Справа № 360/3261/20
Суддя: К.О. Пляшкова
Дата ухвалення: 2021-07-09 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЛУГАНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

Іменем України

09 липня 2021 рокуСєвєродонецькСправа № 360/3261/20

Луганський окружний адміністративний суд у складі

головуючого судді Пляшкової К.О.,

за участю

секретаря судового засідання Занічковської П.Є.,

позивача ОСОБА_1 ,

представників відповідача Кім В.В. (самопредставництво),

Олійника М.А. (самопредставництво),

розглянувши у відкритому судовому засіданні за правилами загального позовного провадження справу за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Луганській області про визнання протиправним та скасування наказу, стягнення коштів,

ВСТАНОВИВ:

До Луганського окружного адміністративного суду 01 вересня 2020 року надійшов адміністративний позов ОСОБА_1 (далі - позивач) до Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Луганській області (далі відповідач, ГУ ДСНС України у Луганській області), в якому позивачем заявлено вимоги про:

1) визнання протиправним та скасування наказу ГУ ДСНС України у Луганській області від 02 липня 2020 року № 213 «Про накладення дисциплінарного стягнення» в частині пункту 1 вказаного наказу - відносно накладення на позивача дисциплінарного стягнення у вигляді суворої догани;

2) стягнення з відповідача коштів на користь позивача, позбавленого грошового забезпечення (премії), у сумі 2479,00 грн.

В обґрунтування позовних вимог зазначено, що 03 липня 2020 року після надходження до Лисичанського міського управління ГУ ДСНС України у Луганській області (далі - Лисичанське міське управління) копії наказу ГУ ДСНСУ у Луганській області від 02 липня 2020 року № 213 «Про накладення дисциплінарного стягнення», позивач ознайомився з цим наказом.

В оскаржуваному наказі вказано, що на виконання наказу від 06 травня 2020 року № 129-НО «Про проведення службового розслідування», за фактом порушення вимог наказу ГУ ДСНС України у Луганській області від 19 березня 2020 року № 91-НО «Про внесення змін до наказу від 13.03.2020 № 87-НО ГУ ДСНС у Луганській області» щодо чергування у цілодобовому режимі оперативної групи Лисичанського міського управління, встановлено, що перебуваючи на чергуванні відповідальним оперативної групи 3-ї зміни Лисичанського міського управління в квітні 2020 року позивач був відсутнім на чергуванні у цілодобовому режимі 04, 08, 12, 16, 20, 24, 28 квітня 2020 року, чим порушив вимоги наказу ГУ ДСНС України у Луганській області від 19 березня 2020 року № 91-НО.

З висновками службового розслідування позивач не згоден, оскільки виїзд з адміністративної будівлі Лисичанського міського управління у вказані дні здійснював виключно за погодженням з начальником, тому жодних претензій та нарікань з боку керівництва не було. Службове розслідування проведено з порушеннями вимог Закону України «Про дисциплінарний статут служби цивільного захисту», Інструкції про порядок проведення службових розслідувань в органах і підрозділах цивільного захисту, затвердженої наказом Міністерства внутрішніх справ України від 05.05.2015 № 515, а саме не встановлено всіх обставин, що мають, на думку позивача, суттєве значення. Голова комісії та члени комісії відмовилися від отримання письмових пояснень ОСОБА_1 , з висновком службового розслідування перед направленням його на затвердження до ГУ ДСНС України у Луганській області не ознайомили. У висновку службового розслідування не вказано, який саме пункт наказу від 19 березня 2020 року № 91-НО порушив позивач.

Також позивач зауважує, що вид стягнення, накладений на нього за наказом від 02 липня 2020 року № 213, обраний відповідачем з урахуванням раніше накладеного дисциплінарного стягнення у виді догани за наказом від 25 лютого 2020 року № 61. Однак на час проведення службового розслідування та винесення наказу від 02 липня 2020 року № 213 позивачем вже подано до Луганського окружного адміністративного суду позов про визнання протиправним та скасування наказу від 25 лютого 2020 року № 61.

