Справа № 640/7161/19
Суддя: Костюк Любов Олександрівна
Дата ухвалення: 2021-07-15 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 640/7161/19 Прізвище судді (суддів) першої інстанції:
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

15 липня 2021 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

головуючого - судді Костюк Л.О.;

суддів: Бужак Н.П., Кобаля М.І.;

за участю секретаря: Несін К.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду апеляційну скаргу представника Науково-технічного комплексу «Інститут електрозварювання ім. Є. Патона» Національної академії України - Якусика Дмитра Васильовича на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 19 листопада 2020 року (розглянута в порядку спрощеного позовного провадження буз повідомлення (виклику) сторін, м. Київ, дата складання повного тексту рішення - відсутня) у справі за адміністративним позовом Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві до Науково-технічного комплексу «Інститут електрозварювання ім. Є. Патона» Національної академії України про застосування заходів реагування, -

В С Т А Н О В И Л А:

У квітні 2019 року, Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві (далі - позивач) звернувся до Окружного адміністративного суду міста Києва із позовом до Науково-технічного комплексу «Інститут електрозварювання ім. Є.О. Патона» Національної академії наук України (далі - відповідач), в якому просить суд: застосувати заходи реагування у вигляді повного зупинення експлуатації будівлі приміщення Науково-технічного комплексу «Інститут електрозварювання ім. Є.О. Патона» Національної академії наук України, , розташованого за адресою: вул. Антоновича, 66 в м. Києві, до повного усунення порушень, зазначених в акті перевірки, шляхом знеструмлення та накладення печатки на вхідні двері; обов`язок щодо забезпечення виконання судового рішення шляхом опечатування та відімкнення від джерел електроживлення покласти на Головне управління ДСНС у м. Києві; контроль за виконанням судового рішення щодо усунення відповідачем порушень вимог пожежної та техногенної безпеки та погодження термінів усунення порушень за письмовим зверненням суб`єкта господарювання, в тому числі право відтермінування зупинення експлуатації приміщень, покласти на Головне управління ДСНС у м. Києві.

Позовні вимоги вмотивовано тим, що при перевірці додержання (виконання) вимог нормативно-правових актів та нормативних документів у сфері цивільного захисту, пожежної та техногенної безпеки приміщень відповідача за адресою: м. Київ, вул. Антоновича, 62, 62-Б, 66 виявлено низку порушень правил та норм пожежної і техногенної безпеки, які створюють реальну загрозу життю та здоров`ю людей, тому застосування заходів реагування у вигляді зупинення експлуатації, зокрема, будівлі за адресою: м. Київ, вул. Антоновича, 66 до повного усунення порушень, зазначених в акті перевірки, шляхом знеструмлення та накладення печатки на вхідні двері, є необхідним та належним заходом, направленим на попередження та недопущення настання негативних наслідків.

Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 19 листопада 2020 року адміністративний позов задоволено.

Застосовано до Науково-технічного комплексу «Інститут електрозварювання ім. Є.О. Патона» Національної академії наук України заходи реагування у вигляді повного зупинення експлуатації будівлі приміщення, розташованого за адресою: м. Київ вул. Антоновича, 66 в , до повного усунення порушень, зазначених в акті перевірки, шляхом знеструмлення та накладення печатки на вхідні двері.

Обов`язок щодо забезпечення виконання судового рішення, шляхом опечатування та відімкнення від джерел електроживлення покласти на Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві.

Контроль за виконанням судового рішення щодо усунення Науково-технічним комплексом «Інститут електрозварювання ім. О.Є. Патона» Національної академії наук України порушень вимог пожежної та техногенної безпеки та погодження термінів усунення порушень за письмовим звернення названого суб`єкта господарювання, в тому числі право відтермінування зупинення експлуатації приміщень, покласти на Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві.

Не погоджуючись з вказаною постановою, представником відповідача у справі подано апеляційну скаргу, в якій просить суд скасувати рішення з мотивів неповного з`ясування судом першої інстанції обставин, що мають значення для справи, невідповідності висновків суду першої інстанції обставинам справи, порушення норм матеріального та процесуального права, що призвело до неправильного вирішення справи.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши повноту встановлення судом першої інстанції фактичних обставин справи та правильність застосування ним норм матеріального і процесуального права, колегія суддів дійшла наступного висновку, що апеляційні скарги не підлягає задоволенню та погоджується з висновком суду першої інстанції щодо задоволення позовних вимог, з огляду на наступне.

Як встановлено судом першої інстанції, що ппосадовими особами позивача в період з 04.02.2019 по 08.02.2019 проведено планову перевірку приміщення Науково-технічного комплексу «Інститут електрозварювання ім. Є.О. Патона» Національної академії наук України, розташованого за адресою: вул. Казимира Малевича; 11, вул. Антоновича, 66; вул. Антоновича, 62; вул. Антоновича, 62-Б в м. Києві щодо додержання вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки.

За результатами перевірки складено акт від 08.02.2019 №5, в якому зафіксовано низку порушень правил та норм пожежної і техногенної безпеки, які створюють загрозу життю та людей, і які полягають в такому:

1. п.2.37 розділу ІІІ ППБУ, допускається захаращення шляхів евакуації (коридори) меблями та іншими предметами ( вул.Антоновича,62-Б, 66 ).

Ризик настання негативних наслідків від провадження господарської діяльності, загроза життю та здоров`ю - Пожежа. Порушення може призвести до перешкоди вільній та швидкій евакуації людей під час пожежі, що може призвести до загибелі людей.

