Справа № 160/6030/21
Суддя: Кальник Віталій Валерійович
Дата ухвалення: 2021-06-25 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Копія
ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
25 червня 2021 року Справа № 160/6030/21
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Кальника В.В., розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження справу за адміністративним позовом Приватного підприємства "Л.Д. Сервіс" до відповідача 1: Головного управління ДПС у Дніпропетровській області як відокремленого підрозділу Державної податкової служби України, відповідача 2: Державної податкової служби України про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії, -
ВСТАНОВИВ:

16 квітня 2021 року Приватне підприємство "Л.Д. Сервіс" звернулося до Дніпропетровського окружного адміністративного суду з позовом до відповідача 1: Головного управління ДПС у Дніпропетровській області, відповідача 2: Державної податкової служби України, в якому позивач просить суд:
- визнати протиправним та скасувати рішення № 2260256/21922502 від 23.12.2020 року Головного управління ДПС у Дніпропетровській області в особі Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних про відмову у реєстрації розрахунку коригування № 2 від 19.12.2019 р. до податкової накладної № 6 від 29.10.2019 р. Приватного підприємства "Л.Д. Сервіс";
- зобов`язати Державну податкову службу України зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних розрахунок коригування № 2 від 19.12.2019 р. до податкової накладної № 6 від 29.10.2019 р. Приватного підприємства "Л.Д. Сервіс" відповідно до чинного податкового законодавства України.
Свої вимоги позивач обґрунтував тим, що в межах господарської діяльності із Департаментом екології та природних ресурсів Донецької обласної державної адміністрації ним було за допомогою автоматизованої системи "Єдине вікно подання електронних документів" складено та направлено для реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних податкову накладну податкову накладну №6 від 29.10.2019 року на суму 2655238,02 грн. в т.ч. ПДВ - 442 539,67 грн. В зв`язку з тим, що роботи були виконані не в повному обсязі, був проведений перерахунок та коригування актів виконаних робіт та повернення не освоєних коштів. Складено розрахунок коригування №2 від 19.12.2019 року до податкової накладної №6. Однак реєстрацію розрахунку коригування до податкової накладної було зупинено з тих підстав, що платник податку, яким подано для реєстрації ПН/РК в Єдиному реєстрі податкових накладних, відповідає пп.1.6 п.1 "Критеріїв ризиковості платника податку". Рішенням Комісії Головного управління ДПС у Дніпропетровській області № 2260256/21922502 від 23.12.2020 року відповідачем 1 відмовлено у реєстрації розрахунку коригування №2 від 19.12.2019 року до податкової накладної №6 від 29.10.2019 року з підстав ненадання платником податку копій документів: первинних документів щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складських документів (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунків-фактури/інвойсів, актів-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявності певних типових форм та галузевої специфіки та за додатковою інформацією - первинних документів щодо придбання та транспортування будівельних матеріалів, графік виконання робіт, накази на відрядження. Позивач вважає, що оскаржуване рішення є протиправним, оскільки ним були надані усі необхідні документи, які підтверджують реальність господарських операцій відображених в розрахунку коригування №2 від 19.12.2019 року до податкової накладної №6 від 29.10.2019 року. На момент здійснення господарських операцій позивач мав достатні технічні, людські та матеріальні ресурси. На думку позивача, оскаржуване рішення ДПС не відповідає критеріям вмотивованості, чіткості та зрозумілості акту індивідуальної дії, що породжує його неоднозначне трактування, що, в свою чергу, впливає на можливість реалізації права або виконання обов`язку платником податків виконати юридичне волевиявлення суб`єкта владних повноважень. Зокрема, у оскаржуваному рішенні не зазначено конкретних підстав, згідно яких в реєстрації розрахунку коригування №2 від 19.12.2019 року було відмовлено.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 21.04.2021 року відкрито провадження в адміністративній справі та ухвалено здійснювати розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін.
