Справа № 520/7253/21
Суддя: Заічко О.В.
Дата ухвалення: 2021-07-13 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

13 липня 2021 року № 520/7253/21

Харківський окружний адміністративний суд у складі: головуючого - судді Заічко О.В., розглянувши у порядку спрощеного провадження в приміщенні суду в м. Харкові адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , рнокпп НОМЕР_1 ) до Департаменту патрульної поліції Національної поліції України (вул. Федора Ернста, буд. 3,м. Київ 48,03048, ), треті особи: начальник Департаменту патрульної поліції Національної поліції України полковник поліції Жуков Євгеній Олександрович (вул. Федора Ернста, буд. 3, м. Київ, 03048), Управління патрульної поліції України в Харківській області Департаменту патрульної поліції Національної поліції України (вул. Шевченка, б. 315 А, м. Харків, 61033) про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на посаді, стягнення середнього грошового забезпечення за час вимушеного прогулу, -

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з позовом, в якому просить суд:

- визнати протиправним та скасувати наказ Департаменту патрульної поліції «Про застосування до працівників управління патрульної поліції в Харківській області Департаменту патрульної поліції дисциплінарного стягнення» від 18.09.2019 року № 643 в частині застосування дисциплінарного стягнення у виді звільнення зі служби в поліції сержанта поліції ОСОБА_1 , поліцейського взводу № 2 роти № 1 батальйону № 3 управління патрульної поліції в Харківській області Департаментупатрульної поліції;

- визнати протиправним та скасувати наказ Департаменту патрульної поліції від 24.09.2019 № 747 о/с «По особовому складу» в частині звільнення зі служби в поліції за пунктом 6 ч. 1 ст. 77 Закону України "Про Національну поліцію" сержанта поліції ОСОБА_1 , поліцейського взводу № 2 роти № 1 батальйону № 3 управління патрульної поліції в Харківській області Департаменту патрульної поліції;

- поновити сержанта поліції ОСОБА_1 , з 25.09.2019 на службі в поліції в Харківській області Департаменту патрульної поліції;

- стягнути з Департаменту патрульної поліції на користь ОСОБА_1 , середнє грошове забезпечення за час вимушеного прогулу з 25.09.2019 по день поновлення на посаді, з урахуванням податків і зборів;

- рішення суду в частині поновлення сержанта поліції ОСОБА_1 , з 25.09.2019 на службі в поліції на посаді поліцейського взводу № 2 роти № 1 батальйону № 3 управління патрульної поліції в Харківській області Департаменту патрульної поліції та в частині стягнення грошового забезпечення за час вимушеного прогулу в межах суми стягнення за один місяць, звернути до негайного виконання.

В обґрунтування позовних вимог зазначив, що прийняття наказів щодо дисциплінарного стягнення та звільнення позивача є протиправними та такими, що підлягають скасуванню, а задля поновлення порушених прав позивача необхідно поновити його на службі та стягнути грошове забезпечення за час вимушеного прогулу.

По справі було відкрито спрощене провадження по справі в порядку, передбаченому ст. 257 КАС України та запропоновано відповідачу надати відзив на позов.

Копія ухвали про відкриття спрощеного провадження була надіслана відповідачу, та отримана ним.

Відповідач відзив на позов до суду не надав, є належним чином повідомлений про наслідки неподання відзиву на позов, передбачені ч. 6 ст. 162 КАС України.

Відповідно до ч. 6 ст. 162 КАС України у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами.

Відповідно до ст. 257 КАС України, за правилами спрощеного позовного провадження розглядаються справи незначної складності. За правилами спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка справа, віднесена до юрисдикції адміністративного суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті.

Відповідно до ч. 5 ст. 262 КАС України, суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється згідно з вимогами ст. 229 КАС України.

Дослідивши матеріали справи, суд виходить з наступного.

Позивач був призначений на посаду поліцейського взводу № 2 роти № 1 батальйону № 3 Управління патрульної поліції в Харківській області згідно з наказом Департаменту патрульної поліції Національної поліції України від 13.07.2018 № 680 о/с.

Наказом Управління патрульної поліції в Харківській області Департаменту патрульної поліції від 02.09.2019 № 190 з метою повного та об`єктивного з`ясування обставин порушення службової дисципліни, було призначено проведення службового розслідування, а позивача відсторонено від виконання службових обов`язків.

За результатами проведеного службового розслідування за фактом складання стосовно позивача протоколу про адміністративне правопорушення за ч. 1 ст. 130 Кодексу України про адміністративні правопорушення, начальником Департаменту патрульної поліції Національної поліції України Жуковим Є.О. прийнято наказ від 18.09.2019 року № 643 «Про застосування до працівників управління патрульної поліції в Харківській області Департаменту патрульної поліції дисциплінарного стягнення», яким до позивача застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції.

