Справа № 420/4796/20
Суддя: Градовський Ю.М.
Дата ухвалення: 2021-07-14 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

П`ЯТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
___________________________________________________________________________________
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

14 липня 2021 р.м.ОдесаСправа № 420/4796/20
Головуючий в 1 інстанції: Потоцька Н.В.

Судова колегія П`ятого апеляційного адміністративного суду у складі:

Головуючого: Градовського Ю.М.

суддів: Крусяна А.В.,

Яковлєва О.В.

розглянувши в порядку письмового провадження в м.Одесі апеляційну скаргу Головного управління ДПС в Одеській області на ухвалу Одеського окружного адміністративного суду від 12 березня 2021р. про відмову у роз`ясненні порядку виконання судового рішення по справі за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "АВІКО-УКРАЇНА" до Головного управління ДПС в Одеській області про визнання протиправними та скасування рішення,-

В С Т А Н О В И Л А:

У червні 2020р. ТОВ "АВІКО-УКРАЇНА" звернулось в суд із позовом до Головного управління ДПС в Одеській області, в якому просило:

- визнати протиправним та скасувати рішення комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС в Одеській області від 4.02.2020р. №28368 про відповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку;

- зобов`язати Головне управління ДПС в Одеській області виключити ТОВ «АВІКО-УКРАЇНА» з переліку ризикових платників податків.

Рішенням Одеського окружного адміністративного суду від 11 листопада 2020р., адміністративний позов ТОВ «АВІКО-Україна» до Головного управління ДПС в Одеській області про визнання протиправним та скасування рішення - задоволено частково.

Визнано протиправним та скасовано рішення комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС в Одеській області від 4.02.2020р. №28368 про відповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку. В іншій частині вимог відмовлено.

Стягнуто з ГУ ДПС в Одеській області на користь ТОВ «АВІКО-Україна» суму судового збору у сумі 2 102грн..

Вищевказане судове рішення набрало законної сили 10 лютого 2021р..

1 квітня 2021р. до Одеського окружного адміністративного суду від ГУ ДПС в Одеській області надійшла заява про роз`яснення судового рішення, в якій заявник просить:

- роз`яснити ГУ ДПС в Одеській області порядок виконання рішення Одеського окружного адміністративного суду від 11.11.2020р. по справі №420/4796/20.

Ухвалою Одеського окружного адміністративного суду від 12 квітня 2021р. у задоволенні заяви ГУ ДПС в Одеській області про роз`яснення рішення суду - відмовлено.

Не погоджуючись із даною ухвалою суду, ГУ ДПС в Одеській області подала апеляційну скаргу, в якій просить ухвалу суду скасувати та прийняти нове рішення, яким роз`яснити ГУ ДПС в Одеській області порядок виконання рішення Одеського окружного адміністративного суду від 11 листопада 2020р. по справі 420/4796/20.

Судова колегія вважає, що у відповідності до п.1 ч.1 ст.311 КАС України, апеляційна скарга підлягає розгляду в порядку письмового провадження, оскільки в матеріалах справи достатньо доказів для вирішення справи по суті.

Розглянувши матеріали справи, заслухавши доповідь судді-доповідача, перевіривши законність та обґрунтованість ухвали суду в межах доводів апеляційної скарги, колегія суддів дійшла висновку про залишення скарги без задоволення, а ухвали суду без змін, з наступних підстав.

За правилами ст.316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Відмовляючи у задоволенні заяви про роз`яснення рішення суду, суд першої інстанції виходив з того, що рішення Одеського окружного адміністративного суду від 11.11.2020р. по справі №420/4796/20 є повним, форма викладення у ньому ясна і труднощів для розуміння не викликає, а також виходячи з того, що рішення є цілком обґрунтованим та зрозумілим, суд дійшов висновку, що заява ГУ ДПС в Одеській області про роз`яснення рішення суду є необґрунтованою та такою, що не підлягає задоволенню.

