Справа № 340/2423/21
Суддя: О.А. Черниш
Дата ухвалення: 2021-07-13 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КІРОВОГРАДСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

13 липня 2021 року м. Кропивницький Справа № 340/2423/21

Кіровоградський окружний адміністративний суд у складі судді Черниш О.А.,

за участю секретаря судового засідання Бодюл М.В.,

розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу

позивач: Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Кіровоградській області (25015, м. Кропивницький, вул. Пашутінська, 1, )

представник: Яцула В.А.

відповідач: приватне підприємство "Ареал" (27444, Кіровоградська область, Знам`янський район, село Костянтинівка, вул. Матросова, 55а, )

про застосування заходів реагування у сфері державного нагляду (контролю), -

В С Т А Н О В И В :

Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Кіровоградській області (надалі ГУ ДСНС України у Кіровоградській області) звернулося до суду з позовом до приватного підприємства "Ареал" (надалі ПП "Ареал") про застосування заходів реагування у сфері державного нагляду (контролю).

Позов ГУ ДСНС України у Кіровоградській області мотивовано тим, що за результатами проведення планового заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання ПП "Ареал" вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки у приміщенні будинку садівника, що розташований за адресою: АДРЕСА_1 , виявлені порушення, про що складено акт №16 від 26.02.2021 року. У зв`язку з тим, що вказані порушення створюють загрозу життю та здоров`ю людей, позивач на підставі цього акту просить суд застосувати заходи реагування у сфері державного нагляду (контролю) до ПП "Ареал" у вигляді зупинення роботи (експлуатації) приміщення будинку садівника, що розташоване за адресою: АДРЕСА_1 , шляхом заборони його використання (експлуатації) відповідачем та опечатування (опломбування) вхідних дверей до вказаної будівлі.

Ухвалою судді від 25.05.2021 року відкрито спрощене позовне провадження у справі за вказаним позовом та призначено судове засідання для розгляду справи по суті, відповідачу встановлено порядок та строки для подання відзиву на позов.

Відповідач відзив на позовну заяву не подав, у судові засідання його представник не з`явився.

Розглянувши справу в порядку спрощеного провадження, дослідивши надані докази, суд установив такі обставини та дійшов до таких висновків.

Приватне підприємство "Ареал" з 24.06.2004 року зареєстроване як юридична особа, основним видом його економічної діяльності є вирощування зернових культур (крім рису), бобових культур і насіння олійних культур. (а.с. 38)

На праві приватної власності відповідачу належить нерухоме майно - нежитлове приміщення площею 684,1 кв.м. (будинок садівника літ. ІІІ з підвалом літ ІІІ-1 та прибудовою літ ІУ, має господарсько-побутові будівлі та споруди: сарай літ. УІІІ, вбиральню літ. ІХ), розташоване за адресою: АДРЕСА_1 . Вказане приміщення використовується ПП "Ареал" у господарській діяльності як адміністративна будівля підприємства. (а.с. 13 - 16)

Відповідач як суб`єкт господарювання віднесений до високого ступеня ризику від провадження господарської діяльності у сфері техногенної та пожежної безпеки за Критеріями, затвердженими постановою Кабінету Міністрів України від 05.09.2018 року №715 "Про затвердження критеріїв, за якими оцінюється ступінь ризику від провадження господарської діяльності та визначається періодичність здійснення планових заходів державного нагляду (контролю) у сфері техногенної та пожежної безпеки Державною службою з надзвичайних ситуацій".

