Справа № 240/19979/20
Суддя: Григорович П.О.
Дата ухвалення: 2021-07-14 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

14 липня 2021 року м. Київ № 240/19979/20

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі судді Григоровича П.О., ознайомившись із позовною заявою і доданими до неї матеріалами

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «УКР КАП ТРЕЙД»
доКиївської митниці Держмитслужби
про визнання протиправним та скасування рішення,
В С Т А Н О В И В:

Товариство з обмеженою відповідальністю «УКР КАП ТРЕЙД» 28.12.2020 звернулось до Житомирського окружного адміністративного суду з даним позовом, якому просить:

- визнати протиправним та скасувати рішення Київської митниці Держмитслужби від 01.10.2020 № UA100000/2020/300234/2 про коригування митної вартості товару.

Ухвалою Житомирського окружного адміністративного суду від 24.11.2020 адміністративну справу № 240/19979/20 передано на розгляд до Окружного адміністративного суду міста Києва.

Відповідно до витягу з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями Окружного адміністративного суду міста Києва від 28.12.2020, дану справу розподілено на суддю Григоровича П.О.

Ухвалою Сьомого апеляційного адміністративного суду від 19.01.2021 витребувано з Окружного адміністративного суду міста Києва адміністративну справу № 240/19979/20.

08.02.2021 адміністративну справу № 240/19979/20 направлено до Сьомого апеляційного адміністративного суду.

02.06.2021 справа № 240/19979/20 повернулась до Окружного адміністративного суду міста Києва.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 14.07.2021 справу № 240/19979/20 прийнято до провадження.

За змістом пункту 3 частини першої статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) Суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам статей 160, 161, 172 КАС України.

По-перше, відповідно до частини третьої статті 161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до частин першої та другої статті 9 Закону України «Про судовий збір» судовий збір сплачується за місцем розгляду справи та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України.

Суд перед відкриттям (порушенням) провадження у справі, прийняттям до розгляду заяв (скарг) перевіряє зарахування судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України.

Додане до позовної заяви платіжне доручення № 896 від 13.11.2020 не приймається судом до уваги як доказ сплати судового збору, адже за вказаним платіжним документом судовий збір сплачений на користь іншого суду - Житомирського окружного адміністративного суду.

Як вбачається з матеріалів позовної заяви, позивачем заявлено позовну вимогу майнового характеру.

З цього, відповідно до пункту 1 частини третьої статті 4 Закону України «Про судовий збір» розмір ставки судового збору за подання до адміністративного суду адміністративного позову майнового характеру, який подано суб`єктом владних повноважень, юридичною особою становить 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 10 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно з пунктом 24 частини першої статті 4 КАС України, розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб - розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб, який вираховується станом на 1 січня календарного року, в якому подається відповідна заява або скарга, вчиняється процесуальна дія чи ухвалюється судове рішення.

Відповідно до Закону України "Про Державний бюджет України на 2020 рік", установлено прожитковий мінімум для працездатних осіб: з 01.01.2020 у розмірі 2 102,00 грн.

В той же час відповідно до правової позиції викладеної у постанові Верховного Суду у складі судової палати з розгляду справ щодо податків, зборів та інших обов`язкових платежів Касаційного адміністративного суду від 16.03.2020 у справі № 1.380.2019.001962 (адміністративне провадження № К/9901/30593/19), при оскарженні рішення про коригування митної вартості товарів ціною позову у розумінні підпункту 1 пункту 3 частини другої статті 4 Закону № 3674-VI є різниця митних платежів, що підлягали сплаті із врахуванням митної вартості, розрахованої декларантом, та митної вартості, розрахованої митним органом в оскаржуваному рішенні.

Позовна заява і додані документи до неї позбавляють суд можливості встановити різницю між сумою митних платежів, що сплачені і підлягають сплаті на підставі рішення про коригування митної вартості товарів.

По-друге, згідно частини другої статті 160 КАС України позовна заява подається в письмовій формі позивачем або особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб.

Відповідно до частини першої статті 55 КАС України третя особа в адміністративній справі, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь у судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника.

Згідно із частини першої статті 57 КАС України представником у суді може бути адвокат або законний представник.

Частиною четвертою статті 59 КАС України визначено, що повноваження адвоката як представника підтверджуються довіреністю або ордером, виданим відповідно до Закону України "Про адвокатуру і адвокатську діяльність" (далі також - ЗУ "Про адвокатуру і адвокатську діяльність").

Оригінали документів, зазначених у цій статті, копії з них, засвідчені суддею, або копії з них, засвідчені у визначеному законом порядку, приєднуються до матеріалів справи (частина шоста цієї статті).

Відповідно до частини першої статті 6 ЗУ "Про адвокатуру і адвокатську діяльність" адвокатом може бути фізична особа, яка отримала свідоцтво про право на заняття адвокатською діяльністю.

Відповідно до частини першої статті 26 ЗУ "Про адвокатуру і адвокатську діяльність" підставою для здійснення адвокатської діяльності є, зокрема, ордер або довіреність.

Зокрема, ордер - письмовий документ, що у випадках, встановлених цим Законом та іншими законами України, посвідчує повноваження адвоката на надання правової допомоги. Ордер видається адвокатом, адвокатським бюро або адвокатським об`єднанням та повинен містити підпис адвоката (частина друга цієї статті).