Перевіряючи обґрунтованість поданої заяви, судова колегія виходить з наступного.

Відповідно до положень ст.254 КАС України за заявою учасника справи, державного виконавця суд роз`яснює ухвалене ним судове рішення, яке набрало законної сили, не змінюючи змісту судового рішення, шляхом постановлення ухвали.

Подання заяви про роз`яснення судового рішення допускається, якщо воно ще не виконано або не закінчився строк, протягом якого судове рішення може бути подане для примусового виконання.

Суд розглядає заяву про роз`яснення судового рішення у порядку, в якому було ухвалено відповідне судове рішення, протягом десяти днів з дня її надходження. У разі необхідності суд може розглянути питання роз`яснення судового рішення в судовому засіданні з повідомленням учасників справи та державного виконавця. Неприбуття у судове засідання осіб, які були належним чином повідомлені про дату, час та місце судового засідання, не перешкоджає розгляду заяви.

Наведена стаття передбачає можливість роз`яснення судом ухваленого ним рішення з метою усунення такого недоліку, як незрозумілість судового рішення (наприклад, можливість неоднакового тлумачення висновків суду), що перешкоджає його належному виконанню.

Незрозумілість судового рішення є оціночним поняттям, а доцільність роз`яснення судового рішення приймається на розсуд суду, який має відштовхуватись від раціональних критеріїв.

Виходячи з положень ст.254 КАС України, роз`яснено може бути рішення суду у разі, якщо без такого роз`яснення його важко виконати, оскільки високою є ймовірність неправильного виконання внаслідок неясності резолютивної частини рішення.

Пунктом 19 Постанови Пленум Вищого адміністративного суду, від 20.05.2013, № 7 «Про судове рішення в адміністративній справі» визначено, що роз`яснення судового рішення можливе тоді, коли воно є незрозумілим. За правовою природою роз`яснення судового рішення є продовженням його ухвалення, а ухвала про роз`яснення є його складовою, тому заява про роз`яснення судового рішення розглядається у тому ж провадженні, в якому було ухвалене судове рішення, про роз`яснення якого ставиться питання. Результатом розгляду заяви про роз`яснення судового рішення є постановлення судом ухвали про задоволення заяви або відмову в задоволенні заяви. В ухвалі про роз`яснення судового рішення суд викладає більш повно та зрозуміло ті частини рішення, розуміння яких викликає труднощі, не змінюючи при цьому суть рішення і не торкаючись питань, які не були предметом судового розгляду.

Підставою для роз`яснення судового рішення як засобу усунення недоліків ухваленого судового акта є його неясність, невизначеність. Фактично роз`ясненням рішення є зміна форми його викладення таким чином, щоб ті частини судового акта, що викликають труднощі для розуміння, були висвітлені ясніше та зрозуміліше. Суд, роз`яснюючи рішення, не вправі вносити будь-які зміни в існуюче рішення.

Процесуальна процедура роз`яснення судового акта виключає можливість будь-яким чином змінювати зміст цього судового рішення, навіть у разі подальшого виявлення судом правових помилок, допущених під час його ухвалення. Ясність судового рішення полягає у логічному, чіткому, переконливому і зрозумілому викладенні змісту рішення. Недотримання цих вимог може ускладнити або взагалі унеможливити виконання постанови чи ухвали суду.

Вимога логічності, зокрема передбачає, що текст рішення має відображати причинно-наслідкові зв`язки у межах речення чи всього документу. Мотивувальна частина рішення має відповідати його резолютивній частині. Роз`яснення судом ухваленого ним рішення здійснюється насамперед з метою усунення такого недоліку, як незрозумілість судового рішення (наприклад, можливість неоднакового тлумачення висновків суду), що перешкоджає його належному виконанню.

Зрозумілість рішення полягає у тому, що його резолютивна частина не припускає кілька варіантів тлумачення.

Отже, роз`яснення судового рішення є за своєю суттю одним із способів усунення його недоліків, але без виправлення і постановлення додаткового рішення цим же судом.