Наказом Знам`янського міськрайонного відділу УДСНС України у Кіровоградській області №43 від 16.12.2020 року "Про проведення перевірок об`єктів різних форм власності" призначено проведення планового заходу державного нагляду (контролю) у сфері техногенної та пожежної безпеки ПП "Ареал" на об`єкті, розташованому за адресою: АДРЕСА_1 . (а.с. 17)

Посадовою особою Знам`янського міськрайонного відділу УДСНС України у Кіровоградській області на підставі посвідчення на проведення заходу державного нагляду (контролю) №3/8 від 02.02.2021 року проведено перевірку приміщення ПП "Ареал", що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , за результатами чого складено акт №16 від 26.02.2021 року проведення планового заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки. (а.с. 20 - 28)

В акті №16 від 26.02.2021 року зафіксовані такі порушення:

- дерев`яні елементи горищного покриття (крокви, лати) не оброблено засобами вогнезахисту, які забезпечують І групу вогнезахисної ефективності (пункти 2.5 та 2.6 глави 2 розділу III Правил пожежної безпеки в Україні);

- приміщення не обладнано системою протипожежного захисту (системою пожежної сигналізації) (пункт 1.2 глави 1 розділу V Правил пожежної безпеки в Україні; пункт 4.1 таблиці А1 додатка А ДБН В.2.5-56:2014);

- електрощити, групові електрощитки не оснащено схемою підключення споживачів з пояснювальними написами і вказаним значенням номінального струму апарата захисту (плавкої вставки) (пункт 1.16 глави 1 розділу IV Правил пожежної безпеки в Україні);

- особою, відповідальною за пожежну безпеку на об`єкті, не забезпечено ведення журналу обліку вогнегасників відповідно затвердженої форми (наказ МВС України №25 від 15.01.2018 року);

- приміщення будівлі не забезпечено відповідними знаками безпеки. Знаки безпеки, їх кількість, а також місця їх встановлення повинні відповідати ДСТУ 180 6309:2007 "Протипожежний захист. Знаки безпеки. Форма та колір" (180 6309:1987, ГОТ) та ГОСТ 12.4.026-76 "ССБТ. Цвета сигнальные и знаки безопасности" (пункт 8 розділу II Правил пожежної безпеки в Україні);

- приміщення кабінету директора та їдальні в будинку садівника не забезпечено інструкціями про заходи пожежної безпеки (пункт 4 розділу II Правил пожежної безпеки в Україні);

- допускається експлуатація пошкодженими електророзетками в приміщеннях голови наглядової ради та харчоблоку в будинку садівника (пункт 1.18 глави 1 розділу IV Правил пожежної безпеки в Україні);

- вимикач в приміщенні вестибюлю будинку садівника не встановлено на негорючу основу (конструкції) або з підкладанням під них суцільного негорючого матеріалу, що виступає за габарити апарата не менше ніж на 0,01 метра (пункт 1.17 глави 1 розділу IV Правил пожежної безпеки в Україні);

- приміщення кабінету директора, в якому розміщено оргтехніку, не забезпечено переносним газовим вогнегасником ВВК-1,4 чи ВВК-2 (пункт 3.6 глави 3 розділу V Правил пожежної безпеки в Україні; пункт 6 розділу VI Правил експлуатації та типових норм належності);

- працюючий персонал не забезпечено засобами індивідуального захисту органів дихання (підпункт 2 пункту 1 статті 20 КЦЗУ; пункт 2 постанови Кабінету Міністрів України №1200 від 19.08.2002 року; пункт 2 розділу III Правил технічної безпеки);

- особами керівного складу та фахівцями, діяльність яких пов`язана з організацією і здійсненням заходів з питань цивільного захисту, не пройдено функціональне навчання (підпункт 8 пункту 1 статті 20, стаття 91 КЦЗУ; пункти 7, 10, 11 постанови Кабінету Міністрів України №819 від 23.10.2013 року);

- не розпочато роботу підприємства шляхом подання декларації відповідності матеріально-технічної бази суб`єкта господарювання вимогам законодавства з питань пожежної безпеки до державного адміністратора у порядку, визначеному постановою Кабінету Міністрів України №440 від 05.06.2013 року.

Примірник цього акту перевірки 26.02.2021 року вручений директору ПП "Ареал" ОСОБА_1 та підписаний нею без зауважень. (а.с. 28)

З метою усунення виявлених порушень посадовою особою Знам`янського міськрайонного відділу УДСНС України у Кіровоградській області 26.02.2021 року директору ПП "Ареал" ОСОБА_1 також видано припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки.