2. п.2.37 розділу ІІІ ППБУ, допускається улаштування на шляхах евакуації порогів, виступів, які перешкоджають вільній евакуації людей.

Ризик настання негативних наслідків від провадження господарської діяльності, загроза життю та здоров`ю - Пожежа. Порушення ускладнює евакуації людей з задимленого приміщення та збільшує час впливу негативних наслідків пожежі на організм людини.

3. п.2.23 глави 2, розділ ІІІ ППБУ, Ширина сходового маршу правового крила будівлі менше ніж 1,0 м (п.7.3.13 ДБН В1.1-7:2016 «Пожежна безпека об`єктів будівництва. Загальні вимоги»).

Ризик настання негативних наслідків від провадження господарської діяльності, загроза життю та здоров`ю - Пожежа. При виникненні надзвичайної ситуації може створити ускладнення для швидкої евакуації людей з приміщення.

4. п.1.2 розділу ІV ППБУ, Загальні коридори без природнього освітлення довжиною більше 15 м, не обладнані спеціальною системою протидимного захисту в порушення п.10.2.4 ДБН В.2.5-56:2014 «Системи протипожежного захисту» (вул.Антоновича, 66)

Ризик настання негативних наслідків від провадження господарської діяльності, загроза життю та здоров`ю - Пожежа.Відсутність системи протидимного захисту призведе до впливу небезпечних факторів пожежі на людину та створює її життю та/або здоров`ю.

5. п.2.31 розділу ІІІ ППБУ. Сходові клітки, коридори, проходи та інші шляхи евакуації не забезпечені евакуаційним освітленням відповідно до вимог ДБН В.1.1-7-2016 «Пожежна безпека об`єктів будівництва», ДБН В.2.5-23-2010 «Проектування електрообладнання об`єктів цивільного призначення» та Правил улаштування електроустановок (далі - ПУЕ). Світильники евакуаційного освітлення повинні вмикатися з настанням сутінків у разі перебування в будинку людей ( вул.Антоновича, 62Б, 66 )

Ризик настання негативних наслідків від провадження господарської діяльності, загроза життю та здоров`ю - Пожежа. Відсутність евакуаційного освітлення призводить до затримки та невірного напрямку евакуації, людського потоку та збільшення часу евакуації, що в свою чергу збільшує час впливу небезпечних факторів пожежі на людину та створює загрозу життю та/або здоров`ю людей.

6. п.2.31 розділу ІІІ ППБУ. Приміщення не забезпечені згідно з вимогами ДБН 1.1-7-2016 «Пожежна безпека об`єктів будівництва», ДБН В.2.5-23-2010 «Проектування електрообладнання об`єктів цивільного призначення» світловими показчиками «Вихід» (вул.Антоновича, 62, 62Б, 66)

Ризик настання негативних наслідків від провадження господарської діяльності, загроза життю та здоров`ю - Пожежа. Відсутність світлових покажчиків «Вихід» призводить до затримки та невірного напрямку евакуації, людського потоку та збільшення часу евакуації, що в свою чергу збільшує час впливу небезпечних факторів пожежі на людини та створює загрозу життю та/або здоров`ю людей

7. п.2.37 розділу ІІІ ППБУ. Допускається зняття пристроїв для самозачинення дверей сходових клітин (вул.Антонович, 66).

Ризик настання негативних наслідків від провадження господарської діяльності, загроза життю та здоров`ю -Пожежа. Призводить до задимлення сходових клітин продуктами горіння, що в свою чергу створює загрозу життю та/або здоров`ю людей.

8. п.2.37 розділу ІІІ ППБУ. Допускається улаштування у сходові клітині підсобного приміщення (вул.Антоновича, 66).

Ризик настання негативних наслідків від провадження господарської діяльності, загроза життю та здоров`ю - Пожежа. Призводить до задимлення сходових клітин продуктами горіння, що в свою чергу створює загрозу життю та/або здоров`ю людей

9. п.2.5 розділу ІІІ ППБУ. Дерев`яні конструкції горищ не оброблено вогнезахисною сумішшю (вул.Антоновича, 62, 62Б, 66).

Ризик настання негативних наслідків від провадження господарської діяльності, загроза життю та здоров`ю - Пожежа. Може призвести до легкового займання, швидкого горіння з високою димоутворювальною здатністю та за токсичністю продуктів горіння - надзвичайно небезпечними, що в свою чергу створює загрозу життю та/або здоров`ю людей в приміщеннях

10. п.1.4 розділу V ППБУ. Не надані підтверджуючі документи (ліцензія згідно з НАПБ Б.07.016) організації, яка здійснює технічне обслуговування щодо підтримання експлуатаційної придатності системи протипожежного захисту у відповідності до додатку «Ж» ДБН В.2.5-56:2014.

Ризик настання негативних наслідків від провадження господарської діяльності, загроза життю та здоров`ю -Пожежа. Порушення не дає гарантії, що система протипожежного захисту знаходиться у справному стані і спрацює у разі виникнення надзвичайної ситуації.

11. п.1.2 розділу V ППБУ. Приміщення не обладнані системами протипожежного захисту (вул.Антоновича, 62, 62Б).

Ризик настання негативних наслідків від провадження господарської діяльності, загроза життю та здоров`ю - Пожежа. Відсутність систем протипожежного захисту спричинить до збільшення часу виявлення пожежі, в зв`язку з чим збільшиться час прибуття пожежних підрозділів, та в свою чергу збільшує час впливу небезпечних факторів пожежі на людину.