19.05.2021 року відповідачем 1 надано відзив на позов, в якому він просив в задоволенні позову відмовити. Вказав, що розрахунок корегування складено до ПН №6 від 29.09.2019, яка зареєстрована з реалізацією послуги - «Реконструкція КП «Парк культури і відпочинку» м.Слов`янськ (код згідно з ДКПП 43.29). За результатами розгляду Комісією ГУ ДПС у Дніпропетровській області документів, наданих платником з повідомленнями до РК №2 від 19.12.2019 винесено Рішення від 23.12.2019 №2260256/21922502 про відмову в реєстрації зазначеного розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, з причини ненадання платником податку копій документів щодо придбання та транспортування будівельних матеріалів, використаних під час надання послуг, графіку виконання робіт, наказів на відрядження. Також зазначив, що приватне підприємство «Л.Д. Сервіс» за рішенням Комісії ГУ ДФС у Дніпропетровській області внесено (включено) 05.04.2018 до переліку ризикових платників податку на підставі інформації, отриманої в межах Алгоритму дій. У зв`язку з набранням чинності постанови Кабінету Міністрів України «Про затвердження порядків з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних» від 11.12.2019 №1165 та з урахуванням вимог листа ДПС України від 23.01.2020 №1201/7/99-00-06-05-01-07 інформації, отриманої в межах Алгоритму дій, щодо поновлення реєстрів ризикових платників (ПП «Л.Д. Сервіс»), яке за даними відповідного структурного підрозділу відповідає пункту 8 критеріям ризиковості. На підставі п.8 Критеріїв ризиковості, затверджених Порядком №1165 винесене рішення по ПП «Л.Д. Сервіс» про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку від 04.02.2020 № 9572. У відзиві відповідач 1 зауважив, що окрім розрахунку коригування, у позивача за результатами документальної планової виїзної перевірки ПП «Л.Д.Сервіс» (акт від 23.02.2021 №555/04-36-07-03/21922502) встановлено також порушення податкового законодавства в частині не підтвердження реальності господарських операцій з придбання матеріалів на загальну суму 4 146,9 тис. грн., ПДВ - 830,0 тис.грн. (відсутність походження ТМЦ в 1 ланцюгу постачання, фігуранти кримінальних справ, звітували нетривалий проміжок часу або не звітували взагалі, керівники СГ значаться керівниками на значній кількості інших СГ, місце реєстрації проживання посадових осіб СГ - АР Крим), що свідчить про формування суми ліміту ПП "Л.Д.Сервіс" за рахунок сумнівного податкового кредиту.
19.05.2021 року відповідачем 2 надано відзив на позов, в якому він, з посиланням на норми законодавства, просив в задоволенні позову відмовити. Вказав, що розгляд питання щодо реєстрації податкових накладних ПП «Л.Д. Сервіс» РК №2 від 19.12.2019 щодо ПН №6 від 29.10.2019 в Єдиному реєстрі податкових накладних покладено саме на Комісію Головного управління ДПС у Дніпропетровській області з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі. Тобто, відповідно до Порядку №1165, саме компетенцією Головного управління ДПС у Дніпропетровській області є розгляд питання щодо реєстрації податкової накладної ПП «Л.Д. Сервіс» РК №2 від 19.12.2019 щодо ПН № 6 від 29.10.2019 в Єдиному реєстрі податкових накладних. Відповідач 2 вважає, що в даному випадку зобов`язання Державну податкову службу України зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних зазначений розрахунок коригування є передчасним, в той час як належним способом захисту порушеного права є зобов`язання Головного управління ДПС у Дніпропетровській області повторно розглянути питання щодо реєстрації вказаного розрахунку.
Дослідивши докази, наявні в матеріалах справи, з`ясувавши фактичні обставини справи, на яких ґрунтується адміністративний позов, оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд приходить до наступних висновків.
Основний вид діяльності за код КВЕД 71.11 Діяльність у сфері архітектури.