У зв`язку з наявністю порушень, які створюють загрозу життю та здоров`ю людей та які зафіксовані в акті перевірки №16 від 26.02.2021 року, позивач як територіальний орган Державної служби України з надзвичайних ситуацій 20.05.2021 року звернувся до суду з цим позовом про застосування до відповідача заходів реагування у сфері державного нагляду (контролю), які можуть бути застосовані виключно за рішенням суду.

Вирішуючи спір, суд виходив з того, що правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов`язки та відповідальність суб`єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) визначає Закон України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності".

Відповідно до абзацу 2 статті 1 цього Закону державний нагляд (контроль) - діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, місцевих державних адміністрацій, органів місцевого самоврядування (далі - органи державного нагляду (контролю)) в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб`єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, допустимого рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища.

Згідно зі статтею 47 Кодексу цивільного захисту України державний нагляд (контроль) з питань цивільного захисту здійснюється за додержанням та виконанням вимог законодавства у сферах техногенної та пожежної безпеки, захисту населення і територій від надзвичайних ситуацій природного і техногенного характеру, за діяльністю аварійно-рятувальних служб, а також у сфері промислової безпеки та гірничого нагляду, поводження з радіоактивними відходами відповідно до Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності", цього Кодексу та інших законодавчих актів.

Частинами 1, 2 статті 64 Кодексу цивільного захисту України передбачено, що центральний орган виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, уповноважений організовувати та здійснювати державний нагляд (контроль) щодо виконання вимог законів та інших нормативно-правових актів з питань техногенної та пожежної безпеки, цивільного захисту і діяльності аварійно-рятувальних служб. Центральний орган виконавчої влади, який здійснює нагляд (контроль) у сфері техногенної та пожежної безпеки, реалізує повноваження безпосередньо і через свої територіальні органи в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві та Севастополі, районах, районах у містах, містах обласного, республіканського (Автономної Республіки Крим) значення.

Згідно з частиною 1 статті 67 Кодексу цивільного захисту України до повноважень центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, належить, зокрема: 1) здійснення державного нагляду (контролю) у сфері техногенної та пожежної безпеки, цивільного захисту щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства органами та суб`єктами господарювання, аварійно-рятувальними службами, зазначеними у статті 65 цього Кодексу; 11) складення актів перевірок, приписів про усунення порушень вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки у разі виявлення таких порушень; 12) звернення до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, експлуатації будівель, об`єктів, споруд, цехів, дільниць, а також машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, зупинення проведення робіт, у тому числі будівельно-монтажних, випуску і реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту, надання послуг, якщо ці порушення створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей.

Постановою Кабінету Міністрів України від 16.12.2015 року №1052 затверджено Положення про Державну службу України з надзвичайних ситуацій, відповідно до якого Державна служба України з надзвичайних ситуацій (ДСНС) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра внутрішніх справ і який реалізує державну політику у сфері цивільного захисту, захисту населення і територій від надзвичайних ситуацій та запобігання їх виникненню, ліквідації наслідків надзвичайних ситуацій, рятувальної справи, гасіння пожеж, пожежної та техногенної безпеки, діяльності аварійно-рятувальних служб, а також гідрометеорологічної діяльності.

ДСНС здійснює свої повноваження безпосередньо і через утворені в установленому порядку територіальні органи. (п.7 цього Положення).

Згідно з частинами 1, 3 статті 20 Кодексу цивільного захисту України до завдань і обов`язків суб`єктів господарювання у сфері цивільного захисту належить зокрема: забезпечення виконання заходів у сфері цивільного захисту на об`єктах суб`єкта господарювання; забезпечення виконання вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, а також виконання вимог приписів, постанов та розпоряджень центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки.

Громадяни України, іноземці та особи без громадянства, які здійснюють господарську діяльність та зареєстровані відповідно до Закону як підприємці, виконують заходи цивільного захисту особисто.