Позивач також вказує, що 21 серпня 2020 року отримав заробітну плату на суму 16047,26 грн, яка є меншою на 2423,26 грн. Копію наказу про позбавлення премії за липень 2020 року на підставі наказу від 02 липня 2020 року № 213 позивач дотепер не отримав.

Позивач вважає, що за одне і те саме порушення на нього накладено два дисциплінарних стягнення, одне наказом від 02.07.2020 № 213 - дисциплінарне стягнення - сувора догана, а іншим наказом - позбавлення премії за липень 2020 року в повному обсязі у зв`язку з накладеним дисциплінарним стягненням, що є порушенням статті 77 Дисциплінарного статуту, в якій вказано, що за кожне порушення службової дисципліни накладається лише одне стягнення.

Також позивач зазначає, що дисциплінарне стягнення не може бути накладено у період тимчасової непрацездатності або перебування особи рядового чи начальницького складу у відпустці, або якщо з дня вчинення правопорушення минуло більше року (пункт 87 Закону України «Про Дисциплінарний статут служби цивільного захисту»), але з 06 липня 2020 року по 19 серпня 2020 року він перебував у черговій відпустці, і тому, на думку позивача, винесений наказ начальником ГУ ДСНС у Луганській області про позбавлення премії за липень 2020 року в повному обсязі на суму 2479,00 грн у зв`язку з накладеним дисциплінарним стягненням, є протизаконним.

З вищевикладених підстав позивач просив задовольнити позовні вимоги.

Ухвалою від 07 вересня 2020 року позовну заяву залишено без руху (том 1 арк. спр. 95-97).

Ухвалою від 23 вересня 2020 року продовжено позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви (том 1 арк. спр. 109-110).

Ухвалою від 05 жовтня 2020 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі; визначено розглядати справу за правилами загального позовного провадження; призначено підготовче засідання у справі; визнано поважними причини пропуску позивачем строку звернення до суду та задоволено клопотання позивача про поновлення строку звернення до адміністративного суду; витребувано від відповідача додаткові докази; запропоновано відповідачу надати відзив на позов (том 1 арк. спр. 115-117).

Відповідач правом подати відзив на позовну заяву не скористався.

Від ГУ ДСНС України у Луганській області 21 жовтня 2020 року надійшло клопотання про продовження строку для підготовки відзиву на позов, яке, як очевидно безпідставне та необґрунтоване, повернуто заявнику за ухвалою від 26 жовтня 2020 року (том 1 арк. спр. 122-123, 131).

Також в ході підготовчого провадження по справі ухвалою від 11 листопада 2020 року витребувано від відповідача додаткові докази та продовжено строк підготовчого провадження у справі (том 1 арк. спр. 146-147).

Ухвалою від 08 грудня 2020 року зупинено провадження у справі до набрання законної сили судовим рішенням у справі № 360/2080/20 (том 2 арк. спр. 64).

Ухвалою від 15 червня 2021 року поновлено провадження у справі (том 2 арк. спр. 100).

Ухвалою від 15 червня 2021 року закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті (том 2 арк. спр. 104).

У судовому засіданні позивач підтримав позовні вимоги у повному обсязі, надав пояснення, аналогічні викладеним у позовній заяві.

Представники відповідача заперечували проти задоволення позовних вимог з тих підстав, що під час проведення службового розслідування та прийняття наказу про притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності ГУ ДСНС України у Луганській області діяло в межах наданих йому повноважень відповідно до законодавства, та норми матеріального права у спірних правовідносинах застосовані вірно.

Заслухавши пояснення позивача, представників відповідача, дослідивши матеріали справи та оцінивши докази відповідно до вимог статей 72-76, 90 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України), суд встановив таке.

З копій виданих на ім`я позивача паспорта громадянина України та картки фізичної особи-платника податків встановлено реєстраційні дані позивача: ОСОБА_1 , місце проживання: АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 (том 1 арк. спр. 92-93).

Позивач за контрактом від 18.04.2020 № 333/1608 проходить службу цивільного захисту на посаді начальника відділу державного нагляду (контролю) у сфері пожежної, техногенної безпеки та цивільного захисту Лисичанського міського управління ГУ ДСНС України у Луганській області (том 1 арк. спр. 107-108).

Наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07.10.2014 № 1032 затверджено Порядок організації внутрішньої, гарнізонної, караульної служб в органах управління і підрозділах Оперативно-рятувальної служби цивільного захисту Державної служби України з надзвичайних ситуацій (далі - Порядок).

Цей Порядок визначає організацію несення внутрішньої, гарнізонної та караульної служб в органах управління, аварійно-рятувальних формуваннях центрального підпорядкування, аварійно-рятувальних формуваннях спеціального призначення, спеціальних авіаційних, морських та інших формуваннях, державних пожежно-рятувальних підрозділах (загонах, частинах, постах), навчальних закладах, формуваннях і підрозділах забезпечення Державної служби України з надзвичайних ситуацій (далі - органи управління та підрозділи), права, обов`язки та взаємовідносини осіб рядового і начальницького складу та працівників Оперативно-рятувальної служби цивільного захисту Державної служби України з надзвичайних ситуацій (далі - особовий склад) (пункт 1 розділу 1 Порядку).

Згідно з пунктом 8 розділу 1 у цьому Порядку терміни вживаються в таких значеннях:

оперативна група - визначений наказом Голови Державної служби України з надзвичайних ситуацій, начальника гарнізону ОРС ЦЗ, підрозділу особовий склад, який здійснює чергування в пунктах постійної дислокації і залучається для моніторингу обстановки в разі загрози виникнення надзвичайної ситуації (події) або пожежі, оперативного та ефективного вирішення питань щодо їх ліквідації;

чергування - строк, визначений для несення караульної служби особовим складом чергової зміни (караулу), оперативної групи органу управління або підрозділу.

Відповідно до пункту 52 розділу ІV Порядку у кожному гарнізоні ОРС ЦЗ організовується чергування керівного складу гарнізону ОРС ЦЗ та оперативних груп. Порядок чергування керівного складу гарнізону ОРС ЦЗ, оперативних груп встановлює начальник гарнізону ОРС ЦЗ, яким визначаються порядок виїзду його заступників на пожежі, що виникли на потенційно небезпечних об`єктах та об`єктах підвищеної небезпеки, а також за підвищеним номером (рангом) виклику, склад та порядок виїзду на надзвичайні ситуації (події) та пожежі оперативних груп.

Оперативні групи за графіком очолюють заступники начальника гарнізону ОРС ЦЗ, начальники управлінь (відділів) територіального органу та начальники відділів (секторів) у районі, місті, районі в місті, міськрайонного управління, начальники підрозділів (загонів, частин, постів) і їх заступники з урахуванням чергування змін (караулів), за якими вони закріплені наказом по гарнізону ОРС ЦЗ (пункт 54 розділу ІV Порядку).

Згідно з пунктом 56 розділу ІV Порядку у робочий час особовий склад, який входить до складу оперативної групи, виконує свої функціональні обов`язки (посадові інструкції), а в неробочий час, вихідні і святкові дні про своє місцеперебування постійно інформує ОКЦ гарнізону ОРС ЦЗ і перебуває в готовності до виконання службових обов`язків в оперативній групі.

Відповідно до пункту 57 розділу ІV Порядку за розпорядженням начальника гарнізону ОРС ЦЗ режим чергування оперативної групи і місце її перебування можуть змінюватися залежно від оперативної обстановки.

Оперативну групу гарнізону ОРС ЦЗ очолює відповідальний черговий по гарнізону ОРС ЦЗ, який призначається з числа керівного складу територіального органу управління ОРС ЦЗ (пункт 59 розділу ІV Порядку).

Пунктом 61 розділу ІV Порядку визначено, що відповідальний черговий міськрайонного (міського, районного) управління (відділу, сектору) територіального органу ДСНС України, пожежно-рятувального підрозділу призначається начальником управління (відділу, сектору), міськрайонного (міського, районного) управління (відділу, сектору) територіальних органів ДСНС України, пожежно-рятувального підрозділу з числа посадових осіб на добу.