Директор - ОСОБА_1 (код РНОКПП НОМЕР_1 ) призначений Наказом №02-к від 25 березня 2016 року.
У своїй діяльності також використовується орендоване приміщення для виробничих та складських потреб згідно з договором оренди №622 від 11.01.2016 р., де орендодавець ТОВ "НВП "Промспецбуд" надає в тимчасове платне орендне користування нежитлове приміщення площею 100 кв.м. за адресою: АДРЕСА_1 . ПП «Л.Д. Сервіс» використовує у своїй діяльності орендоване приміщення для виробничих та складських потреб згідно з договором оренди №О3/03-20 від 02.03.20, де орендодавець ПАТ «МЕХАНОМОНТАЖ №233» надає в строкове платне користування виробничо-складське приміщення площею 20,9 кв.м за адресою: АДРЕСА_2 .
Для здійснення основного виду діяльності позивачем отримано ліцензію, видану Державною Архітектурно-будівельною інспекцією України №17-Л 12.05.2016 року від 12 травня 2016 року строком дії з 12.05.2016 року по 12.05.2019 року, ліцензією визначено перелік видів робіт провадження господарської діяльності з будівництва об`єктів IV та V категорії складності.
Приватним підприємством укладено договір підряду №93 від 27.02.2017р. та додаткову угоду №1 від 29.12.2017 року до договору підряду, додаткову угоду № 10 від 16.12.2019 року до договору підряду з Департаментом екології та природних ресурсів Донецької обласної державної адміністрації.
За умовами договору Департамент екології та природних ресурсів Донецької обласної державної адміністрації «замовник» дає завдання, а приватне підприємство «Л.Д. Сервіс» - «підрядник» зобов`язується власними та залученими силами виконати роботи з Реконструкції КП «Парк культури і відпочинку» м. Слов`янськ.
Згідно умов договору, «підрядник» зобов`язаний надавати замовнику акти КБ-2в, довідки КБ-3 (п.5.3.4 Договору), замовлення, постачання, приймання, розвантаження, складування та подачу на об`єкт матеріально-технічних ресурсів (п.6.1 Договору).
Судом з матеріалів справи встановлено, що замовником перераховано авансовий платіж у сумі 4 416 415, 91 грн., в т.ч. ПДВ на поточний рахунок приватного підприємства "Л.Д.Сервіс".
В межах вказаних домовленостей, позивачем було подано на реєстрацію в Єдиному державному реєстрі податкових накладних податкову накладну №6 від 29 жовтня 2019 року на суму 2 655 238,02 грн. в т.ч. ПДВ - 442 539,67 грн.
В зв`язку з тим, що роботи були виконані не в повному обсязі, був проведений перерахунок та коригування актів виконаних робіт та повернення не освоєних коштів.
Складено розрахунок коригування №2 від 19.12.2019 року до податкової накладної №6.
Реєстрація розрахунку коригування до податкової накладної було зупинена з тих підстав, що здійснена операція, яку подано для реєстрації ПН/РК в Єдиному реєстрі податкових накладних, відповідає пп.1.6 п.1 "Критеріїв ризиковості платника податку".
Також відповідач 1 запропонував позивачу надати пояснення та копії документів щодо підтвердження інформації, зазначеної в ПН/РК для розгляду питання прийняття рішення про реєстрацію/відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних.
З метою реєстрації розрахунку коригування до податкової накладної №6 позивачем було подано до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області відповідні пояснення (вих.№84 від 18 грудня 2020 року).
Пояснення з документами були прийняті Комісією ДПС України, що підтверджується матеріалами справи.
Рішенням Комісії Головного управління ДПС у Дніпропетровській області № 2260256/21922502 від 23.12.2020 року відповідачем 1 відмовлено у реєстрації розрахунку коригування №2 від 19.12.2019 року до податкової накладної №6 від 29.10.2019 року з підстав ненадання платником податку копій документів: первинних документів щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складських документів (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунків-фактури/ інвойсів, актів-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявності певних типових форм та галузевої специфіки та за додатковою інформацією - первинних документів щодо придбання та транспортування будівельних матеріалів, графік виконання робіт, накази на відрядження.