12. п.1.4 розділу V ППБУ. Не наданий акт приймання системи протипожежного захисту в експлуатацію відповідно до вимог ДБН В.2.5-56:2014.

Ризик настання негативних наслідків від провадження господарської діяльності, загроза життю та здоров`ю - Пожежа. Наявність даного порушення не дає гарантії, що система автоматичної пожежної сигналізації знаходиться у справному стані і спрацює у разі виникнення надзвичайної ситуації.

13. п.1.2 розділу V ППБУ. Приміщення, будівлі та територія не обладнані системою оповіщення про пожежу та гучномовним зв`язком (вул.Антоновича, 62, 62Б, 66).

Ризик настання негативних наслідків від провадження господарської діяльності, загроза життю та здоров`ю - Пожежа. Відсутність системи оповіщення призводить до затримки або невірного напрямку евакуації, затору людського потоку та збільшення часу евакуації, що в свою збільшує час впливу небезпечних факторів пожежі на людину та створює загрозу життю та/або здоров`ю людей.

14. п.3 розділу ІІ ППБУ. Не забезпечено роботу ліфтів в режимі «Пожежна небезпека», що включає зупинку технологічного устаткування, вимкнення ліфтів, підйомників відповідно до п.7.6.6 ДБН В.2.2-9-2009.

Ризик настання негативних наслідків від провадження господарської діяльності, загроза життю та здоров`ю - Пожежа. У разі виникнення пожежі, може призвести до аварійної зупинки ліфта з людьми та не дасть змоги безпечно евакуюватися з будівлі.

15. п.1.1 розділу ІІ ППБУ. Сигнал від контрольно-приймального приладу системи автоматичної пожежної сигналізації не виведений на пульт централізованого пожежного спостереження відповідно до п.5.8 ДБН В.2.5-56-2014.

Ризик настання негативних наслідків від провадження господарської діяльності, загроза життю та здоров`ю - Пожежа. Відсутність виводу сигналу від приймально-контрольного приладу автоматичної пожежної сигналізації на пульт централізованого спостереження спричинить до збільшення часу передачі інформації про пожежу, в зв`язку з чим збільшиться час прибуття пожежних підрозділів, та в свою чергу збільшує час впливу небезпечних факторів пожежі на людину.

16. п.1.1 розділу ІІ ППБУ. Не надано акт проведення прихованих робіт на прокладання незахищених проводів та захищених проводів (кабелів) з оболонками з горючих матеріалів за підвісними стелями ( вул.Антоновича, 66 ).

Ризик настання негативних наслідків від провадження господарської діяльності, загроза життю та здоров`ю -Пожежа.У зв`язку з відсутністю документів неможливо перевірити стан електричних мереж, які не доступні для візуального огляду, що може призвести до загоряння горючого матеріалу та розповсюдження пожежі від дії теплових проявів.

17. п.1.1 розділу ІІ ППБУ. Не надані матеріали проведення перевірки захисту будівель, споруд та зовнішніх установок від прямих попадань блискавки і вторинних її проявів відповідно до вимог ДСТУ Б В.2.5-38:2008 «Інженерне обладнання будинків і споруд. Улаштування блискавкозахисту будівель і споруд».

Ризик настання негативних наслідків від провадження господарської діяльності, загроза життю та здоров`ю - Пожежа. У випадку удару блискавки в будівельні конструкції виникає небезпечне іскріння, полум`я та електричний струм, що виник у результаті виносу напруги та струмопровідні частини конструкцій, апаратів, агрегатів, сприяє виникненню пожежі з її небезпечними факторами та розповсюдженням їх до шляхів евакуації та місць перебування людей та створює загрозу життю та/або здоров`ю людей.

18. п.1.16 розділу V ППБУ. Групові електрощитки не повною мірою оснащені схемами підключення споживачів з пояснювальними написами і вказаним значенням номінального струму апарату захисту (плавкої вставки).

Ризик настання негативних наслідків від провадження господарської діяльності, загроза життю та здоров`ю -Пожежа. Відсутність даної інформації унеможливлює вчасно та безпечно знеструмити приміщення (частину приміщень), де виникла пожежа та приступити до її гасіння.

19. п.1.7 розділу ІV ППБУ. В електропроводках пожежонебезпечних зон відгалужувальні та з`єднувальні коробки не закриті кришками з негорючих або важкогорючих матеріалів (вул.Антоновича, 62).

Ризик настання негативних наслідків від провадження господарської діяльності, загроза життю та здоров`ю - Пожежа. Не дасть змоги швидкому розповсюдженню пожежі в разі її виникнення.

20. п.16 розділу ІІ ППБУ. Посадова особа (керівник) не прийшов навчання та перевірку знань з питань пожежної безпеки у порядку, встановленому постановою Кабінету Міністрів України від 26.06.2013 №444.

Ризик настання негативних наслідків від провадження господарської діяльності, загроза життю та здоров`ю - Пожежа. Не дасть змоги прийняття швидкого рішення щодо швидкої та безпечної евакуації людей та ліквідувати пожежу на її ранніх стадіях розвитку.

21. п.3.6 розділу V ППБУ. Приміщення не повною мірою забезпечені первинними засобами пожежогасіння вогнегасниками для локалізації і ліквідації пожеж у їх початковій стадії розвитку відповідно до Правил експлуатації та типових норм належності вогнегасників, затвердженими наказом МВС України від 15.01.2018 №25.