На підставі наказу Департаменту патрульної поліції Національної поліції України від 18.09.2019 року № 643 у зв`язку з реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, начальником Департаменту патрульної поліції Національної поліції України ОСОБА_2 прийнято наказ від 24.09.2019 № 747 о/с, згідно з яким позивача звільнено зі служби в поліції відповідно до п. 6 ч. 1 ст. 77 Закону України «Про патрульну поліцію».

Позивач, не погоджуючись з вищезазначеними наказами, звернувся до суду з даним позовом за їх оскарженням.

Надаючи правову оцінку спірним відносинам та аргументам учасників справи, суд виходить з наступного.

Відповідно до ст. 43 Конституції України кожен має право на працю, що включає можливість заробляти собі на життя працею, яку він вільно обирає або на яку вільно погоджується. Громадянам гарантується захист від незаконного звільнення.

Статтею 3 Кодексу законів про працю України (далі - КЗпП) передбачено, що Законодавство про працю регулює трудові відносини працівників усіх підприємств, установ, організацій незалежно від форм власності, виду діяльності і галузевої належності, а також осіб, які працюють за трудовим договором з фізичними особами.

Однією із гарантій забезпечення права громадян на працю є передбачений статтею 5-1 КЗпП правовий захист від необгрунтованої відмови у прийнятті на роботу і незаконного звільнення, а також сприяння у збереженні роботи.

Згідно зі ст. 142 КЗпП трудовий розпорядок на підприємствах, в установах, організаціях визначається правилами внутрішнього трудового розпорядку, у деяких галузях для окремих категорій працівників діють статути і положення про дисципліну.

Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України визначає Закон України «Про Національну поліцію» від 02 липня 2015 року № 580-VІІІ.

Згідно з пунктами 1, 2 частини 1 статті 18 Закону № 580 поліцейський зобов`язаний неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції та Присяги поліцейського; професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва.

Відповідно до ч. 1 ст. 19 Закону № 580 у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону.

Відповідно до п. 6 ч. 1 ст. 77 Закону № 580 поліцейський звільняється зі служби в поліції. а служба в поліції припиняється: у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом (ч. 2 вищевказаної статті).

Згідно з пунктами 1, 2, 6, 11 ч. 3 ст. 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15 березня 2018 року № 2337-VIII (далі - Дисциплінарний статут):

Службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України "Про Національну поліцію", зобов`язує поліцейського:

1) бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України:

2) знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки;

6) утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України;

11) поважати честь і гідність інших поліцейських і працівників поліції, надавати їм

допомогу та стримувати їх від вчинення правопорушень.

Відповідно до ч. 3 розділу II, ч. 3 розділу IV Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом Міністерства внутрішніх справ від 09.11.2016 № 1179, поліцейський повинен дотримуватись субординації у стосунках з колегами, з повагою ставитись до старших за віком; за будь-яких обставин і відносно будь-якої людини як у робочий, так і в неробочий час поліцейський зобов`язаний дотримуватися норм професійної етики. При зверненні до особи поліцейському заборонено бути зверхнім, погрожувати, іронізувати, використовувати ненормативну лексику.

Також, згідно з ч. 1, ч. 2 ст. 11 Дисциплінарного статуту, яка визначає відповідальність поліцейського, за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.

За вчинення адміністративних правопорушень поліцейські несуть дисциплінарну відповідальність відповідно до цього Статуту, крім випадків, передбачених Кодексом про адміністративні правопорушення.

Частиною 3 ст. 11 Дисциплінарного статуту встановлено, що поліцейських, яких в установленому порядку притягнуто до адміністративної, кримінальної або цивільно- правової відповідальності, одночасно може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності згідно з цим Статутом.

Відповідно до ч. 1. ст. 15 КУпАП, якою передбачена відповідальність військовослужбовців та інших осіб, на яких поширюється дія дисциплінарних статутів, за вчинення адміністративних правопорушень, зокрема, поліцейські несуть відповідальність за адміністративні правопорушення за дисциплінарними статутами. За порушення правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, санітарних норм, правил полювання, рибальства та охорони рибних запасів, митних правил, вчинення правопорушень, пов`язаних з корупцією, порушення тиші в громадських місцях, неправомірне використання державного майна, незаконне зберігання спеціальних технічних засобів негласного отримання інформації, невжиття заходів щодо окремої ухвали суду, ухилення від виконання законних вимог прокурора, порушення законодавства про державну таємницю, порушення порядку обліку, зберігання і використання документів та інших матеріальних носіїв інформації, що містять службову інформацію, ці особи несуть адміністративну відповідальність на загальних підставах.

Як встановлено судом з матеріалів справи, підставою для прийняття спірного наказу від 02.09.2019 № 190 «Про призначення службового розслідування та утворення дисциплінарної комісії» слугував факт складання 31.08.2019 відносно позивача протоколу про адміністративне правопорушення за ч. 1 ст. 130 КУпАП.