Позивачем 08 січня 2021 року подано скаргу щодо рішення про відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних та пояснення до скарги з додатками, що підтверджують реальність здійснення господарських операцій.

Рішенням відповідача від 18 січня 2021 року №210/21922502/2 за результатами розгляду скарги, останню залишено без задоволення, а рішення комісії ГУ ДПС у Дніпропетровській області № 2260256/21922502 від 23.12.2020 року без змін.

Не погоджуючись із вказаним рішенням про відмову в реєстрації розрахунку коригування, з метою зобов`язання ДПС України зареєструвати його, позивач звернувся до суду з даним адміністративним позовом.

Вирішуючи заявлений спір по суті, суд зазначає наступне.

Відповідно до пункту 201.1 статті 201 ПК України на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, кваліфікованого електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.

Податкова накладна складається на кожне повне або часткове постачання товарів/послуг, а також на суму коштів, що надійшли на поточний рахунок як попередня оплата (аванс) (пункт 201.7 статті 201 ПК України).

При здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою (пункт 201.10 статті 201 ПК України).

Відповідно до пункту 201.16 статті 201 ПК України реєстрація податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути зупинена в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України.

Станом на дату виникнення спірних правовідносин є чинним «Порядок зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних», затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 11.12.2019 №1165, яка набрала чинності 01.02.2020 (далі Порядок №1165), порядком визначено механізм зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - Реєстр), організаційні та процедурні засади діяльності комісій з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі (далі - комісії контролюючих органів), права та обов`язки їх членів.

Порядком №1165 передбачено здійснення автоматизованого моніторингу відповідності податкових накладних/розрахунків коригування критеріям оцінки ступеня ризиків.

Згідно із пунктом 6 Порядку №1165, у разі коли за результатами автоматизованого моніторингу платник податку, яким складено податкову накладну/розрахунок коригування, відповідає хоча б одному критерію ризиковості платника податку, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється.

У разі коли за результатами автоматизованого моніторингу податкової накладної/розрахунку коригування встановлено, що відображена в них операція відповідає хоча б одному критерію ризиковості здійснення операції, крім податкової накладної/розрахунку коригування, складених платником податку, який відповідає хоча б одному показнику, за яким визначається позитивна податкова історія, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється (пункт 7 Порядку № 1165).

Пунктом 10 Порядку №1165 встановлено, що у разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі контролюючий орган протягом операційного дня надсилає (в електронній формі у текстовому форматі) в автоматичному режимі платнику податку квитанцію про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування, яка є підтвердженням зупинення такої реєстрації.

Згідно із пунктом 11 Порядку №1165, у квитанції про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування зазначаються:

1) номер та дата складення податкової накладної/розрахунку коригування;

2) критерій (критерії) ризиковості платника податку та/або ризиковості здійснення операцій, на підставі якого (яких) зупинено реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі, з розрахованим показником за кожним критерієм, якому відповідає платник податку;

3) пропозиція щодо надання платником податку пояснень та копій документів, необхідних для розгляду питання прийняття контролюючим органом рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі або відмову в такій реєстрації.

Комісії регіонального рівня приймають рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі або відмову в такій реєстрації, врахування або неврахування таблиці даних платника податку, відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку (абзац другий пункту 25 Порядку №1165).

Комісія регіонального рівня діє в межах повноважень, визначених цим Порядком та Порядком прийняття рішень про реєстрацію/відмову в реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженим Мінфіном (пункт 26 Порядку №1165).

Комісія контролюючого органу перевіряє подані платником податку копії документів щодо їх достовірності шляхом звірки даних, які містяться в таких копіях документів, з даними, що надходять або можуть бути отримані з інших джерел інформації (реєстри, що ведуться державними органами, документи, зокрема електронні) (пункт 44 Порядку № 1165).

Згідно із пунктом 1 Критеріїв ризиковості здійснення операцій (додаток 3 до Порядку №1165), відсутність товару/послуги, зазначеного/зазначеної в податковій накладній, поданій для реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - Реєстр), у таблиці даних платника податку на додану вартість (далі - платник податку) як товару/послуги, що на постійній основі постачається, та обсяг постачання товару/послуги, зазначений у податковій накладній/розрахунку коригування до податкової накладної на збільшення суми податкових зобов`язань, яку/який подано для реєстрації в Реєстрі, дорівнює або перевищує величину залишку, що визначається як різниця між обсягом придбання на митній території України такого/такої товару/послуги (крім обсягу придбання товарів/послуг за операціями, які звільнені від оподаткування та підлягають оподаткуванню за нульовою ставкою) та/або ввезення на митну територію України такого товару, зазначеного з 1 січня 2017 року в отриманих податкових накладних/розрахунках коригування, зареєстрованих у Реєстрі, і митних деклараціях, збільшеного у 1,5 рази, та обсягом постачання відповідного товару/послуги, зазначеного/зазначеної в податкових накладних/розрахунках коригування, зареєстрованих з 1 січня 2017 року у Реєстрі, і переважання в такому залишку (більше 50 відсотків) груп товарів (продукції), визначених ДПС та затверджених відповідним наказом, оприлюдненим на офіційному веб-сайті ДПС.

«Порядком прийняття рішень про реєстрацію/відмову в реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних», затверджений наказом Міністерства фінансів України від 12.12.2019 №520 та зареєстрований в Міністерстві юстиції України 13.12.2019 за №1245/342216 (далі Порядок №520), визначено механізм прийняття рішень про реєстрацію/відмову в реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - Реєстр), реєстрацію яких відповідно до пункту 201.16 статті 201 ПК України зупинено в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України.