Ризик настання негативних наслідків від провадження господарської діяльності, загроза життю та здоров`ю - Пожежа. Відсутність первинних засобів пожежогасіння не дасть змоги швидко та своєчасно локалізувати і ліквідувати пожежу на початковій стадії її розвитку.

22. п.3.17 розділу V ППБУ. Не проведено технічне обслуговування всіх наявних вогнегасників відповідно до Правил експлуатації та типових норм належності вогнегасників, затвердженими наказом МВС України від 15.01.2018 №25.

Ризик настання негативних наслідків від провадження господарської діяльності, загроза життю та здоров`ю - Пожежа. Відсутність справних вогнегасників не дасть змоги швидко та своєчасно локалізувати і ліквідувати пожежу на початковій стадії її розвитку.

23. пп.10 п.2.2 розділу V ППБУ. Пожежні кран-комплекти не рідше одного разу на шість місяців не проходять технічне обслуговування і перевірку на працездатність шляхом пуску води з реєстрацією результатів перевірки у спеціальному журналі обліку технічного обслуговування.

Ризик настання негативних наслідків від провадження господарської діяльності, загроза життю та здоров`ю - Пожежа. Наявність даного порушення не дасть гарантії, що пожежні кран-комплекти знаходяться у справному стані і спрацюють у разі виникнення надзвичайної ситуації.

24. п.2.2 розділу V ППБУ. Пожежні крани не мають отвори для провітрювання та візуального огляду їх без розкриття.

Ризик настання негативних наслідків від провадження господарської діяльності, загроза життю та здоров`ю - Пожежа. Не дасть змоги утримувати внутрішній протипожежний водопровід у постійній готовності.

25. п.2.2 розділу V ППБУ. Пожежні кран-комплекти не укомплектовані важелем для полегшення відкривання вентиля.

Ризик настання негативних наслідків від провадження господарської діяльності, загроза життю та здоров`ю - Пожежа. Не дозволить оперативно загасити або обмежити розповсюдження полум`я на ранній стадії виникнення пожежі, чим створюється загроза безпеці людей26. стаття 57 Кодексу цивільного захисту України

26. стаття 57 Кодексу цивільного захисту України. Господарська діяльність здійснюється без реєстрації декларацій відповідності матеріально-технічної бази суб`єкта господарювання вимогами законодавства з питань пожежної безпеки (з позитивним за результатами оцінки (експертизи) протипожежного стану приміщень

Ризик настання негативних наслідків від провадження господарської діяльності, загроза життю та здоров`ю - Пожежа. Відсутність даного документу не дає можливості правильної оцінки протипожежного стану об`єкту.

Зі змісту вищевказаного акту суд дійшов висновку, що порушення, вказане в таблиці без зазначення конкретної адреси приміщення, в якому воно виявлене, стосується усіх трьох приміщень, що перевірялися за адресою: м. Київ, вул. Антоновича, 62, 62Б, 66 . У разі, якщо порушення виявлене в одному або в двох з трьох приміщень, в такому випадку вказано відповідну адресу цих приміщень.

Примірник вказаного акту 08.02.2019 вручено заступнику генерального директора з економіки Науково-технічного комплексу «Інститут електрозварювання ім. Є.О. Патона» Національної академії наук України Проскудіну В.М., що підтверджується відповідною відміткою в акті.

Оскільки вказані вище порушення, зокрема в приміщенні відповідача за адресою: м Київ, вул. Антоновича, 66, не є формальними та стосуються виключно відсутності у відповідача необхідної системи заходів для уникнення виникнення пожежі, її гасіння та швидкого реагування у разі її виникнення, що в свою чергу створює реальну загрозу для життя і здоров`я людей в цьому приміщенні, позивач звернувся до суду з даним адміністративним позовом.

Надаючи правову оцінку обставинам та матеріалам справи, а також наданим додатковим поясненням та запереченням сторін, колегія суддів зазначає наступне.

Статтею 3 Конституції України передбачено, що людина, її життя і здоров`я, честь і гідність, недоторканність і безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю. Права і свободи людини та їх гарантії визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Держава відповідає перед людиною за свою діяльність. Утвердження і забезпечення прав і свобод людини є головним обов`язком держави.

Правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов`язки та відповідальність суб`єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) визначає Закон України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» від 05.04.2007 №877-V (далі - Закон №877).

Відповідно до статті 1 Закону №877 державний нагляд (контроль) - діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб`єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, прийнятого рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища.

Згідно з пунктом 1 Положення про Державну службу України з надзвичайних ситуацій, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 16.12.2015 №1052 (далі - Положення №1052), Державна служба України з надзвичайних ситуацій (ДСНС) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра внутрішніх справ і який реалізує державну політику у сфері цивільного захисту, захисту населення і територій від надзвичайних ситуацій та запобігання їх виникненню, ліквідації наслідків надзвичайних ситуацій, рятувальної справи, гасіння пожеж, пожежної та техногенної безпеки, діяльності аварійно-рятувальних служб, а також гідрометеорологічної діяльності.

Відповідно до пункту 3 Положення №1052 основними завданнями ДСНС України є, зокрема, реалізація державної політики у сфері цивільного захисту, захисту населення і територій від надзвичайних ситуацій, запобігання їх виникненню, ліквідації наслідків надзвичайних ситуацій, рятувальної справи, гасіння пожеж, пожежної та техногенної безпеки, діяльності аварійно-рятувальних служб, а також гідрометеорологічної діяльності; здійснення державного нагляду (контролю) за додержанням і виконанням вимог законодавства у сфері цивільного захисту, пожежної та техногенної безпеки, діяльності аварійно-рятувальних служб.