Згідно з пунктом 62 розділу ІV Порядку відповідальний черговий міськрайонного (міського, районного) управління (відділу, сектору) територіальних органів ДСНС України, пожежно-рятувального підрозділу повинен: 1) знати оперативну обстановку в районі виїзду підрозділу; 2) перевіряти організацію несення караульної служби; 3) координувати роботу оперативних чергових (диспетчерів) підрозділу; 4) виконувати інші обов`язки, визначені начальником підрозділу.

Згідно з пунктом 1 наказу Лисичанського міського управління від 13.03.2020 № 6 «Про здійснення заходів щодо протидії захворюваності та поширенню коронавірусної інфекції коронавірусної інфекції COVID-19 у Лисичанському міському управлінні ГУ ДСНС України у Луганській області» переведено з 09.00 13 березня 2020 року до окремого рішення на чергування у цілодобовому режимі оперативні групи Лисичанського міського управління (том 1 арк. спр. 192-198).

Позивач ознайомлений з цим наказом під підпис, що підтверджено відомістю про ознайомлення з наказом (том 1 арк. спр. 199).

Відповідно до наказу Лисичанського міського управління від 17.03.2020 № 7 «Про організацію роботи оперативних груп Лисичанського міського управління» затверджено склад оперативних груп Лисичанського міського управління (пункт 1); інструкцію відповідального чергового по Лисичанському міському управлінню (пункт 2); функціональні обов`язки відповідального чергового (пункти 3-5) (том 1 арк. спр. 35).

У додатку 1 до наказу від 17.03.2020 № 7 визначено склад оперативних груп Лисичанського міського управління, зокрема відповідальним черговим 3-ї зміни визначений ОСОБА_1 (том 1 арк. спр. 36).

Згідно з пунктом 1 наказу ГУ ДСНС України у Луганській області від 19.03.2020 № 91-НО «Про внесення змін до наказу ГУ ДСНС України у Луганській області від 13.03.2020 № 87-НО» внесено зміни до наказу ГУ ДСНС України у Луганській області від 13.03.2020 № 87-НО, виклавши його наказову частину в такій редакції, зокрема пункт 4: «Перевести з 09.00 13 березня 2020 року до окремого рішення на чергування у цілодобовому режимі оперативну групу Головного управління та оперативні групи структурних і підпорядкованих підрозділів Головного управління за таким графіком роботи доба чергування, три доби відпочинку» (том 1 арк. спр. 24-30, 173-190).

Позивач ознайомлений з цим наказом під підпис, що підтверджено відомістю про ознайомлення з наказом (том 1 арк. спр. 191).

Відповідно до графіків чергування відповідальних чергових оперативних груп Лисичанського міського управління, затверджених начальником управління 01.04.2020 та 09.04.2020, ОСОБА_1 як відповідальний чергових оперативних груп визначений на чергування з 08.00 год. 04.04.2020 по 8.00 год. 05.04.2020, з 08.00 год. 08.04.2020 по 08.00 год. 09.04.2020, з 08.00 год. 12.04.2020 по 08.00 год. 13.04.2020, з 8.00 год. 16.04.2020 по 08.00 год. 17.04.2020, з 08.00 год. 20.04.2020 по 08.00 год. 21.04.2020, з 08.00 год. 24.04.2020 по 08.00 год. 25.04.2020, з 08.00 год. 28.04.2020 по 08.00 год. 29.04.2020. Позивач з цими графіками ознайомлений під підпис (том 1 арк. спр. 38, 39, 200-201, 202-203).

Рапортом помічника начальника зміни ОКЦ ГУ ДСНС України у Луганській області ОСОБА_2 доведено до відома начальника ГУ ДСНС України у Луганській області, що ним 16.04.2020 проведена раптова перевірка з організації внутрішньої, гарнізонної та караульної служби у підпорядкованому підрозділі ДПРЧ-9 ГУ ДСНС України у Луганській області, в ході якої виявлені недоліки, зокрема відсутність на момент перевірки представника чергової оперативної групи в Лисичанському міському управлінні ОСОБА_3 , який згідно з журналом перебування співробітників на робочому місці вибув з підрозділу о 16.50 год.; журнал перебування співробітників на робочому місці ведеться формально (том 1 арк. спр. 163).