У подальшому позивачем було оскаржено постанову Управління патрульної поліції в Харківській області від 31 серпня 2019 року серії ДП 18 № 639178, якою до позивача застосовано адміністративне стягнення у вигляді штрафу за скоєння адміністративних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 126, ч. 2 ст. 122 КУпАП.

Рішенням Золочівського районного суду Харківській області від 12.11.2019 по справі № 622/1087/19 вищевказану постанову від 31.08.2019 скасовано, провадження по справі закрито, у зв`язку з недоведеністю факту скоєння правопорушення.

Також, постановою Харківського апеляційного суду від 08.01.2020 року по справі № 642/6394/19 постанову судді Ленінського районного суду м. Харкова від 29 жовтня 2019 року щодо притягнення позивача до адміністративної відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення за ч. 1 ст. 130 КУпАП скасовано, провадження по справі про адміністративне правопорушення закрито.

Таким чином, оскільки позивача не було в установленому чинним законодавством порядку притягнуто до адміністративної відповідальності за порушення правил безпеки дорожнього руху, то відповідачем неправомірно притягнуто ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності за вчинення дисциплінарного проступку, всупереч ч. З ст. 11 Дисциплінарного статуту.

Щодо застосування до позивача дисциплінарної відповідальності у вигляді звільнення суд зазначає наступне.

Згідно з ч. 1 ст. 12 Дисциплінарного статуту дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Відповідно до ч. 1, ч. 2 ст. 13 Дисциплінарного статуту дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків. Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони.

Частина 3 ст. 13 Дисциплінарного статуту містить вичерпний перелік видів дисциплінарних стягнень, відповідно до якої до поліцейських можуть застосовуватися:

1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.

Згідно з ч 1. ч. 2 ст. 14 Дисциплінарного статуту службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського. Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків.

Статтею 18 Дисциплінарного статуту передбачено забезпечення поліцейському права на захист.

Так згідно з ч. 1, ч.2 ст. 18 Дисциплінарного статуту під час проведення службового розслідування поліцейський має право на захист, що полягає в наданні йому можливості надавати письмові пояснення щодо обставин вчинення дисциплінарного проступку та докази своїх дій. Поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування має право, зокрема, надавати пояснення, подавати відповідні документи та матеріали, що стосуються обставин, які досліджуються.

Частинами 6, 7 ст. 18 Дисциплінарного статуту встановлено, що у разі відсутності поліцейського на службі дисциплінарна комісія викликає його для надання пояснень. Виклик для надання пояснень надсилається рекомендованим листом з повідомленням на адресу місця проживання поліцейського, що зазначена в його особовій справі. Виклик про надання надсилається з таким розрахунком, щоб поліцейський, який викликається, мав не менше двох діб для прибуття на засідання дисциплінарної комісії.

Статтею 19 Дисциплінарного статуту визначений порядок застосування дисциплінарних стягнень.

Відповідно до ч. 3 ст. 19 Дисциплінарного статуту під час визначення виду стягнення дисциплінарна комісія враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

Частинами 12, 14 ст. 19 Дисциплінарного статуту передбачено, що у разі притягнення до дисциплінарної відповідальності поліцейського, який має дисциплінарне стягнення і вчинив дисциплінарний проступок, дисциплінарне стягнення, що застосовується, повинно бути суворішим, ніж попереднє. Дисциплінарне стягнення у виді пониження у спеціальному званні на один ступінь до поліцейських, які мають первинні спеціальні звання, та у виді звільнення з посади до поліцейських, які обіймають посади найнижчого рівня, не застосовується.

Крім того, Наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07.11.2018 № 893 затверджено Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України.

Згідно з п. 1 Розділу II Порядку службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення. Підставами для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації, рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Як встановлено судом під час розгляду справи, до позивача було застосовано найсуворіший вид дисциплінарного стягнення звільнення із служби в поліції. Однак, застосування саме такого стягнення достатньою мірою відповідачем не обґрунтовано, оскільки до за час проходження служби в органах Національної поліції України позивач жодних стягнень не мав, зворотнє відповідачем не доведено, тому підстав для вжиття заходів зі звільнення позивача є протиправним та не відповідає вищевикладеним нормам законодавства.

Разом з тим, суд вказує на порушення процедури проведення службового розслідування, та як наслідок звільнення позивача на підставі вказаного розслідування.

Так, службове розслідування було неправомірно призначено та проведено в період тимчасової непрацездатності позивача, без його виклику для надання пояснень (ч. 10 ст. 18 Дисциплінарного статуту). Враховуючи вказане, службове розслідування проведено без повного та всебічного встановлення всіх фактів та без врахування всіх обставин.

Крім того, судом встановлено, що позивач був звільнений у період його тимчасової непрацездатності, що є грубим порушенням частини 3 ст. 40 КЗпП України.