Згідно зі статтею 64 Кодексу цивільного захисту України центральний орган виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, уповноважений організовувати та здійснювати державний нагляд (контроль) щодо виконання вимог законів та інших нормативно-правових актів з питань техногенної та пожежної безпеки, цивільного захисту і діяльності аварійно-рятувальних служб.

Центральний орган виконавчої влади, який здійснює нагляд (контроль) у сфері техногенної та пожежної безпеки, реалізує повноваження безпосередньо і через свої територіальні органи в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві та Севастополі, районах, районах у містах, містах обласного, республіканського (Автономної Республіки Крим) значення.

Статтею 66 Кодексу цивільного захисту України передбачено, що центральний орган виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, здійснює державний нагляд (контроль) шляхом проведення планових та позапланових перевірок відповідно до закону.

За змістом статті 67 згаданого Кодексу до повноважень центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, належить, в тому числі, здійснення державного нагляду (контролю) у сфері техногенної та пожежної безпеки, цивільного захисту щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства органами та суб`єктами господарювання, аварійно-рятувальними службами, зазначеними у статті 65 цього Кодексу; звернення до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, експлуатації будівель, об`єктів, споруд, цехів, дільниць, а також машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, зупинення проведення робіт, у тому числі будівельно-монтажних, випуску і реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту, надання послуг, якщо ці порушення створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей.

Аналогічні за змістом норми містяться в частині сьомій статті 7 Закону №877, відповідно до якої, на підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду.

Згідно з частиною п`ятою статті 4 Закону №877 виробництво (виготовлення) або реалізація продукції, виконання робіт, надання послуг суб`єктами господарювання можуть бути призупинені виключно за рішенням суду.

Відновлення виробництва (виготовлення) або реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг суб`єктами господарювання після призупинення можливе з моменту отримання органом державного нагляду (контролю), який ініціював призупинення, повідомлення суб`єкта господарювання про усунення ним усіх встановлених судом порушень.

За приписами частини другої статті 68 Кодексу цивільного захисту України, у разі встановлення порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створює загрозу життю та здоров`ю людей, посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки, звертаються до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, споруд, окремих приміщень, випуску та реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту у порядку, встановленому законом.

Положеннями частини першої статті 70 Кодексу цивільного захисту України встановлено, що підставою для звернення центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів є, зокрема, недотримання вимог пожежної безпеки, визначених цим Кодексом, іншими нормативно-правовими актами, стандартами, нормами і правилами, нездійснення заходів щодо захисту персоналу від шкідливого впливу ймовірних надзвичайних ситуацій, неготовність до використання за призначенням аварійно-рятувальної техніки, засобів цивільного захисту, а також обладнання, призначеного для забезпечення безпеки суб`єктів господарювання.

Відповідно до частини другої статті 70 Кодексу цивільного захисту України повне або часткове зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, виконання робіт, надання послуг здійснюється виключно за рішенням адміністративного суду.

Аналіз наведених вище норм дає змогу дійти висновку, що застосування заходів реагування Кодекс цивільного захисту України пов`язує з виявленням порушень, які створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей.

Відповідно до Указу Президента України від 16.01.2013 №20/2013 «Деякі питання Державної служби України з надзвичайних ситуацій» Державна служба України з надзвичайних ситуацій (далі - ДСНС України) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра оборони України (далі - Міністр).

ДСНС України входить до системи органів виконавчої влади і забезпечує реалізацію державної політики у сферах цивільного захисту, захисту населення і територій від надзвичайних ситуацій та запобігання їх виникненню, ліквідації надзвичайних ситуацій, рятувальної справи, гасіння пожеж, пожежної та техногенної безпеки, діяльності аварійно-рятувальних служб, профілактики травматизму невиробничого характеру, а також гідрометеорологічної діяльності.

Основними завданнями ДСНС України є, зокрема: реалізація державної політики у сферах цивільного захисту, захисту населення і територій від надзвичайних ситуацій та запобігання їх виникненню, ліквідації надзвичайних ситуацій, рятувальної справи, гасіння пожеж, пожежної та техногенної безпеки, діяльності аварійно-рятувальних служб, профілактики травматизму невиробничого характеру, а також гідрометеорологічної діяльності; здійснення державного нагляду (контролю) за додержанням та виконанням вимог законодавства у сферах пожежної і техногенної безпеки, цивільного захисту, за діяльністю аварійно-рятувальних служб.

ДСНС України здійснює свої повноваження безпосередньо та через територіальні органи в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві та Севастополі, районах, районах у містах, містах обласного, республіканського (Автономної Республіки Крим) значення, а також міжрегіональні (повноваження яких поширюються на кілька адміністративно-територіальних одиниць) територіальні органи (у разі їх створення).

Відповідно до пункту 1 Положення про Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві, затвердженого наказом ДСНС України від 04.02.2013 в редакції наказу ДСНС України від 21.09.2017 №507, Головне управління ДСНС України у м. Києві є територіальним органом ДСНС України, уповноваженим на забезпечення реалізації державної політики у сферах цивільного захисту, захисту населення і територій від надзвичайних ситуацій та запобігання їх виникненню, ліквідації надзвичайних ситуацій, рятувальної справи, гасіння пожеж, пожежної та техногенної безпеки, діяльності аварійно-рятувальних служб.