Відповідно до статті 51 Кодексу цивільного захисту України діяльність із забезпечення техногенної безпеки є складовою виробничої, експлуатаційної та іншої діяльності відповідних посадових осіб і працівників підприємств, установ, організацій. Ця вимога відображається у відповідних статутах або положеннях. Забезпечення техногенної безпеки суб`єкта господарювання покладається на його керівника. Забезпечення техногенної безпеки в жилих приміщеннях державного, комунального, приватного житлового фонду, фонду житлово-будівельних кооперативів покладається на житлово-експлуатаційні організації, квартиронаймачів та власників квартир, а в жилих будинках приватного житлового фонду - на їх власників або наймачів, якщо це обумовлено договором найму.

Статтею 55 Кодексу цивільного захисту України передбачено, що діяльність із забезпечення пожежної безпеки є складовою виробничої та іншої діяльності посадових осіб і працівників підприємств, установ та організацій. Зазначена вимога відображається у трудових договорах (контрактах), статутах та положеннях. Забезпечення пожежної безпеки суб`єкта господарювання покладається на власників та керівників таких суб`єктів господарювання. Обов`язок із забезпечення пожежної безпеки в жилих приміщеннях державного, комунального, громадського житлового фонду, фонду житлово-будівельних кооперативів покладається на квартиронаймачів і власників квартир, а в жилих приміщеннях приватного житлового фонду та інших спорудах, приватних житлових будинках садибного типу, дачних і садових будинках з господарськими спорудами та будівлями - на їх власників або наймачів, якщо це обумовлено договором найму.

Згідно з частинами 1, 3 статті 246 Господарського кодексу України здійснення будь-якої господарської діяльності, що загрожує життю і здоров`ю людей або становить підвищену небезпеку для довкілля, забороняється. Підстави і порядок обмеження та зупинення діяльності суб`єктів господарювання, а також повноваження уповноважених органів приймати відповідні рішення встановлюються законом.

У статті 68 Кодексу цивільного захисту України передбачені санкції за порушення вимог законодавства з питань техногенної та пожежної безпеки.

Відповідно до частин 1, 2, 3 статті 68 Кодексу цивільного захисту України посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, у разі порушення вимог законодавства з питань техногенної та пожежної безпеки, у тому числі невиконання їх законних вимог, зобов`язані застосовувати санкції, визначені законом.

У разі встановлення порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створює загрозу життю та здоров`ю людей, посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки, звертаються до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, споруд, окремих приміщень, випуску та реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту у порядку, встановленому законом.

Приписи, постанови, розпорядження центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, щодо усунення порушень встановлених законодавством вимог з питань техногенної та пожежної безпеки можуть бути оскаржені до суду в установлений законом строк.

Підстави для зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів передбачені статтю 70 Кодексу цивільного захисту України.

Згідно з частиною 1 статті 70 Кодексу цивільного захисту України підставою для звернення центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів є: 1) недотримання вимог пожежної безпеки, визначених цим Кодексом, іншими нормативно-правовими актами, стандартами, нормами і правилами; 2) порушення вимог пожежної безпеки, передбачених стандартами, нормами і правилами, під час будівництва приміщень, будівель та споруд виробничого призначення; 3) випуск і реалізація вибухопожежонебезпечної продукції та продукції протипожежного призначення з відхиленням від стандартів чи технічних умов або без даних щодо відповідності такої продукції вимогам пожежної безпеки; 4) нездійснення заходів щодо захисту персоналу від шкідливого впливу ймовірних надзвичайних ситуацій; 5) відсутність на виробництвах, на яких застосовуються небезпечні речовини, паспортів (формулярів) на обладнання та апаратуру або систем із забезпечення їх безперебійної (безаварійної) роботи; 6) невідповідність кількості засобів індивідуального захисту органів дихання від небезпечних хімічних речовин нормам забезпечення ними працівників суб`єкта господарювання, їх непридатність або відсутність; 7) порушення правил поводження з небезпечними речовинами; 8) відсутність або непридатність до використання засобів індивідуального захисту в осіб, які здійснюють обслуговування потенційно небезпечних об`єктів або об`єктів підвищеної небезпеки, а також в осіб, участь яких у ліквідації наслідків надзвичайної ситуації передбачена планом локалізації і ліквідації наслідків аварій; 9) відсутність на об`єкті підвищеної небезпеки диспетчерської служби або її неготовність до виконання покладених на неї завдань, у тому числі через відсутність відповідних документів, приладів, обладнання або засобів індивідуального захисту; 10) неготовність до використання за призначенням аварійно-рятувальної техніки, засобів цивільного захисту, а також обладнання, призначеного для забезпечення безпеки суб`єктів господарювання; 11) проведення робіт з будівництва будинків та споруд, розміщення інших небезпечних об`єктів, інженерних і транспортних комунікацій, які порушують встановлений законодавством з питань техногенної безпеки порядок їх проведення або проведення яких створює загрозу безпеці населення, суб`єктам господарювання, обладнанню та майну, що в них перебувають.

