Справа № 500/3130/20
Суддя: Іщук Лариса Петрівна
Дата ухвалення: 2021-07-07 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ВОСЬМИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 липня 2021 рокуЛьвівСправа № 500/3130/20 пров. № А/857/9300/21

Восьмий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

головуючого судді - Іщук Л. П.,

суддів Судової-Хомюк Н. М., Хобор Р. Б.,

за участю секретаря судового засідання Смолинця А. В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Приватного підприємства «РОЗТОЦЬКЕ-АГРО» на ухвалу Тернопільського окружного адміністративного суду від 20 квітня 2021 року про залишення позовної заяви без розгляду, постановлену головуючим суддею Подлісною І. М. у м. Тернополі, у справі за адміністративним позовом Приватного підприємства «РОЗТОЦЬКЕ-АГРО» до Головного управління ДПС у Тернопільській області про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень,

В С Т А Н О В И В:

19.10.2020 Приватне підприємство «РОЗТОЦЬКЕ-АГРО» (далі ПП «РОЗТОЦЬКЕ-АГРО») звернулося в суд з адміністративним позовом до Головного управління ДПС у Тернопільській області, в якому просить визнати протиправними та скасувати податкові повідомлення-рішення від 07.05.2020 № , № , № .

Ухвалою Тернопільського окружного адміністративного суду від 20.04.2021 позов ПП «РОЗТОЦЬКЕ-АГРО» до Головного управління ДПС у Тернопільській області про визнання протиправними і скасування податкових повідомлень-рішень залишено без розгляду у зв`язку з пропуском строку звернення до суду.

Не погодившись із ухвалою суду першої інстанції, ПП «РОЗТОЦЬКЕ-АГРО» подало апеляційну скаргу, в якій, з покликанням на порушення судом першої інстанції норм процесуального права, просить ухвалу суду першої інстанції скасувати та направити справу до суду першої інстанції на продовження розгляду.

В обґрунтування вимог апеляційної скарги зазначає, що суд першої інстанції дійшов помилкового висновку про пропуск ним строку звернення до суду з вказаним позовом, оскільки Кодексом адміністративного судочинства України передбачено можливість установлення іншими законами спеціальних строків звернення до адміністративного суду, а також спеціального порядку обчислення таких строків. Зазначає, що за змістом статті 56 Податкового кодексу України у платника податків є право розсуду в обранні адміністративного та/або судового оскарження такого рішення після його отримання. Вказує, що судом першої інстанції не враховано, що рішення контролюючого органу, прийняте за результатами адміністративного оскарження податкових повідомлень-рішень, було вручено 05.08.2020 бухгалтеру ПП «РОЗТОЦЬКЕ-АГРО», який переведений на дистанційну роботу. В період з липня по вересень 2020 року відбувалось збирання зернових культур та підготовка ґрунту до посіву озимих культур врожаю 2021 року, у зв`язку з чим особисто директором відповідне рішення отримано лише 29.09.2020. Звертає увагу, що відповідно до правових позицій Верховного Суду строк для звернення платника податків до адміністративного суду з позовом про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення незалежно від застосування процедури його адміністративного оскарження становить 1095 днів і обчислюється з дня отримання платником податків рішення, що оскаржується.

Відповідач подав до суду відзив на апеляційну скаргу, в якому її заперечує, покликається на законність і обґрунтованість ухвали суду першої інстанції, просить залишити її без змін.

В судове засідання з апеляційного розгляду справи учасники справи не прибули, належним чином повідомлені про дату, час та місце розгляду справи, а тому відповідно до частини четвертої статті 229, статті 313 Кодексу адміністративного судочинства України апеляційний суд ухвалив розгляд справи здійснити за відсутності учасників справи та без здійснення фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу.

Заслухавши суддю-доповідача, проаналізувавши матеріали справи, обговоривши доводи апеляційної скарги, суд вважає, що апеляційну скаргу слід залишити без задоволення з таких підстав.

Залишаючи без розгляду позовну заяву, суд першої інстанції виходив з того, що позивачем пропущено без поважних причин місячний строк звернення до суду з вказаним позовом, передбачений пунктом 56.19 статті 56 Податкового кодексу України, оскільки реалізував право на адміністративне оскарження податкових повідомлень-рішення та отримав відповідне рішення 06.08.2020, а з позовом до суду звернувся лише 19.10.2020.

Апеляційний суд погоджується з таким висновком суду першої інстанції з огляду на наступне.

Частиною першою статті 5 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду за захистом, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси.

Апеляційний суд звертає увагу, що встановлення строків звернення до адміністративного суду у системному зв`язку з принципом правової визначеності слугує меті забезпечення передбачуваності для відповідача (як правило, суб`єкта владних повноважень в адміністративних справах) та інших осіб того, що зі спливом установленого проміжку часу прийняте рішення, здійснена дія (бездіяльність) не матимуть поворотної дії в часі та не потребуватимуть скасування, а правові наслідки прийнятого рішення або вчиненої дії (бездіяльності) не будуть відмінені у зв`язку з таким скасуванням. Тобто встановлені строки звернення до адміністративного суду сприяють уникненню ситуації правової невизначеності щодо статусу рішень, дій (бездіяльності) суб`єкта владних повноважень.