Рапортом начальника Лисичанського міського управління полковника служби цивільного захисту Олега Гречихіна доведено до відома начальника ГУ ДСНС України у Луганській області, що о 07.45 год. 29.04.2020 ним виявлено відсутність на чергуванні відповідального чергового оперативної групи Лисичанського міського управління полковника служби цивільного захисту Сергія Тимченка, при спілкуванні з начальником караулу ДПРЧ-9 ОСОБА_4 з`ясовано, що ОСОБА_5 покинув місце несення служби приблизно о 18.00 год. 28.04.2020 та не з`являвся для подальшого чергування, чим порушив вимоги наказу від 19.03.2020 № 91-НО «Про внесення змін до наказу ГУ ДСНС України у Луганській області від 13.03.2020 № 87-НО». Також клопотав про проведення службового розслідування щодо порушення ОСОБА_6 вимог вказаного наказу щодо чергування у цілодобовому режимі оперативної групи та, враховуючи факт повторного порушення правил несення служби в оперативній групі Лисичанського міського управління (16.04.2020 відсутність на службі після 17.05 год.), про притягнення останнього до дисциплінарної відповідальності (том 1 арк. спр. 33, 164).

Наказом ГУ ДСНС України у Луганській області від 06 травня 2020 року № 129-НО «Про проведення службового розслідування» з метою всебічної перевірки інформації щодо порушення ОСОБА_1 наказу від 19.03.2020 № 91-НО «Про внесення змін до наказу ГУ ДСНС України у Луганській області від 13.03.2020 № 87-НО» щодо чергування у цілодобовому режимі оперативної групи Лисичанського міського управління, на підставі пункту 2 розділ 2 Інструкції про порядок проведення службових розслідувань в органах і підрозділах цивільного захисту, затвердженої наказом МВС України від 05.05.2015 № 515, створено комісію для проведення службового розслідування у складі: голови комісії: полковника служби цивільного захисту Олега Гречихіна, начальника Лисичанського міського управління, членів комісії: полковника служби цивільного захисту Дениса Роднюка, заступника начальника управління начальника відділу цивільного захисту Лисичанського міського управління; підполковника служби цивільного захисту Артема Кошаринського, начальника організаційного сектора Лисичанського міського управління; майора служби цивільного захисту Юрія Мельника, головного фахівця відділу цивільного захисту Лисичанського міського управління (пункт 1); наказано висновок про результати службового розслідування надати на розгляд у термін, визначений законодавством (пункт 2); ознайомити ОСОБА_1 із даним наказом та із затвердженим висновком службового розслідування під підпис (пункт 3) (том 1 арк. спр. 23, 165-167).

Позивач з цим наказом ознайомлений, що підтверджено його підписом на відомості про ознайомлення (том 1 арк. спр. 168).

На підставі наказу ГУ ДСНС України у Луганській області від 06.05.2020 № 129-НО, Комісією проведено службове розслідування за фактом порушення полковником служби цивільного захисту ОСОБА_6 , начальником відділу запобігання надзвичайним ситуаціям Лисичанського міського управління ГУ ДСНС України у Луганській області, наказу ГУ ДСНС України у Луганській області від 19.03.2020 № 91-НО «Про внесення змін до наказу ГУ ДСНС України у Луганській області від 13.03.2020 № 87-НО», за результатами проведення якого складено висновок службового розслідування, затверджений начальником ГУ ДСНС України у Луганській області 10 червня 2020 року (том 1 арк. спр. 16-22, том 2 арк. спр. 17-29, том 2 арк. спр. 17-29).