Таким чином, до повноважень позивача належить звернення до суду з даним позовом до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, споруд, окремих приміщень, випуску та реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту у разі виявлення у ході здійснення державного нагляду у сфері техногенної та пожежної безпеки порушення вимог законодавства з питань техногенної та пожежної безпеки, що створює загрозу життю та здоров`ю людей.

Відповідно до пункту 26 частини першої статті 2 Кодексу цивільного захисту України небезпечним чинним є складова частина небезпечного явища (пожежа, вибух, викидання, загроза викидання небезпечних хімічних, радіоактивних і біологічно небезпечних речовин) або процесу, що характеризується фізичною, хімічною, біологічною чи іншою дією (впливом), перевищенням нормативних показників і створює загрозу життю та/або здоров`ю людей.

Тобто, законодавець пов`язує настання реальної загрози життю та здоров`ю людей від пожежі з обставинами, які можуть призвести до займання та розповсюдження вогню.

Таким чином, пожежі відносяться до надзвичайних ситуацій, а загроза життю та здоров`ю людей виникає не лише при наявності порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що безпосередньо можуть до неї призвести, але й за наявності інших порушень по нездійсненню заходів щодо захисту людей від шкідливого впливу небезпечних чинників при вже виниклій пожежі або підвищують ризик розвитку пожеж.

Наведене узгоджується з практикою Верховного Суду, що міститься в постанові від 20.06.2018 у справі №826/4267/16.

Згідно з частиною другою статті 51 та частиною 3 статті 55 Кодексу цивільного захисту України забезпечення техногенної та пожежної безпеки суб`єкта господарювання покладається на власників та керівників таких суб`єктів господарювання.

Правилами пожежної безпеки України, затвердженими наказом Міністерства внутрішніх справ України від 30.12.2014 №1417, визначено, що вони є обов`язковими для виконання суб`єктами господарювання, органами виконавчої влади, органами місцевого самоврядування (далі - підприємства), громадянами України, іноземцями та особами без громадянства, які перебувають в Україні на законних підставах.

Відповідно до пункту 4 Правил пожежна безпека повинна забезпечуватися шляхом проведення організаційних та технічних заходів, спрямованих на запобігання пожежам, забезпечення безпеки людей, зниження можливих майнових втрат і зменшення негативних екологічних наслідків у разі їх виникнення, створення умов для успішного гасіння пожеж.

Як вбачається із позовної заяви та акту перевірки від 08.02.2019 №5, зокрема, в приміщенні за адресою: м. Київ, вул. Антоновича, 66, позивачем встановлено порушення відповідачем Правил пожежної безпеки, що призводить до виникнення ризику настання пожежі і створює реальну загрозу життю та здоров`ю людей, які перебувають в цьому приміщенні. Окремі порушення підтверджуються фототаблицями №№1-9 до цього акту.

Відповідно до частини першої статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Колегія суддів приходить до висновку, що позивачем належним чином доведено порушення відповідачем Правил пожежної безпеки, а саме:

1) пунктів 3, 16 розділі ІІ, відповідно до яких:

- на кожному об`єкті відповідним документом (наказом, інструкцією тощо) повинен бути встановлений протипожежний режим;

- посадові особи та працівники проходять навчання та перевірку знань з питань пожежної безпеки у порядку, встановленому постановою Кабінету Міністрів України від 26 червня 2013 року № 444 «Про затвердження Порядку здійснення навчання населення діям у надзвичайних ситуаціях»;

2) пунктів 2.5, 2.31, 2.37, розділу ІІІ відповідно до приписів яких:

- у будинках, крім будинків V ступеня вогнестійкості, дерев`яні елементи горищних покриттів (крокви, лати) повинні оброблятися засобами вогнезахисту, які забезпечують І групу вогнезахисної ефективності.

- сходові клітки, внутрішні відкриті та зовнішні сходи, коридори, проходи та інші шляхи евакуації мають бути забезпечені евакуаційним освітленням; Світильники евакуаційного освітлення повинні вмикатися з настанням сутінків у разі перебування в будинку людей.

- не допускається улаштовувати на шляхах евакуації пороги, виступи, турнікети, двері розсувні, підйомні, такі, що обертаються, та інші пристрої, які перешкоджають вільній евакуації людей; захаращувати шляхи евакуації меблями, обладнанням, різними матеріалами;

3) пунктів 1.7, 1.12, 1.16, 1.21 розділу IV, відповідно до яких:

- в електропроводках вибухонебезпечних і пожежонебезпечних зон відгалужувальні та з`єднувальні коробки повинні бути закриті кришками з негорючих або важкогорючих матеріалів;

- відстань від кабелів та ізольованих проводів, прокладених відкрито, до місць відкритого зберігання (розміщення) горючих матеріалів повинна бути не менше 1 метра;

- у разі відкритого прокладання незахищених проводів та захищених проводів (кабелів) з оболонками з горючих матеріалів відстань від них до горючих основ (конструкцій, деталей) повинна становити не менше 0,01 метра. У разі неможливості забезпечити вказану відстань провід (кабель) слід відокремлювати від горючої поверхні шаром негорючого матеріалу, який виступає з кожного боку проводу (кабелю) не менше ніж на 0,01 метра.