Загальні норми процедури судового оскарження в рамках розгляду публічно-правових спорів регулюються КАС України.

Частиною першою статті 122 КАС України визначено, що позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Згідно з абзацом першим частини другої статті 122 КАС України для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Відповідно до частини четвертої статті 122 КАС України, якщо законом передбачена можливість досудового порядку вирішення спору і позивач скористався цим порядком, або законом визначена обов`язковість досудового порядку вирішення спору, то для звернення до адміністративного суду встановлюється тримісячний строк, який обчислюється з дня вручення позивачу рішення за результатами розгляду його скарги на рішення, дії або бездіяльність суб`єкта владних повноважень.

Якщо рішення за результатами розгляду скарги позивача на рішення, дії або бездіяльність суб`єкта владних повноважень не було прийнято та (або) вручено суб`єктом владних повноважень позивачу у строки, встановлені законом, то для звернення до адміністративного суду встановлюється шестимісячний строк, який обчислюється з дня звернення позивача до суб`єкта владних повноважень із відповідною скаргою на рішення, дії або бездіяльність суб`єкта владних повноважень.

Отже, КАС України передбачає можливість установлення іншими законами спеціальних строків звернення до адміністративного суду, а також спеціального порядку обчислення таких строків. Такі спеціальні строки мають перевагу в застосуванні порівняно із загальним строком звернення до адміністративного суду, визначеним частиною другою статті 122 цього Кодексу, а також із скороченими строками, визначеними частиною четвертою статті 122 КАС України.

Відносини у сфері оподаткування, права та обов`язки платників податків і зборів, компетенцію контролюючих органів, повноваження та обов`язки їх посадових осіб під час адміністрування податків, а також відповідальність за порушення податкового законодавства регулює Податковий кодекс України (далі ПК України).

Спеціальною нормою, яка встановлює порядок оскарження рішень контролюючих органів, є стаття 56 ПК України. З її змісту встановлено, що у платника податків є право розсуду в обранні адміністративного та/або судового порядку оскарження такого рішення після його отримання. Обрання платником податків в першу чергу адміністративного порядку оскарження рішення не виключає можливості надалі звернутися до суду з відповідним позовом, що визнається досудовим порядком вирішення спору. Водночас, якщо після отримання рішення контролюючого органу платник податків звертається до суду з позовом, його право на адміністративне оскарження такого рішення втрачається.

Пунктом 56.18 статті 56 ПК України визначено, що з урахуванням строків давності, визначених статтею 102 цього Кодексу, платник податків має право оскаржити в суді податкове повідомлення-рішення або інше рішення контролюючого органу у будь-який момент після отримання такого рішення.

Відповідно до пункту 56.19 статті 56 ПК України у разі, коли до подання позовної заяви проводилася процедура адміністративного оскарження, платник податків має право оскаржити в суді податкове повідомлення-рішення або інше рішення контролюючого органу про нарахування грошового зобов`язання протягом місяця, що настає за днем закінчення процедури адміністративного оскарження відповідно до пункту 56.17 цієї статті.

Зі змісту пунктів 56.2, 56.3, 56.17 статті 56, пункту 57.3 статті 57 ПК України вбачається, що процедура адміністративного оскарження податкового повідомлення-рішення розпочинається з дня подання скарги до контролюючого органу вищого рівня, яка засвідчує безпосередню незгоду платника з визначеними йому грошовими зобов`язаннями, і закінчується настанням однієї з подій, передбачених пунктом 56.17 статті 56 ПК України. Строк для подачі первинної скарги за загальним правилом становить 10 календарних днів, що настають за днем отримання платником податків податкового повідомлення-рішення.

Верховний Суд у складі судової палати у постанові від 26.11.2020 у справі № 500/2486/19 сформулював правовий висновок, згідно з яким норма пункту 56.18 статті 56 ПК України не визначає процесуального строку звернення до суду і, відповідно, не є спеціальною щодо норми пункту 56.19 статті 56 ПК України. Водночас норма пункту 56.19 статті 56 ПК України є спеціальною щодо норми частини четвертої статті 122 КАС України, має перевагу в застосуванні у податкових спорах і регулює визначену її предметом групу правовідносин - оскарження в судовому порядку податкових повідомлень-рішень та інших рішень контролюючих органів про нарахування грошових зобов`язань за умови попереднього використання позивачем досудового порядку вирішення спору (застосування процедури адміністративного оскарження - абзац третій пункту 56.18 статті 56 ПК України). Вона встановлює строк для їх оскарження - протягом місяця, що настає за днем закінчення процедури адміністративного оскарження відповідно до пункту 56.17 цієї статті.