Частиною 2 статті 70 Кодексу цивільного захисту України передбачено, що повне або часткове зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, виконання робіт, надання послуг здійснюється виключно за рішенням адміністративного суду.

Згідно з частиною 5 статті 4 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" виробництво (виготовлення) або реалізація продукції, виконання робіт, надання послуг суб`єктами господарювання можуть бути зупинені повністю або частково виключно за рішенням суду.

Відновлення виробництва (виготовлення) або реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг суб`єктами господарювання після призупинення можливе з моменту отримання органом державного нагляду (контролю), який ініціював призупинення, повідомлення суб`єкта господарювання про усунення ним усіх встановлених судом порушень.

Відповідно до частин 7, 11 статті 7 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" на підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду. У разі необхідності вжиття інших заходів реагування орган державного нагляду (контролю) протягом п`яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу.

У разі виконання в повному обсязі та у встановлений строк припису, розпорядження, рішення, іншого розпорядчого документа про усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу нагляду (контролю), фінансові та адміністративні санкції, заходи реагування до суб`єкта господарювання, його посадових осіб не застосовуються.

Відтак, позивач як територіальний орган Державної служби України з надзвичайних ситуацій у разі виявлення порушень вимог законодавства з питань техногенної та пожежної безпеки, що створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей, вправі ініціювати повне або часткове зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг суб`єктами господарювання, а також повне або часткове зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів.

Суд зазначає, що за своєю правовою природою обмеження або зупинення діяльності суб`єкта господарювання є видом господарських санкцій (адміністративно-господарськими санкціями), які є правовим засобом відповідальності у сфері господарювання. (ст.ст. 216, 217, 238, 239, 246 Господарського кодексу України).

Частинами 1, 2 статті 216 Господарського кодексу України установлено, що учасники господарських відносин несуть господарсько-правову відповідальність за правопорушення у сфері господарювання шляхом застосування до правопорушників господарських санкцій на підставах і в порядку, передбачених цим Кодексом, іншими законами та договором. Застосування господарських санкцій повинно гарантувати захист прав і законних інтересів громадян, організацій та держави, в тому числі відшкодування збитків учасникам господарських відносин, завданих внаслідок правопорушення, та забезпечувати правопорядок у сфері господарювання.

Відповідно до статті 239 Господарського кодексу України за порушення встановлених законодавчими актами правил здійснення господарської діяльності до суб`єктів господарювання можуть бути застосовані уповноваженими органами державної влади або органами місцевого самоврядування адміністративно-господарські санкції, тобто заходи організаційно-правового або майнового характеру, спрямовані на припинення правопорушення суб`єкта господарювання та ліквідацію його наслідків. Види адміністративно-господарських санкцій, умови та порядок їх застосування визначаються цим Кодексом, іншими законодавчими актами. Адміністративно-господарські санкції можуть бути встановлені виключно законами.

Згідно з частиною 1 статті 218 Господарського кодексу України підставою господарсько-правової відповідальності учасника господарських відносин є вчинене ним правопорушення у сфері господарювання.

