної документації, вихідних даних для проектування об`єктів містобудування, будівельних норм, державних стандартів і правил, у тому числі за нестворення безперешкодного життєвого середовища для осіб з обмеженими фізичними можливостями та інших маломобільних груп населення, незабезпечення приладами обліку води і теплової енергії, а також за заниження класу наслідків (відповідальності) об`єкта будівництва:

- проектна організація - у розмірі 90 прожиткових мінімумів для працездатних осіб;

- експертна організація - у розмірі 18 прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

Натомість в судовому засіданні не підтверджені підстави для притягнення позивака до відповідальності.

Також матеріали справи не містять будь-яких даних, що відповідач притягував до відповідальності філію ДП «УКРДЕРЖБУДЕКСПЕРТИЗА» у Запорізькій області, яка затвердила експертний звіт №08-0490/2-17 щодо розгляду проектної документації позивача, що може підтверджувати те, що виготовлення проектної документації здійснено у відповідності до діючого законодавства та будівельних норм.

Таким чином колегія суддів апеляційної інстанції погоджується з висновком суду першої інстанції про задоволення позовних вимог.

Вищезазначене є мотивом для відхилення судом апеляційної інстанції аргументів, викладених в апеляційній скарзі, оскільки аргументи відповідача спростовуються доводами, викладеними позивачем, третьою особою та нормами законодавства України, що регулює дані правовідносини.

Доводи апеляційної скарги не спростовують правове обґрунтування, покладене в основу рішення суду першої інстанції, тому не можуть бути підставою для його скасування.

Керуючись 241-245, 250, 315, 316, 321, 322, 327, 328, 329 КАС України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Державної архітектурно-будівельної інспекції України залишити без задоволення.

Рішення Запорізького окружного адміністративного суду від 17.12.2020 року залишити без змін.

Постанова набирає законної сили 07.07.2021 та може бути оскаржена до Верховного Суду в силу ст. 328 КАС України протягом 30 днів згідно ст. 329 КАС України з дня складання повного судового рішення шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до суду касаційної інстанції.

Вступну та резолютивну частини постанови проголошено 07.07.2021.

В повному обсязі постанова виготовлена 14.07.2021.

Головуючий - суддя Ю. В. Дурасова

суддя Л.А. Божко

суддя О.М. Лукманова