Також, роз`яснення судового рішення зумовлено його нечіткістю за змістом, коли воно є неясним та незрозумілим для осіб, стосовно яких воно ухвалене, так і для таких, що будуть здійснювати його виконання. Тобто, це стосується випадків, коли судом недотримані вимоги ясності, визначеності рішення. Невизначеність судового рішення означає, що таке рішення містить положення, які викликають суперечки щодо його розуміння та під час виконання.

Роз`яснено може бути постанову чи ухвалу суду у разі, якщо без такого роз`яснення її неможливо виконати, оскільки високою є імовірність неправильного виконання внаслідок неясності резолютивної частини рішення. Роз`яснення інших частин рішення (крім резолютивної) не має правового значення, оскільки вони не мають обов`язкового характеру.

Аналогічна правова позиція викладена в ухвалі Вищого адміністративного суду України від 11.08.2016 року по справі №К/800/51749/16.

Судова колегія погоджується з висновком суду першої інстанції, відносно того, що заявником не вказано, саме яка незрозумілість судового рішення у резолютивній частині рішення є незрозумілим, в чому полягає незрозумілість рішення, які припускаються варіанти тлумачення рішення, як це впливає на його виконання, заявником також не обґрунтовано.

Системне тлумачення положень ст.254 КАС України дозволяє дійти висновку, що рішення суду може бути роз`яснено у разі, якщо без такого роз`яснення його важко виконати, оскільки існує значна ймовірність неправильного його виконання внаслідок неясності резолютивної частини рішення. Тобто, роз`яснення рішення суду це засіб виправлення недоліків судового акта, який полягає в усуненні неясності судового акта і викладенні рішення суду у більш ясній і зрозумілій формі. При цьому роз`яснено може бути виключно рішення, яке підлягає виконанню.

Аналогічна правова позиція викладена в ухвалі Верховного Суду України від 13 липня 2016 р. у справі № 21-452iп16, яка в силу ч.1 ст.244-2 КАС України, ч.5 ст.13 Закону України Про судоустрій і статус суддів, враховується судом при застосуванні ст.170 КАС України.

Таким чином, судова колегія погоджується із висновком суд першої інстанції та вважає заяву про роз`яснення рішення такою, що не підлягає задоволенню, оскільки резолютивна частина рішення Одеського окружного адміністративного суду від 11.11.2020р., яким частково задоволено позовні вимоги, є чіткою та зрозумілою, не припускає кілька варіантів тлумачення, а роз`яснення інших частин рішення (крім резолютивної) не мають правового значення.

Відповідно до ст.255 КАС України рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

З огляду на зазначене вище колегія суддів погоджується із висновком суду першої інстанції та вважає, що обставини, необхідні для реалізації інституту роз`яснення судового рішення, відсутні.

На підстав вище зазначеного, колегія суддів погоджується із висновком суду першої інстанції щодо відмови в задоволенні заяви про роз`яснення рішення Одеського окружного адміністративного суду від 11.11.2020р. по справі №420/4796/20, оскільки останнє є зрозумілим за змістом і не викликає неоднозначного тлумачення.

З урахуванням вище викладеного, колегія суддів дійшла висновку, що судом першої інстанції ухвалено судове рішення з додержання норм процесуального та матеріального права, в зв`язку з чим вимоги апеляційної скарги задоволенню не підлягають.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 241, 243, 248, 254 КАС України, колегія суддів,-

П О С Т А Н О В И Л А:

Апеляційну скаргу Головного управління ДПС в Одеській області на ухвалу Одеського окружного адміністративного суду від 12 квітня 2021р. про відмову у роз`ясненні рішення Одеського окружного адміністративного суду від 11 листопада 2020р. залишити без задоволення.

Ухвалу Одеського окружного адміністративного суду від 12 квітня 2021р. залишити без змін.

Постанова суду набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня отримання судового рішення.

Головуючий: Ю.М. Градовський

Судді: А.В. Крусян

О.В. Яковлєв