Враховуючи викладене, сторона у справі має право на звернення до суду через представника лише на підставі документа, що посвідчує його повноваження у визначеному законодавством порядку.

Таким чином, повноваження представника позивача, яким є адвокат, повинні бути підтверджені довіреністю або ордером, виданим відповідно до ЗУ "Про адвокатуру і адвокатську діяльність". Позовну заяву від імені Товариства з обмеженою відповідальністю «УКР КАП ТРЕЙД» підписано адвокатом Касянчук Сергієм Вікторовичем.

До позовної заяви додано ордер на підтвердження повноважень останнього. Проте, зміст наданої копії ордеру не відповідає встановленим вимогам.

Так, відносно зазначення в ордері назви органу, в якому надається правова допомога, слід зазначити наступне.

Згідно пункту 2 частини першої статті 20 ЗУ "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" під час здійснення адвокатської діяльності адвокат має право вчиняти будь-які дії, не заборонені законом, правилами адвокатської етики та договором про надання правової допомоги, необхідні для належного виконання договору про надання правової допомоги, зокрема: представляти і захищати права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб у суді, органах державної влади та органах місцевого самоврядування, на підприємствах, в установах, організаціях незалежно від форми власності, громадських об`єднаннях, перед громадянами, посадовими і службовими особами, до повноважень яких належить вирішення відповідних питань в Україні та за її межами.

Відповідно до п/п 15.4 п. 15 Положення про ордер на надання правової допомоги та порядок ведення реєстру ордерів, затвердженого рішенням Ради адвокатів України від 17.12.2012 № 36 (далі - Положення), ордер містить наступні реквізити: назву органу, у якому надається правова допомога адвокатом із зазначенням, у випадку необхідності, виду адвокатської діяльності, відповідно до статті 19 Закону "Про адвокатуру та адвокатську діяльність".

В контексті наведеного слід додати, що відповідно до ч. 1 ст. 16 Закону України "Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань" найменування юридичної особи повинно містити інформацію про її організаційно-правову форму (крім державних органів, органів місцевого самоврядування, органів влади Автономної Республіки Крим, державних, комунальних організацій, закладів, установ, а також випадку, передбаченого абзацом другим цієї частини) та назву.

Назва юридичної особи може складатися з власної назви юридичної особи, а також містити інформацію про мету діяльності, вид, спосіб утворення, залежність юридичної особи та інші відомості згідно з вимогами до найменування окремих організаційно-правових форм юридичних осіб, установленими Цивільним, Господарським кодексами України та цим Законом (частина третя статті 16 зазначеного Закону).

З аналізу вказаних норм вбачається, що законодавцем чітко відокремлені суди, як такі що окремо ідентифікуються та зазначаються у графі "назва органу, в якому надається правова допомога" ордеру на надання правової допомоги.

При цьому, сукупність наведених норм вочевидь зумовлює необхідність ідентифікації суду із зазначення власної назви юридичної особи публічного права - власної назви певного суду.

В той же час, зі змісту наданого представником позивача ордеру вбачається, що в графі "назва органу" зазначено "Житомирський окружний адміністративний суд", натомість всупереч наведеному та вимогам п/п 15.4 п. 15 Положення, не зазначено назви відповідного органу до якого представник позивача звернувся в інтересах останнього з позовною заявою, а саме Окружного адміністративного суду міста Києва, а відтак не підтверджено повноважень діяти саме в Окружному адміністративному суді міста Києва.

Наведене вказує на те, що ордер не відповідає встановленим вимогам та не є юридично значимим документом для цілей підтвердження повноважень адвоката діяти в Окружному адміністративному суді міста Києва в якості представника позивача.

Відповідно до частини першої статті 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи викладене, суд дійшов висновку про наявність підстав для залишення позовної заяви без руху.

Для усунення недоліків позовної заяви, позивачу необхідно подати до суду заяву на усунення недоліків позовної заяви із зазначенням номера справи, до якої долучити:

1) розрахунок митних платежів, що були здійсненні первісно декларантом та розрахунок митних платежів розрахованих на підставі оскаржуваного рішення;

2) документ про сплату судового збору за наступними реквізитами (з 01.01.2021): отримувач коштів: ГУК у м.Києві/Печерс.р-н/22030101, код отримувача (код ЄДРПОУ): 37993783, банк отримувача: Казначейство України (ел. адм. подат.), код банку отримувача (МФО): 899998, рахунок отримувача: UA4026007, код класифікації доходів бюджету: 22030101, призначення платежу: «*;101;__________ (код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків - фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків і має відповідну відмітку у паспорті); Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Окружний адміністративний суд міста Києва»;

3) ордер на підтвердження повноважень адвоката Касянчука Сергія Вікторовича діяти в Окружному адміністративному суді міста Києва в якості представника Товариства з обмеженою відповідальністю «УКР КАП ТРЕЙД».

Керуючись статтями 160, 161, 169 Кодексу адміністративного судочинства України, Окружний адміністративний суд міста Києва, -

У Х В А Л И В:

Залишити позовну заяву без руху.

Встановити позивачу п`ятиденний строк з дня отримання ухвали про залишення позовної заяви без руху для усунення недоліків позовної заяви.

Попередити позивача про наслідки недотримання вимог ухвали про залишення позовної заяви без руху, передбачені частиною четвертою статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України, за якою позовна заява повертається позивачеві, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк.

Ухвала, відповідно до частини другої статті 256 Кодексу адміністративного судочинства України, набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя П.О. Григорович