Частиною 2 статті 218 Господарського кодексу України установлено, що учасник господарських відносин відповідає за порушення правил здійснення господарської діяльності, якщо не доведе, що ним вжито усіх залежних від нього заходів для недопущення господарського правопорушення. У разі якщо інше не передбачено законом або договором, суб`єкт господарювання за порушення господарського зобов`язання несе господарсько-правову відповідальність, якщо не доведе, що належне виконання зобов`язання виявилося неможливим внаслідок дії непереборної сили, тобто надзвичайних і невідворотних обставин за даних умов здійснення господарської діяльності. Не вважаються такими обставинами, зокрема, порушення зобов`язань контрагентами правопорушника, відсутність на ринку потрібних для виконання зобов`язання товарів, відсутність у боржника необхідних коштів.

Як свідчать матеріали справи, за результатами здійснення позивачем у лютому 2021 року планового заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання ПП "Ареал" вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки у приміщеннях належного відповідачу будинку садівника, що розташований за адресою: АДРЕСА_1 , виявлені численні порушення вимог техногенної та пожежної безпеки.

У червні 2021 року позивач провів позаплановий захід державного нагляду (контролю) щодо додержання ПП "Ареал" вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, про що складено акт №114 від 15.06.2021 року. Цим актом встановлено, що відповідач виявлені позивачем порушення вимог техногенної та пожежної безпеки не усунув.

У пункті 33 частини 1 статті 2 Кодексу цивільного захисту України визначено, що пожежна безпека - відсутність неприпустимого ризику виникнення і розвитку пожеж та пов`язаної з ними можливості завдання шкоди живим істотам, матеріальним цінностям і довкіллю.

Наказом Міністерства внутрішніх справ України від 30.12.2014 року №1417, зареєстрованим у Міністерстві юстиції України 05.03.2015 року за № 252/26697, затверджено Правила пожежної безпеки в Україні, які встановлюють загальні вимоги з пожежної безпеки до будівель, споруд різного призначення та прилеглих до них територій, іншого нерухомого майна, обладнання, устаткування, що експлуатуються, будівельних майданчиків, а також під час проведення робіт з будівництва, реконструкції, реставрації, капітального ремонту, технічного переоснащення будівель та споруд (далі - об`єкт). Ці Правила є обов`язковими для виконання суб`єктами господарювання, органами державної влади, органами місцевого самоврядування (далі - підприємства), громадянами України, іноземцями та особами без громадянства, які перебувають в Україні на законних підставах.

Відповідно до пункту 4 розділу І Правил пожежної безпеки в Україні пожежна безпека повинна забезпечуватися шляхом проведення організаційних заходів та технічних засобів, спрямованих на запобігання пожежам, забезпечення безпеки людей, зниження можливих майнових втрат і зменшення негативних екологічних наслідків у разі їх виникнення, створення умов для успішного гасіння пожеж.

Суд вважає, що виявлені позивачем порушення правил техногенної та пожежної безпеки та невжиття відповідачем заходів щодо їх усунення пов`язані з ризиком настання реальної загрози життю та здоров`ю людей, зокрема працівників ПП "Ареал", які перебувають у цьому приміщенні.

Суд зазначає, що через непроведення вогнезахисного обробляння дерев`яних конструкцій горищного приміщення не забезпечено належний рівень вогнестійкості конструкції будівель, що у разі пожежі може призвести до їх руйнування та швидкого розповсюдження вогню. Відсутність в будівлі системи протипожежного захисту також пов`язана з ризиком настання реальної загрози життю та здоров`ю людей від пожежі та є обставиною, що може перешкоджати завчасному виявленню пожежі, повідомленню (оповіщенню) людей про пожежу, а також оперативній евакуації людей на ранній стадії виявлення пожежі.

Такий висновок відповідає правовій позиції, наведеній у постановах Верховного Суду від 19.02.2020 року у справі №804/5713/16, від 09.07.2020 року у справі №640/18916/18, від 29.07.2020 року у справі №160/1903/19 від 10.09.2020 року у справі №620/1857/19 щодо оцінки цих порушень вимог пожежної безпеки як таких, що об`єктивно створюють загрозу життю та здоров`ю людей, можуть призвести до тяжких наслідків та є підставою для застосування за рішенням суду заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств та об`єктів.

