Справа № 640/29499/20
Суддя: Чудак О.М.
Дата ухвалення: 2021-07-15 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

15 липня 2021 року м. Київ № 640/29499/20

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі судді Чудак О.М., розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення та виклику учасників справи клопотання представника третьої особи про залишення позову без розгляду із запереченнями позивача на нього та витребуванням доказів в адміністративній справі за позовом ОСОБА_1 до Державної служби України з питань праці, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача: Публічне акціонерне товариство «АрселорМіталл Кривий Ріг», про визнання дій протиправними, визнання протиправним та скасування акту,

установив:

ОСОБА_1 (далі - позивач, ОСОБА_1 ) звернувся до Окружного адміністративного суду міста Києва з позовом до Державної служби України з питань праці (далі - відповідач, Держпраці), в якому просить:

визнати протиправними дії Держпраці щодо видачі Публічному акціонерному товариству «АрселорМіталл Кривий Ріг» (далі - ПАТ «АрселорМіталл Кривий Ріг») акту про надання гірничого відводу від 04.07.2018 №3356;

визнати протиправним та скасувати акт про надання гірничого відводу від 04.07.2018 №3356.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 21.01.2021 прийнято позовну заяву до розгляду, відкрито провадження у справі, вирішено здійснювати розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення та виклику учасників справи.

09.03.2021 від представника третьої особи - ПАТ «АрселорМіталл Кривий Ріг», надійшло клопотання про залишення позовної заяви без розгляду (т. 1 а.с. 78-79), яке обґрунтовано тим, що позивач, за наслідками розгляду Дніпропетровським окружним адміністративним судом справи №160/13502/19, тобто ще у грудні 2019 року, знав, що оскаржуваний акт видається Держпраці, а тому адвокат позивача мав можливість звернутись з адвокатським запитом для його отримання, проте не вчинив цього. Відповідно, наявні підстави і для дослідження матеріалів адміністративної справи №160/13502/19 (т. 1 а.с. 107-108).

У свою чергу позивачем подано заперечення на клопотання третьої особи та зазначено про відсутність підстав для його задоволення (т. 1 а.с. 239-240).

Отже, визначаючись щодо поставлених на розгляд питань, суд зазначає наступне.

Відповідно до частин 1-3 статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами. Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів. Для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Частинами 3 та 4 статті 134 КАС України встановлено, що якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду. Якщо після відкриття провадження у справі суд дійде висновку, що викладений в ухвалі про відкриття провадження у справі висновок суду про визнання поважними причин пропуску строку звернення до адміністративного суду був передчасним, і суд не знайде інших підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Дійсно, як видно з матеріалів справи, у грудні 2019 року позивач звертався до Дніпропетровського окружного адміністративного суду (справа №160/13502/19) з позовною заявою до Виконавчого комітету Криворізької міської ради, в якій посилався (т. 1 а.с. 83), зокрема, на пункт 21 Положення про порядок надання гірничих відводів, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 27.01.1995 №59, відповідно до якого гірничі відводи для розробки родовищ корисних копалин загальнодержавного значення, будівництва і експлуатації підземних споруд та інших цілей, не пов`язаних з видобуванням корисних копалин надаються Держпраці.

Проте, саме по собі посилання на певну норму не є підставою, за висновком суду, для здійснення відліку моменту з якого позивач мав дізнатися про спірний акт.

Водночас, з позовної заяви та заперечень проти клопотання про залишення позовної заяви без розгляду (т. 1 а.с. 239-240) вбачається, що в ході розгляду справи №160/13502/19 спірний у межах даної адміністративної справи акт про надання гірничого відводу від 04.07.2018 №3356 долучений до матеріалів справи не був, в той час як про порушення своїх прав, свобод та інтересів позивач дізнався після отримання листа Держпраці від 30.06.2020 №3512/1/93-зв-20 з копіями актів гірничого відводу (т. 1 а.с. 14-20), відтак просив обчислювати строк звернення до суду з 17.07.2020 - дати отримання відповіді на адвокатський запит. При цьому, до суду з даним позовом позивач звернувся в листопаді 2020 року.

Проаналізувавши вказані обставини в контексті наведених норм, суд вважає, що (1) позивач звернувся до адміністративного суду в межах шестимісячного строку, (2) наведені у клопотанні доводи щодо залишення позовної заяви без розгляду не є достатніми для твердження про пропущення позивачем строку звернення до суду, а відтак суд не вбачає належних правових підстав для задоволення клопотання представника третьої особи про залишення позовної заяви без розгляду та витребування доказів.

На підставі викладеного, керуючись статтями 122, 248, 256 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ухвалив:

В задоволенні клопотання представника Публічного акціонерного товариства «АрселорМіталл Кривий Ріг» про залишення позовної заяви без розгляду та витребування доказів відмовити.

Ухвала набирає законної сили відповідно до статті 256 Кодексу адміністративного судочинства України та оскарженню не підлягає.

Суддя О.М. Чудак