Прийняття рішень про реєстрацію/відмову в реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Реєстрі, реєстрацію яких зупинено, здійснюють комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі головних управлінь Державної податкової служби України в областях, м.Києві та Офісу великих платників податків ДПС (далі - комісія регіонального рівня) (пункт 2 Порядку №520).

Комісія регіонального рівня протягом п`яти робочих днів, що настають за днем отримання пояснень та копій документів, поданих відповідно до пункту 4 цього Порядку, приймає рішення про реєстрацію або відмову в реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі та надсилає його платнику податку в порядку, встановленому статтею 42 Кодексу (пункт 3 Порядку №520).

У разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі платник податку має право подати копії документів та письмові пояснення стосовно підтвердження інформації, зазначеної у податковій накладній / розрахунку коригування, для розгляду питання прийняття комісією регіонального рівня рішення про реєстрацію/відмову в реєстрації податкової накладної/ розрахунку коригування в Реєстрі (пункт 4 Порядку №520).

Згідно пункту 5 Порядку №520, перелік документів, необхідних для розгляду питання прийняття комісією регіонального рівня рішення про реєстрацію/відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі, реєстрацію яких зупинено в Реєстрі, може включати:

1) договори, зокрема зовнішньоекономічні контракти, з додатками до них;

2) договори, довіреності, акти керівного органу платника податку, якими оформлено повноваження осіб, які одержують продукцію в інтересах платника податку для здійснення операції;

3) первинні документи щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складські документи (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунки-фактури/інвойси, акти приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявності певних типових форм і галузевої специфіки, накладні;

4) розрахункові документи та/або банківські виписки з особових рахунків;

5)документи щодо підтвердження відповідності продукції (декларації про відповідність, паспорти якості, сертифікати відповідності), наявність яких передбачено договором та/або законодавством.

Відповідно до пункту 6 Порядку №520, письмові пояснення та копії документів, зазначених у пункті 5 цього Порядку, платник податку має право подати до контролюючого органу протягом 365 календарних днів, що настають за датою виникнення податкового зобов`язання, відображеного в податковій накладній/розрахунку коригування.

Платник податку має право подати письмові пояснення та копії документів до декількох податкових накладних/розрахунків коригування, якщо такі податкові накладні/розрахунки коригування складено на одного отримувача - платника податку за одним і тим самим договором або якщо в таких податкових накладних/розрахунках коригування відображено однотипні операції (з однаковими кодами товарів згідно з Українською класифікацією товарів зовнішньоекономічної діяльності (УКТ ЗЕД) або кодами послуг згідно з Державним класифікатором продукції та послуг (ДКПП).

Письмові пояснення та копії документів, зазначених у пункті 5 цього Порядку, платник податку подає до ДПС в електронній формі за допомогою засобів електронного зв`язку з урахуванням вимог Законів України «Про електронні документи та електронний документообіг», «Про електронні довірчі послуги» та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого в установленому порядку (пункт 7 Порядку № 520).

Письмові пояснення та копії документів, подані платником податку до контролюючого органу відповідно до пункту 4 цього Порядку, розглядає комісія регіонального рівня (пункт 9 Порядку № 520).

Комісія регіонального рівня приймає рішення про реєстрацію/відмову в реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Реєстрі за формою згідно з додатком до цього Порядку (пункт 10 Порядку №520).

Згідно пункту 11 Порядку №520, комісія регіонального рівня приймає рішення про відмову в реєстрації податкової накладної/ розрахунку коригування в Реєстрі в разі:

1) ненадання платником податку письмових пояснень стосовно підтвердження інформації, зазначеної у податковій накладній/розрахунку коригування, реєстрацію яких зупинено в Реєстрі;

2) та/або ненадання платником податку копій документів відповідно до пункту 5 цього Порядку;

3) та/або надання платником податку копій документів, складених/оформлених із порушенням законодавства.

«Порядок ведення Єдиного реєстру податкових накладних» затверджено постановою Кабінету Міністрів України від 29.12.2010 №1246 (далі - Порядок №1246), згідно пункту 17 якого у разі зупинення реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування формується квитанція про зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування. Така квитанція одночасно надсилається постачальнику (продавцю) та отримувачу (покупцю) - платнику податку.

Згідно пункту 18 Порядку №1246, на момент прийняття у встановленому порядку рішення про реєстрацію або відмову у реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування щодо таких податкової накладної та/або розрахунку коригування проводяться перевірки, визначені пунктом 12 цього Порядку (крім абзацу десятого).