- електрощити, групові електрощитки повинні оснащуватися схемою підключення споживачів з пояснювальними написами і вказаним значенням номінального струму апарата захисту (плавкої вставки);

- захист будівель, споруд та зовнішніх установок від прямих попадань блискавки і вторинних її проявів, а також їх перевірку необхідно виконувати відповідно до вимог ДСТУ Б В.2.5-38:2008 «Інженерне обладнання будинків і споруд. Улаштування блискавкозахисту будівель і споруд»;

4) пунктів 1.1, 1.2, 1.4, пп.10 п.2.2, 3.6, 3.17 розділу V, відповідно до яких:

- усі системи протипожежного захисту (далі - СПЗ) мають бути справними і утримуватися в постійній готовності до виконання роботи. Несправності, які впливають на їх працездатність, повинні усуватися негайно, інші несправності усуваються в передбачені регламентом терміни, при цьому необхідно робити записи у відповідних журналах.

- будинки, приміщення та споруди повинні обладнуватися системами протипожежного захисту відповідно до ДБН В.2.5-56:2014 «Системи протипожежного захисту»;

- підтримання експлуатаційної придатності СПЗ повинно проводитися відповідно до вимог ДБН В.2.5-56:2014 «Системи протипожежного захисту»;

- водонапірні башти повинні бути забезпечені під`їздом з твердим покриттям і пристосовані для відбору води пожежно-рятувальною технікою будь-якої пори року. На корпус водонапірної башти слід наносити позначення, яке вказує на місце розташування пристрою для забирання води пожежно-рятувальною технікою;

- територія підприємств, будинки, споруди, приміщення, технологічні установки повинні бути забезпечені первинними засобами пожежогасіння: вогнегасниками, ящиками з піском, бочками з водою, покривалами з негорючого теплоізоляційного матеріалу, пожежними відрами, совковими лопатами, пожежним інструментом, які використовуються для локалізації і ліквідації пожеж у їх початковій стадії розвитку. Ця вимога стосується також будівель, споруд та приміщень, обладнаних будь-якими типами систем пожежогасіння, пожежної сигналізації або внутрішніми пожежними кран-комплектами.

- технічне обслуговування вогнегасників повинно здійснюватися відповідно до Правил експлуатації вогнегасників, затверджених наказом Міністерства України з питань надзвичайних ситуацій та у справах захисту населення від наслідків Чорнобильської катастрофи від 02.04.2004 №152, а також ДСТУ 4297-2004 «Технічне обслуговування вогнегасників. Загальні технічні вимоги».

Натомість, відповідач не надав суду жодних пояснень, що стосуються позовних вимог, та жодних доказів, які заперечують як вищевказані порушення, виявлені в приміщенні за адресою: м. Київ, вул. Антоновича, 66, так і реальну загрозу життю та здоров`ю людей, що виникла у зв`язку з цими порушеннями, отже не спростував позовні вимоги, що є підставою для їх задоволення судом.

Окрім зазначеного вище, колегія суддів зазначає, що ухвалами Шостого апеляційного адміністративного суду від 10 червня 2021 року та від 01 липня 2021 року:

1. Клопотання представника Науково-технічного комплексу «Інститут електрозварювання ім. Є. Патона» Національної академії України - Якусика Дмитра Васильовича про відкладення розгляду справи - задоволено: відкладено розгляд апеляціної скарги представника Науково-технічного комплексу «Інститут електрозварювання ім. Є. Патона» Національної академії України - Якусика Дмитра Васильовича на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 19 листопада 2020 року у справі за адміністративним позовом Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві до Науково-технічного комплексу «Інститут електрозварювання ім. Є. Патона» Національної академії України про застосування заходів реагування до 01 липня 2021 року та зобов`язано Науковий-технічний комплекс «Інститут електрозварювання ім. Є. Патона» Національної академії України, надати додаткові докази до матеріалів справи, а саме:- висновок Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві за результатами проведення повторної позапланової перевірки щодо усунутих порушень.

2. Клопотання представника Науково-технічного комплексу «Інститут електрозварювання ім. Є. Патона» Національної академії України - Якусика Дмитра Васильовича про відкладення розгляду справи - задоволено: відкладено та призначено розгляд апеляційної скарги представника Науково-технічного комплексу «Інститут електрозварювання ім. Є. Патона» Національної академії України - Якусика Дмитра Васильовича на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 19 листопада 2020 року у справі за адміністративним позовом Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві до Науково-технічного комплексу «Інститут електрозварювання ім. Є. Патона» Національної академії України про застосування заходів реагування, до апеляційного розгляду у відкритому судовому засіданні на 15 липня 2021 року об 10 год. 20 хв. та продовживши строк розгляду на строк достатній для всебічного та повного розгляду справи та зобов`язано Науковий-технічний комплекс «Інститут електрозварювання ім. Є. Патона» Національної академії України, надати додаткові докази до матеріалів справи, а саме: - висновок / акт Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві за результатами проведення повторної позапланової перевірки щодо усунутих порушень.

На виконання зазначених вище ухвал Науковим - технічним комплексом «Інститут електрозварювання ім. Є. Патона» Національної академії України надано клопотання про доручення документів до матеріалів справи, а саме: копію акту складеного за результатами проведення планового (позапланового) заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки від 06.07.2021 року №106.