Верховний Суд у постановах від 23.12.2019 року у справі №804/8378/17, від 26.06.2020 року у справі №620/1860/19 сформулював правовий висновок, згідно з яким захід реагування у вигляді повного зупинення будівництва (робіт) є виключним заходом, обрання якого є можливим у разі, якщо виявлені порушення реально створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей. При обранні такого заходу реагування, позивачем як суб`єктом владних повноважень, і судом, відповідно, мають враховуватися принцип співмірності обраного заходу реагування тим порушенням, які виникли та тим, які залишилися не усунутими на час розгляду справи, а також дотримання справедливого балансу між інтересами відповідача і публічними інтересами.

За правовою позицією, висловленою у постановах Верховного Суду від 09.07.2020 року у справі №640/18916/18, від 16.09.2020 року у справі 826/13931/15, застосування заходів реагування у сфері державного нагляду (контролю) є необхідним оперативним та превентивним способом впливу на порушника з метою усунення існування загрози життю та здоров`ю людей. Застосування таких заходів обумовлюється виключно наявністю підстав, передбачених статтею 70 Кодексу цивільного захисту України, зокрема, фактом недотримання вимог пожежної безпеки. Такий захід реагування як повне зупинення роботи будівлі є превентивним заходом, який спрямований на недопущення існування невиправданого ризику виникнення надзвичайних ситуацій, а часткове усунення відповідачем порушень не свідчить про усунення ризиків завдання шкоди життю і здоров`ю людей.

У ході судового розгляду справи доведено, що приміщення будинку садівника, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , яке використовується як адміністративна будівля підприємства, наразі експлуатується ПП "Ареал" з порушеннями вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки. Відповідачем не надано доказів того, що ці порушення усунуті. Подальша експлуатація вказаного приміщення, яке використовуються у господарській діяльності, що належить до високого ступеня ризику, із порушенням вимог у сфері техногенної та пожежної безпеки створює загрозу життю та здоров`ю людей.

Отже до відповідача як до суб`єкта господарювання повинні бути застосовані адміністративно-господарські санкції, спрямовані на припинення правопорушення та ліквідацію його наслідків, у вигляді зупинення експлуатації об`єкту, що експлуатується з порушеннями вимог у сфері техногенної та пожежної безпеки.

Відтак позов ГУ ДСНС України у Кіровоградській області про застосування заходів реагування у сфері державного нагляду (контролю) про заборону використання (експлуатації) цього об`єкту до повного усунення порушень слід задовольнити.

Суд зазначає, що застосований захід реагування має тимчасовий характер. Відновлення роботи цього об`єкту можливе з моменту отримання позивачем повідомлення відповідача про усунення ним усіх установлених судом порушень.

Відповідно до частини 2 статті 139 КАС України при задоволенні позову суб`єкта владних повноважень з відповідача стягуються виключно судові витрати суб`єкта владних повноважень, пов`язані із залученням свідків та проведенням експертиз. Такі судові витрати позивачем у даній справі не понесені.

Керуючись статтями 9, 90, 139, 242-246, 250, 251, 255, 262, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

В И Р І Ш И В :

Адміністративний позов Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Кіровоградській області задовольнити.

Застосувати до приватного підприємства "Ареал" заходи реагування у сфері державного нагляду (контролю) у вигляді зупинення експлуатації приміщень будинку садівника, що знаходиться за адресою: Кіровоградська область, Знам`янський район, с. Костянтинівка, вул. Матросова, 55а, до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, встановлених судом.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення суду може бути оскаржене до Третього апеляційного адміністративного суду, шляхом подачі апеляційної скарги через Кіровоградський окружний адміністративний суд, у 30-денний строк, установлений статтею 295 КАС України.

Суддя Кіровоградського окружного

адміністративного суду О.А. Черниш