За результатами таких перевірок формується квитанція про реєстрацію або відмову в реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування, яка надсилається платнику податку разом з відповідним рішенням.

Квитанція про реєстрацію податкової накладної та/або розрахунку коригування, щодо яких прийнято рішення про їх реєстрацію, одночасно надсилається постачальнику (продавцю) та отримувачу (покупцю) - платнику податку.

Пунктом 19 Порядку №1246 визначено, що податкова накладна та/або розрахунок коригування, реєстрацію яких зупинено, реєструється у день настання однієї з таких подій:

1) прийняття в установленому порядку та набрання чинності рішенням про реєстрацію податкової накладної та/або розрахунку коригування;

2) набрання рішенням суду законної сили про реєстрацію податкової накладної та/або розрахунку коригування (у разі надходження до ДФС відповідного рішення);

3) неприйняття та/або відсутність реєстрації в установленому порядку рішення про реєстрацію або відмову в реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування.

У разі надходження до ДФС рішення суду про реєстрацію або скасування реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування, яке набрало законної сили, такі податкові накладні та/або розрахунки коригування реєструються після проведення перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку (крім абзацу десятого), або їх реєстрація скасовується. При цьому датою реєстрації або скасування реєстрації вважається день, зазначений в такому рішенні, або день набрання законної сили рішенням суду (пункт 20 Порядку №1246).

Судом встановлено, що відповідач зупинив реєстрацію розрахунку коригування до податкової накладної №6 від 29.10.2019 року згідно пп.1.6 пункту 1 Критеріїв ризиковості здійснення операцій, та оскаржуваним рішенням відмовив у реєстрації податкової накладної з підстав ненадання платником податку копій документів: первинних документів щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складських документів (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунків-фактури/ інвойсів, актів-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявності певних типових форм та галузевої специфіки та за додатковою інформацією - первинних документів щодо придбання та транспортування будівельних матеріалів, графік виконання робіт, накази на відрядження.

Суд виходить із того, що одним із способів здійснення податкового контролю є ведення обліку платників податків та інформаційно-аналітичне забезпечення діяльності контролюючих органів, яке є комплексом заходів, що координується центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику, щодо збору, опрацювання та використання інформації, необхідної для виконання покладених на контролюючі органи функцій (статті 62,71 ПК України).

Зібрана податкова інформація та результати її опрацювання використовуються для виконання покладених на контролюючі органи функцій та завдань, а також центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику, для формування та реалізації єдиної державної податкової та митної політики.

Ризик, відповідно до підпункту 14.1.221 пункту 14.1 статті 14 ПК України це ймовірність недекларування (неповного декларування) платником податків податкових зобов`язань, невиконання платником податків іншого законодавства, контроль за яким покладено на контролюючі органи.

Процедура зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування впроваджена з метою виконання функції податкового контролю, який здійснюється за діяльністю платників податку в цілому, та з метою перевірки додержання податкового законодавства при реєстрації в ЄРПН певно визначеної податкової накладної/розрахунку коригування.

При цьому, згідно із пунктом 2 Порядку №1165, ризик порушення норм податкового законодавства це ймовірність складення та надання податкової накладної/розрахунку коригування для реєстрації в Реєстрі з порушенням норм підпункту а або б пункту 185.1 статті 185, підпункту а або б пункту 187.1 статті 187, абзацу першого пунктів 201.1, 201.7, 201.10 статті 201 ПК України за наявності об`єктивних ознак неможливості здійснення операції з постачання товарів/послуг, дані про яку зазначено в такій податковій накладній/розрахунку коригування, та/або ймовірності уникнення платником ПДВ виконання свого податкового обов`язку.

З відзиву на позовну заяву ГУ ДПС у Дніпропетровській області вбачається, що позивача за рішенням Комісії ГУ ДФС у Дніпропетровській області внесено (включено) 05.04.2018 до переліку ризикових платників податку на підставі інформації, отриманої в межах Алгоритму дій.

Суд звертає увагу, що:

- на дату включення позивача до переліку ризикових діяли критерії ризиковості, які визначені листом від 21.03.2018 № 959/99-99-07-18;

- на дату зупинення реєстрації розрахунку коригування діяли критерії ризиковості, які визначені листом від 07.08.2019 № 1962/99-99-29-01-01.