Так, відповідно до наданого Акту №106 від 06.07.2021 року щодо проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки встановлено порушення, які не було усунуто Науковим - технічним комплексом «Інститут електрозварювання ім. Є. Патона» Національної академії України, а саме не усунутими лишились порушення, які мають ризик настання негативних наслідків від провадження господарської діяльності (пожежі):

- ППБУ розділу III п. 2.23 глави 2 - ширина сходового маршу праве крило будівлі менше ніж 1,0 м. (п. 7.3.13 ДБН В.1.1 - 7:2016 «Пожежна безпека об`єктів будівництва. Загальні вимоги») - пожежа;

- ППБУ розділу III п. 2.37 - допускається улаштування у сходовій клітині підсобного приміщення - пожежа;

- ППБУ розділу III п. 2.5 - дерев`яні конструкції горищ не оброблено вогнезахисною сумішшю - пожежа;

- ППБУ розділу ІІ п. 3 - не забезпечено роботу ліфтів в режимі «Пожежна безпека», що включає зупинку технологічного устаткування, вимкнення ліфтів, підйомників у відповідності до п.7.6.6 ДБН В.2.2 -9-2009 - пожежа;

- ст. 57 Кодексу цивільного захисту України - господарська діяльність здійснюється без реєстрації декларацій відповідності матеріально - технічної бази суб`єкта господарювання вимогам законодавства з питань пожежної безпеки (з позитивним висновком за результатами оцінки (експертизи) протипожежного стану приміщень - пожежа.

Окрім зазначеного, колегія суддів звертає увагу на пояснення апелянта, а саме на те, що останнім отримано комерційну пропозицію від ТОВ «Сучасні системи безпеки бізнесу» по вогнезахисній обробці дерев`яних конструкцій. Апелянтом внесено в фінансовий план замовити вказану послугу в 2021 році та при появі грошових коштів, Науковий - технічний комплекс «Інститут електрозварювання ім. Є. Патона» Національної академії України виконає обробку горища вогнезахисною сумішшю.

Щодо посилання представника у справі, що останнім не використовується у свої роботі ліфт, колегія суддів зазначає наступне.

Так, суд апеляційної інстанції не приймає до уваги зазначені вище посилання, оскільки вони належним чином не обґрунтовані та можливість їх перевірити у суду відсутні.

На підставі вище зазначеного, колегія суддів зазначає, що застосування заходів реагування у вигляді зупинення експлуатації приміщень є тимчасовим заходом, який направлений на попередження настання негативних наслідків, викликаних наявністю на об`єкті порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, які створюють загрозу життю та здоров`ю людей. Водночас поняття «загроза життю та/або здоров`ю людини» є оціночним поняттям, яке лежить у сфері захисту населення, територій, навколишнього природного середовища та майна, функція контролю (нагляду) за чим, зокрема, покладена на позивача, посадові особи якого володіють спеціальними знаннями у цій сфері.

Отже, оскільки на час розгляду справи в суді належних доказів, які б свідчили про повне усунення відповідачем порушень, які створюють загрозу життю та здоров`ю людей, не було надано, суд зазначає про те, що наявність наведених порушень вимог протипожежної безпеки становить реальну небезпеку і загрозу життю та здоров`ю людей. У світлі викладеного суд також зауважує, що застосовані заходи співмірні тим порушенням, які встановлено позивачем.

Аналогічний правовий підхід застосовано в постанові Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду від 13 серпня 2019 року у справі №2340/2816/18, від 30 червня 2020 року у справі №820/10989/15, від 18 лютого 2021 року у справі № 320/5696/18.

Оцінивши докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх всебічному, повному та об`єктивному дослідженні, та враховуючи всі наведені обставини, колегія суддів приходить до висновку, що суд першої інстанції дійшов до правильного висновку, що позовні вимоги є обґрунтованими та підлягають задоволенню судом у повному обсязі.

Згідно з ч. 2 ст. 2 КАС України, у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Відповідно до ч. 1 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Згідно з ч. 2 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України, в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.

Відповідач по справі, як суб`єкт владних повноважень, не виконав покладений на нього обов`язок щодо доказування правомірності вчинених ним дій та прийняття оскаржуваного рішення.

Натомість, позивачем надано достатньо доказів в підтвердження обставин, якими обґрунтовує позовні вимоги.

Зі змісту частин 1-4 ст. 242 КАС України, рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права, обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи. Судове рішення має відповідати завданню адміністративного судочинства, визначеному цим Кодексом.

Доводи апеляційної скарги зазначених вище висновків суду попередньої інстанції не спростовують і не дають підстав для висновку, що судом першої інстанції при розгляді справи неправильно застосовано норми матеріального права, які регулюють спірні правовідносини, чи порушено норми процесуального права.

Згідно з п.1 ч.1 ст.315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін.

Відповідно до ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

З урахуванням вище викладеного, колегія суддів дійшла висновку, що судом першої інстанції правильно встановлені обставини справи, судове рішення ухвалено з додержанням норм матеріального та процесуального права і підстав для його скасування не вбачається, апеляційна скарга підлягає залишенню без задоволення, а постанова суду першої інстанції - без змін.

Керуючись ст.ст. 2, 10, 11, 241, 242, 243, 250, 251, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 328, 325, 329 Кодексу адміністративного судочинства України, колегія суддів, -

П О С Т А Н О В И Л А:

Апеляційну скаргу представника Науково-технічного комплексу «Інститут електрозварювання ім. Є. Патона» Національної академії України - Якусика Дмитра Васильовича - залишити без задоволення, а рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 19 листопада 2020 року - без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття, проте на неї може бути подана касаційна скарга до Верховного Суду в порядку та строки, передбачені ст. 329 КАС України.

(Повний текст виготовлено - 15 липня 2021 року).

Головуючий суддя: Л.О. Костюк

Судді: Н.П. Бужак,

М.І. Кобаль