Як встановлено з матеріалів справи, позивачем оскаржуються податкові повідомлення-рішення № , № та № , прийняті відповідачем 07.05.2020.

Судом встановлено та визнається позивачем, ПП «РОЗТОЦЬКЕ-АГРО» звернулось до суду з позовом про визнання протиправними і скасування податкових повідомлень-рішень після проведення процедури адміністративного оскарження.

Процедура адміністративного оскарження закінчилася днем отримання позивачем рішення ДПС України від 29.07.2020 № 24131/6/99-00-06-02-01-06 про залишення скарги без задоволення за результатами розгляду скарги (підпункт 56.17.3 пункту 56.17 статті 56 ПК України) 06.08.2020.

Таким чином, 06.08.2020 завершилася процедура адміністративного оскарження податкових повідомлень-рішень, а тому адміністративний позов, з урахуванням положень пункту 56.19 статті 56 ПК України, до суду міг бути поданий у місячний строк з дня отримання платником податків рішення ДПС України про результати розгляду його скарги.

До суду з зазначеним позовом позивач звернувся лише 19.10.2020, не порушуючи питання про поновлення строку звернення до суду.

02.02.2021 ПП «РОЗТОЦЬКЕ-АГРО» подано до суду клопотання про поновлення строку звернення до суду із даним позовом із покликанням на введення на усій території України карантину та неможливістю отримати кваліфіковану юридичну допомогу під час підготовки позовної заяви.

В додаткових поясненнях від 20.04.2021 позивачем вказано, що з травня 2020 року працівників адміністрації та бухгалтерії переведено на дистанційну роботу, а також з липня по вересень 2020 року відбувалось збирання зернових культур та підготовка ґрунту до посіву озимих культур врожаю 2021 року, а тому всі працівники були зайняті.

Надаючи оцінку поважності причин пропуску позивачем строку звернення до суду, апеляційний суд звертає увагу, що рішенням Конституційного Суду України від 13 грудня 2011 року № 17-рп/2011 визначено, що держава може встановленням відповідних процесуальних строків обмежувати строк звернення до суду, що не впливає на зміст та обсяг конституційного права на судовий захист і доступ до правосуддя.

Поважними причинами пропуску строку звернення до суду визнаються лише ті обставини, які були чи об`єктивно є непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, що звернулась з адміністративним позовом, пов`язані з дійсно істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливили своєчасне звернення до суду. Такі обставини мають бути підтверджені відповідними та належними доказами.

Враховуючи викладене, апеляційний суд погоджується з висновком суду першої інстанції, що зазначені ПП «Розтоцьке-Агро» обставини не є поважними, оскільки свідчать про неналежну організацію роботи на підприємстві. Більше того, запровадження дистанційної роботи окремих працівників жодним чином не вказує на неможливість своєчасного подання позовної заяви, а підтверджує факт постійного виконання ними робочої функції, лише в дистанційному режимі.

Відповідно до частини третьої статті 123 Кодексу адміністративного судочинства України, якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Пунктом 8 частини першої статті 240 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду з підстав, визначених частинами третьою і четвертою статті 123 цього Кодексу.

Таким чином, умовами застосування наслідків пропуску строку звернення до суду є насамперед його пропуск, відсутність заяви про поновлення строку, а у разі подання заяви про поновлення строку відсутність поважних причин його пропуску.

З огляду на викладене, оскільки позивачем пропущений строк звернення до суду з даним позовом, а зазначені причини його пропуску визнані судом неповажними, суд першої інстанції зробив обґрунтований висновок про наявність підстав для залишення позовної заяви без розгляду.

Разом з тим, слід зазначити, що за приписами частини четвертої статті 240 Кодексу адміністративного судочинства України залишення позову без розгляду не позбавляє особу можливості повторного звернення до суду з таким позовом та наведення, у випадку пропуску строку звернення до адміністративного суду, обґрунтування причин його пропуску та доводів щодо їх поважності з наданням належних доказів.

За наведених обставин, апеляційний суд вважає, що доводи апеляційної скарги висновків суду першої інстанції не спростовують і не дають підстав для висновку про порушення судом першої інстанції норм процесуального права, що відповідно до статті 316 Кодексу адміністративного судочинства України є підставою для залишення апеляційної скарги без задоволення, а ухвали суду - без змін.

Керуючись статтями 310, 315, 316, 321, 322, 325, 328 Кодексу адміністративного судочинства України,

П О С Т А Н О В И В :

Апеляційну скаргу Приватного підприємства «РОЗТОЦЬКЕ-АГРО» залишити без задоволення.

Ухвалу Тернопільського окружного адміністративного суду від 20 квітня 2021 року про залишення позовної заяви без розгляду у справі № 500/3130/20 залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку протягом тридцяти днів з дня складання повного судового рішення шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до суду касаційної інстанції.

Головуючий суддя Л. П. Іщук
судді Н. М. Судова-Хомюк
Р. Б. Хобор
Повне судове рішення складено 15.07.2021