Суд зауважує, що віднесення платника податків до переліку ризикових платників податків на підставі критеріїв ризиковості, визначених виключно листами Державної фіскальної служби України, є безпідставним, оскільки листи міністерств, інших органів виконавчої влади не є нормативно-правовими актами у розумінні статті 117 Конституції України, а тому не є джерелом права відповідно до статті 7 КАС України.

Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду від 02.04.2019 у справі № 822/1878/18 (ЄДРСР 80894116).

Відповідач 1, зупинивши реєстрацію розрахунку коригування до податкової накладної №6, запропонував платнику податків надати документи, необхідні для прийняття рішень про реєстрацію розрахунку коригування до податкової накладної у Реєстрі, без визначення переліку документів.

При цьому, перелік таких документів визначений пунктом 5 Порядку №520.

Платником податків до повідомлення №1 від 18.12.2020 року були надані контролюючому органу первинні документи на підтвердження реальності здійснення операцій по розрахунку коригування, копії яких також долучені до матеріалів справи.

Необхідно наголосити, що в надісланій позивачу квитанції про зупинення реєстрації розрахунку коригування до податкової накладної №6 не було зазначено вичерпного переліку документів, необхідних для прийняття рішення про реєстрацію ПН в ЄРПН.

У постанові Верховного Суду від 20.11.2019 у справі №826/9457/18 (ЄДРСР 85803891) зазначено, що надаючи правову оцінку прийнятим податковим органом рішенням, суди також повинні з`ясувати, чи містять вони конкретну інформацію щодо причин та підстав для їх прийняття, із зазначенням того, яких саме документів не надано та яких саме документів не вистачає для прийняття рішення про реєстрацію податкових накладних, як того вимагає форма рішення про реєстрацію або відмову в реєстрації ПН/РК в ЄРПН визначена Порядком.

Аналогічна правова позиція викладена в постановах Верховного Суду від 21.05.2019 у справах № 620/3556/18 (ЄДРСР 81857391), № 815/2791/18 (ЄДРСР 81858145), від 14.05.2019 у справі № 817/1356/18 (ЄДРСР 81727808), від 22.04.2019 у справі № 2040/5445/18 (ЄДРСР 81366622).

Здійснення моніторингу відповідності ПН/РК критеріям оцінки ступеня ризиків є превентивним заходом, спрямованим на убезпечення від безпідставного формування податкового кредиту за операціями, що не підтверджені первинними документами або підтверджені платником податку копіями документів, що складені з порушенням законодавства. Здійснення моніторингу не повинне підміняти за своїм змістом проведення податкових перевірок як способу реалізації владних управлінських функцій податкового органу.

Аналогічний висновок викладено у постановах Верховного Суду від 18.07.2019 у справі №1740/2004/18 (ЄДРСР 83105330), від 21.05.2019 у справі №0940/1240/18 (ЄДРСР 81858144), від 25.10.2019 у справі № 0340/1834/18 (ЄДРСР 85207548), від 12.11.2019 у справі № 816/2183/18 (ЄДРСР 85574619).

Відмовляючи у реєстрації розрахунку коригування до податкової накладної №6, відповідач 1 не зазначив, які конкретно документи не надані позивачем, поставив позивача у стан правової невизначеності. Відповідач 1 мав можливість підкреслити первинні документи серед наведених у такому рішенні (у встановленій формі), які були не надані платником податків. Проте вказані дії відповідачем не вчинені.

Як вже зазначалося, позивачем було подано скаргу щодо рішення про відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних та пояснення до скарги на відмову у реєстрації розрахунку коригування №2 від 19 грудня 2019 року. При цьому позивач також надав до скарги пояснення та копії додаткових документів, що обґрунтовують скаргу (додатки до скарги 82 шт).

Отже, в даному випадку суд зазначає, що використання податковим органом загального пункту щодо різновидів оцінки за критеріями ризику є неконкретизованим та призводить до необґрунтованого обмеження права платника податків бути обізнаним у моделюванні поведінки та таким, що не повідомлений про необхідність надання документів за вичерпним і зрозумілим переліком. Відмовляючи у реєстрації, відповідач 1 так і не вказав, які документи не були подані платником податків.

Невиконання податковим органом законодавчо встановлених вимог щодо змісту, форми, обґрунтованості та вмотивованості акта індивідуальної дії має наслідком визнання його протиправним.