З описової частини висновку службового розслідування та наданих до матеріалів справи документів судом встановлено, що в ході службового розслідування позивачу надіслано лист від 22.05.2020 № 881 та повідомлено, що йому необхідно надати письмові або усні пояснення не пізніше 02.06.2020 стосовно відсутності його на робочому місці, будучі відповідальним оперативної групи 3-ї зміни Лисичанського міського управління у наступні дати: з 09.40 год. 04.04.2020 по 12.16 год. 04.04.2020, з 14.30 год. 04.04.2020 по 17.11 год. 04.04.2020, з 22.05 год. 04.04.2020 по 08.00 год. 05.04.2020, з 11.15 08.04.2020 по 11.45 год. 08.04.2020, з 12.30 год 08.04.2020 по 14.50 год. 08.04.2020, з 17.40 год. 08.04.2020 по 08.00 год. 09.04.2020, з 13.20 год. 12.04.2020 по 16.11 год. 12.04.2020, з 19.00 год. 12.04.2020 по 08.00 год. 13.04.2020, з 09.40 год. 16.04.2020 по 11.15 год. 16.04.2020, з 16.50 год. 16.04.2020 по 23.20 год. 16.04.2020, з 00.20 год. 17.04.2020 по 08.00 год. 17.04.2020, з 09.30 год. 20.04.2020 по 15.00 год. 20.04.2020, з 17.55 год. 20.04.2020 по 08.00 год. 21.04.2020, з 08.36 год. 24.04.2020 по 11.50 год. 24.04.2020, з 12.09 год. 24.04.2020 по 14.00 год. 20.04.2020, з 16.20 год. 24.04.2020 по 08.00 год. 25.04.2020, з 17.10 год. 28.04.2020 по 08.00 год. 29.04.2020 (том 1 арк. спр. 240-241).

На цей лист ОСОБА_1 надано письмові пояснення від 04.06.2020, в яких вказано, що 16.04.2020 о 22.50 год. він знаходився в ДПРЧ-64 ГУ ДСНС України у Луганській області, де перевіряв несення служби черговим караулом, після чого прибув до ДПРЧ-9, де і знаходився в нічний час. З ДПРЧ-9 в нічний час позивач виїжджав на місце обриву лінії електромережі, яку виявив при слідуванні з ДПРЧ-64 до ДПРЧ-9, для показу цього місця аварійній бригаді ЛЕО. Повідомив, що 28.04.2020 о 07.30 год. він знаходився на своєму робочому місці в службовому кабінеті. Після отримання інформації про пожежу та загибель людини 28.04.2020 та, не отримавши від ОСОБА_7 матеріалів розслідування пожежі, позивач після 18.00 год. виїхав на місце пожежі, але не застав власника будівлі, де виникла пожежа, тому повернувся до Лисичанського міського управління і з ранку 29.04.2020 о 07.00 год. знову прибув за адресою, де виникла пожежа, де зустрівся з власником та з`ясував всі обставини пожежі та загибелі людини. Щодо відсутності на робочому місці 04, 08, 12, 20 та 24 квітня пояснень не надав (том 1 арк. спр. 49-53, 242-250).

Опитані в ході службового розслідування начальник ДПРЧ-9 ГУ ДСНС України у Луганській області майор служби цивільного захисту ОСОБА_8 , командир відділення ДПРЧ-9 ГУ ДСНС України у Луганській області старший прапорщик служби цивільного захисту ОСОБА_9 , старший пожежний-рятувальник ДПРЧ-9 ГУ ДСНС України у Луганській області старшина служби цивільного захисту ОСОБА_10 , рятувальник відділення ДПРЧ-9 ГУ ДСНС України у Луганській області молодший сержант служби цивільного захисту ОСОБА_11 , пожежний-рятувальник відділення ДПРЧ-9 ГУ ДСНС України у Луганській області молодший сержант служби цивільного захисту ОСОБА_12 , командир відділення-водія ДПРЧ-9 ГУ ДСНС України у Луганській області старший прапорщик служби цивільного захисту ОСОБА_13 , пожежний-рятувальник відділення ДПРЧ-9 ГУ ДСНС України у Луганській області молодший сержант служби цивільного захисту ОСОБА_14 , пожежний-рятувальник відділення ДПРЧ-9 ГУ ДСНС України у Луганській області молодший сержант служби цивільного захисту ОСОБА_15 , пожежний-рятувальник відділення ДПРЧ-9 ГУ ДСНС України у Луганській області молодший сержант служби цивільного захисту ОСОБА_16 підтвердили факт відсутності ОСОБА_1 на робочому місці на чергуванні в цілодобовому режимі у вказані дні, про що ними вносилися відповідні записи до журналу перебування співробітників Лисичанського міського управління та ДПРЧ-9 ГУ ДСНС України у Луганській області (том 1 арк. спр. 215-218, 219-221, 226-227, 228-229, 230-231, 232-233, 234-235, 236-237, 238-239).