Аналогічна позиція була висловлена Верховним Судом у постанові від 23 січня 2020 року у справі № 820/3647/17.

Щодо позовної вимоги про стягнення грошового забезпечення на користь позивача суд зазначає про те, що при винесенні рішення про поновлення на роботі орган, який розглядає трудовий спір, одночасно приймає рішення про виплату працівникові середнього заробітку за час вимушеного прогулу.

Згідно з п. 6 Розділу ІІІ Наказу Міністерства внутрішніх справ України «Про затвердження Порядку та умов виплати грошового забезпечення поліцейським Національної поліціі та курсантам вищих навчальних закладів МВС із специфічними умовами навчання» від 06.04.2016 № 260 (зі змінами) поліцейським, звільненим зі служби в поліції, а потім поновленим на службі у зв`язку з визнанням звільнення незаконним, за час вимушеного прогулу з дня звільнення виплачуються всі види грошового забезпечення, які були їм визначені на день звільнення.

Підставою для нарахування та виплати грошового забезпечення є наказ керівника органу поліції про поновлення особи на службі або скасування наказу про його звільнення.

Згідно з п. 9 Розділу І цього Наказу при виплаті поліцейським грошового забезпечення за неповний місяць розмір виплати за кожний календарний день визначається шляхом ділення суми грошового забезпечення за повний місяць на кількість календарних днів у місяці, за який здійснюється виплата.

Аналіз норм статті 235 КЗпП та зазначеного Порядку від 06.04.2016 № 260 дає підстави для висновку про те, що суд ухвалюючи рішення про поновлення на роботі, має вирішити питання про стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу, визначивши при цьому розмір такого заробітку за правилами закріпленими у Порядку.

Аналогічну позицію підтримав Верховний Суд у постанові від 11.04.2019 по справі 820/2166/17.

Статтею 19 Конституції України передбачено, що правовий порядок в Україні ґрунтується на засадах, відповідно до яких ніхто не може бути примушений робити те, що не передбачено законодавством. Органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до ч.1 та ч.2 ст. 2 Кодексу адміністративного судочинства України, завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень. У справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони:1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

За приписами ч.1 ст.77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 КАС України.

З огляду на викладене, суд дійшов до висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню.

Керуючись ст. ст. 14, 22, 194, 243, 246, 249, 250, 255, 263, 295 КАС України, суд, -

В И Р І Ш И В:

Адміністративний позов ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , рнокпп НОМЕР_1 ) до Департаменту патрульної поліції Національної поліції України (вул. Федора Ернста, буд. 3,м. Київ 48,03048, ), треті особи: начальник Департаменту патрульної поліції Національної поліції України полковник поліції Жуков Євгеній Олександрович (вул. Федора Ернста, буд. 3, м. Київ, 03048), Управління патрульної поліції України в Харківській області Департаменту патрульної поліції Національної поліції України (вул. Шевченка, б. 315 А, м. Харків, 61033) про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на посаді, стягнення середнього грошового забезпечення за час вимушеного прогулу - задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати наказ Департаменту патрульної поліції від 18.09.2019 № 643 «Про застосування до працівників управління патрульної поліції в Харківській області Департаменту патрульної поліції дисциплінарного стягнення» в частині застосування дисциплінарного стягнення у виді звільнення зі служби в поліції сержанта поліції ОСОБА_1 , поліцейського взводу № 2 роти № 1 батальйону № 3 управління патрульної поліції в Харківській області Департаментупатрульної поліції.

Визнати протиправним та скасувати наказ Департаменту патрульної поліції від 24.09.2019 № 747 о/с «По особовому складу» в частині звільнення зі служби в поліції за пунктом 6 ч. 1 ст. 77 Закону України "Про Національну поліцію" сержанта поліції ОСОБА_1 , поліцейського взводу № 2 роти № 1 батальйону № 3 управління патрульної поліції в Харківській області Департаменту патрульної поліції.

Поновити сержанта поліції ОСОБА_1 з 25.09.2019 на службі в поліції в Харківській області Департаменту патрульної поліції.

Стягнути з Департаменту патрульної поліції на користь ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , рнокпп НОМЕР_1 ) середнє грошове забезпечення за час вимушеного прогулу з 25.09.2019 по день поновлення на посаді, з урахуванням податків і зборів.

Рішення в частині поновлення ОСОБА_1 на посаді та стягнення заробітної плати за один місяць підлягає негайному виконанню.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржено протягом тридцяти днів з дня його складання у повному обсязі шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Другого апеляційного адміністративного суду або в порядку, передбаченому п. 15.5 Розділу VII КАС України, а саме: до Другого апеляційного адміністративного суду через Харківський окружний адміністративний суд.

Повний текст рішення складено 13 липня 2021 року.

Суддя Заічко О.В.