Принцип обґрунтованості рішення вимагає від суб`єкта владних повноважень враховувати як обставини, на обов`язковість урахування яких прямо вказує закон, так і інші обставини, що мають значення у конкретній ситуації. Для цього він має ретельно зібрати і дослідити матеріали, що мають доказове значення у справі.

При цьому, суб`єкт владних повноважень повинен уникати прийняття невмотивованих висновків, обґрунтованих припущеннями та неперевіреними фактами, а не конкретними обставинами. Несприятливе для особи рішення повинно бути вмотивованим.

Враховуючи наведене вище, суд дійшов висновку, що оскаржуване позивачем рішення є протиправним та таким, що підлягає скасуванню.

Відповідно до частини другої ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України, в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Згідно з пп.14.1.60 п.14.1 ст.14 Податкового кодексу України, єдиний реєстр податкових накладних - реєстр відомостей щодо податкових накладних та розрахунків коригування, який ведеться центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну податкову та митну політику, в електронному вигляді згідно з наданими платниками податку на додану вартість електронними документами.

Відповідно до пп. 201.16.4. п. 201.16. ст. 201 Податкового кодексу України, податкова накладна/розрахунок коригування, реєстрацію якої в Єдиному реєстрі податкових накладних було зупинено, реєструється у день настання однієї із таких подій: а) прийнято рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних; б) набрало законної сили рішення суду про реєстрацію відповідної податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Згідно з 20 Порядку № 1246, у разі надходження до ДФС рішення суду про реєстрацію або скасування реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування, яке набрало законної сили, такі податкові накладні та/або розрахунки коригування реєструються після проведення перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку (крім абзацу десятого), або їх реєстрація скасовується. При цьому датою реєстрації або скасування реєстрації вважається день, зазначений в такому рішенні, або день набрання законної сили рішенням суду.

У зв`язку з наведеним, суд вважає, що наявні підстави для задоволення позовних вимог в частині зобов`язання Державної податкової служби України зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних розрахунок коригування датою його фактичного подання.

Суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні (стаття 90 КАС України).

Відповідно до ст. 9 КАС України, розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Згідно з частинами 1, 2 статті 77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Разом з тим, відповідачі як суб`єкти владних повноважень, не надали суду доказів на підтвердження правомірності рішення про відмову в реєстрації розрахунку коригування.

Таким чином, виходячи з меж заявлених позовних вимог, аналізу положень законодавства України та доказів, наявних в матеріалах справи, суд приходить до висновку, що позовні вимоги є обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню.

Відповідно до ч. 1 ст. 139 КАС України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Враховуючи те, що суд дійшов висновку про задоволення позовних вимог повністю, на користь позивача слід стягнути сплачений ним при поданні позовної заяви до суду судовий збір у сумі 2270,00 грн. за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у Дніпропетровській області як відокремленого підрозділу Державної податкової служби України та Державної податкової служби України пропорційно.

Керуючись ст. ст. 72-77, 139, 242-246, 250, 255, 257, 262 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ВИРІШИВ:

Адміністративний позов Приватного підприємства "Л.Д. Сервіс" до відповідача 1: Головного управління ДПС у Дніпропетровській області як відокремленого підрозділу Державної податкової служби України, відповідача 2: Державної податкової служби України про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії - задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати Рішення №2260256/21922502 від 23.12.2020 року Комісії Головного управління ДПС у Дніпропетровській області з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних про відмову у реєстрації розрахунку коригування №2 від 19.12.2019 року до податкової накладної №6 від 29.10.2019 року Приватного підприємства "Л.Д. Сервіс".

Зобов`язати Державну податкову службу України зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних розрахунок коригування №2 від 19.12.2019 року до податкової накладної №6 від 29.10.2019 року Приватного підприємства "Л.Д. Сервіс" датою його фактичного подання.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у Дніпропетровській області як відокремленого підрозділу Державної податкової служби України () на користь Приватного підприємства "Л.Д. Сервіс" () понесені судові витрати в сумі 1135,00 грн.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Державної податкової служби України () на користь Приватного підприємства "Л.Д. Сервіс" () понесені судові витрати в сумі 1135,00 грн.

Рішення суду набирає законної сили відповідно до ст. 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в порядку та у строки, встановлені ст. ст. 295, 297 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя (підпис) В.В. Кальник

Виготовлено з автоматизованої системи документообігу суду

Суддя В.В. Кальник

25.06.2021

Рішення не набрало законної сили 25 червня 2021 р.

Суддя В.В.Кальник