Справа № 640/29499/20
Суддя: Чудак О.М.
Дата ухвалення: 2021-07-15 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

15 липня 2021 року м. Київ № 640/29499/20

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі судді Чудак О.М., розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення та виклику учасників справи клопотання представника третьої особи про розгляд справи у загальному позовному провадженні з повідомленням та викликом сторін в адміністративній справі за позовом ОСОБА_1 до Державної служби України з питань праці, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача: Публічне акціонерне товариство «АрселорМіталл Кривий Ріг», про визнання дій протиправними, визнання протиправним та скасування акту,

установив:

ОСОБА_1 (далі - позивач, ОСОБА_1 ) звернувся до Окружного адміністративного суду міста Києва з позовом до Державної служби України з питань праці (далі - відповідач, Держпраці), в якому просить:

визнати протиправними дії Держпраці щодо видачі Публічному акціонерному товариству «АрселорМіталл Кривий Ріг» (далі - ПАТ «АрселорМіталл Кривий Ріг») акту про надання гірничого відводу від 04.07.2018 №3356;

визнати протиправним та скасувати акт про надання гірничого відводу від 04.07.2018 №3356.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 21.01.2021 прийнято позовну заяву до розгляду, відкрито провадження у справі, вирішено здійснювати розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення та виклику учасників справи.

09.03.2021 від представника третьої особи - ПАТ «АрселорМіталл Кривий Ріг», надійшло клопотання про розгляд справи за правилами загального позовного провадження з повідомленням та викликом сторін (т. 1 а.с. 109-111).

Вирішуючи клопотання, суд зазначає наступне.

Відповідно до пункту 10 частини 6 статті 12 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) для цілей цього Кодексу справами незначної складності є інші справи, у яких суд дійде висновку про їх незначну складність, за винятком справ, які не можуть бути розглянуті за правилами спрощеного позовного провадження.

Перелік справ, які не можуть бути розглянуті за правилами спрощеного позовного провадження, визначається частиною 4 вказаної норми, у відповідності до якої виключно за правилами загального позовного провадження розглядаються справи у спорах:

1) щодо оскарження нормативно-правових актів, за винятком випадків, визначених цим Кодексом;

2) щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень, якщо позивачем також заявлено вимоги про відшкодування шкоди, заподіяної такими рішеннями, діями чи бездіяльністю, у сумі, що перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;

3) про примусове відчуження земельної ділянки, інших об`єктів нерухомого майна, що на ній розміщені, з мотивів суспільної необхідності;

4) щодо оскарження рішення суб`єкта владних повноважень, на підставі якого ним може бути заявлено вимогу про стягнення грошових коштів у сумі, що перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;

5) щодо оскарження рішень Національної комісії з реабілітації у правовідносинах, що виникли на підставі Закону України «Про реабілітацію жертв репресій комуністичного тоталітарного режиму 1917-1991 років».

До вказаного переліку справ, які мають розглядатись виключно у позовному провадженні предмет спору у даній справі не віднесений.

При цьому, згідно з частиною 2 статті 12 КАС України спрощене позовне провадження призначене для розгляду справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи.

Відповідно до частини 5 статті 262 КАС України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Суд може відмовити в задоволенні клопотання сторони про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін, зокрема, якщо характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі незначної складності не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи (пункт 2 частини 6 статті 262 КАС України).

Разом з тим, предмет заявленого позову, з урахуванням доводів, викладених на його обґрунтування, вказують на відсутність необхідності встановлення додаткових обставин у справі, в допиті свідків чи експертів. Також представником третьої особи не наведено жодних доводів з приводу того, чому спір за цим позовом неможливо вирішити у порядку спрощеного позовного провадження, без проведення судового засідання.

Практика Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ) з питань гарантій публічного характеру провадження у судових органах в контексті пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція), свідчить про те, що публічний розгляд справи може бути виправданим не у кожному випадку (рішення від 08.12.1983 у справі «Ахеп v. Germany», заява № 8273/78, рішення від 25.04.2002 «Varela Assalino contre le Portugal», заява № 64336/01). Так, y випадках, коли мають бути вирішені тільки питання права, то розгляд письмових заяв, на думку ЄСПЛ, є доцільнішим, ніж усні слухання, і розгляд справи на основі письмових доказів є достатнім. Заявник (не в одній із зазначених справ) не надав переконливих доказів на користь того, що для забезпечення справедливого судового розгляду після обміну письмовими заявами необхідно було провести також усні слухання. Зрештою, у певних випадках влада має право брати до уваги міркування ефективності й економії. Зокрема, коли фактичні обставини не є предметом спору, а питання права не становлять особливої складності, та обставина, що відкритий розгляд не проводився, не є порушенням вимоги пункту 1 статті 6 Конвенції про проведення публічного розгляду справи.

При цьому, положення КАС України гарантують права учасників справи безпосередньо знайомитись з матеріалами справи, зокрема, і з аргументами іншої сторони та інших учасників та реагувати на ці аргументи відповідно до процесуального законодавства.

Врахувавши зміст клопотання представника третьої особи, матеріалів справи, предмет та підстави позову, склад учасників справи, суд не вбачає обґрунтованих підстав для розгляду справи за правилами загального позовного провадження за участю сторін та доходить висновку, що у задоволенні клопотання має бути відмовлено.

На підставі викладеного, керуючись статтями 12, 248, 256, 262 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ухвалив:

В задоволенні клопотання представника Публічного акціонерного товариства «АрселорМіталл Кривий Ріг» про розгляд справи за правилами загального позовного провадження відмовити.

Ухвала набирає законної сили відповідно до статті 256 Кодексу адміністративного судочинства України та оскарженню не підлягає.

Суддя О.М. Чудак