Також в ході службового розслідування отримані копії журналів перебування співробітників Лисичанського міського управління та ДПРЧ-9 на робочому місці № 01-20/75 за період з 27.04.2020 по 06.05.2020, № 01-20/75 за період з 01.03.2020 по 27.04.2020 (том 1 арк. спр. 204-206, 207-214).

Опитані начальник караулу ДПРЧ-64 ГУ ДСНС України у Луганській області лейтенант служби цивільного захисту ОСОБА_17 , начальника ДПРЧ-64 ГУ ДСНС України у Луганській області майор служби цивільного захисту ОСОБА_18 повідомили, що 04.04.2020 приблизно о 19.30 год. була здійснена перевірка несення служби начальником Відділу ОСОБА_1 , про що зроблено відповідний запис в книзі служби ДПРЧ-64. Також 16.04.2020 приблизно о 22.40 год. здійснена перевірка несення служби начальником Відділу ОСОБА_1 , про що зроблено відповідний запис в книзі служби ДПРЧ-64 (том 1 арк. спр. 222-223, 224-225).

Службовим розслідуванням встановлено, що згідно з вимогами наказу ГУ ДСНС України у Луганській області від 19.03.2020 № 91-НО «Про внесення змін до наказу ГУ ДСНС України у Луганській області від 13.03.2020 № 87-НО» оперативні групи Головного управління та оперативні групи структурних і підпорядкованих підрозділів Головного управління переведені з 09:00 13 березня 2020 року до окремого рішення на чергування у цілодобовому режимі за графіком роботи доба чергування, три доби відпочинку. З цим наказом позивач ознайомлений під особистий підпис.

Згідно з вимогами наказу Лисичанського міського управління від 13.03.2020 № 6 «Про здійснення заходів щодо протидії захворюваності та поширенню коронавірусної інфекції COVID-19 у Лисичанському міському управлінні ГУ ДСНС України у Луганській області» з 9:00 13 березня 2020 року до окремого рішення оперативної групи Лисичанського міського управління переведені у цілодобовий режим чергування. З цим наказом позивач ознайомлений під особистий підпис.

Згідно з графіками чергування оперативних груп Лисичанського міського управління в квітні місяці 2020 року, відповідальним оперативної групи 3-ї зміни є начальник відділу Лисичанського міського управління ОСОБА_1 , з якими він ознайомлений під особистий підпис.

Начальником Лисичанського міського управління 29 квітня 2020 року на ім`я начальника ГУ ДСНС України у Луганській області подано рапорт щодо порушення правил несення служби в оперативній групі Лисичанського міського управління 16 та 28 квітня 2020 року начальником відділу ОСОБА_1 та клопотання про проведення службового розслідування за фактом порушення вимог наказу ГУ ДСНС України у Луганській області від 19.03.2020 № 91-НО «Про внесення змін до наказу ГУ ДСНС України у Луганській області від 13.03.2020 № 87-НО».

При перевірці службової документації, а саме з журналу перебування співробітників Лисичанського міського управління та ДПРЧ-9 ГУ ДСНС України у Луганській області та з пояснень постових біля фасаду ДПРЧ-9 ГУ ДСНС України у Луганській області додатково з`ясовано, що ОСОБА_1 також був відсутній на чергуванні в цілодобовому режимі 04, 08, 12, 20, 24 квітня 2020 року, чим порушив вимоги наказу ГУ ДСНС України у Луганській області від 19.03.2020 № 91-НО «Про внесення змін до наказу ГУ ДСНС України у Луганській області від 13.03.2020 № 87-НО».

Також у висновку вказано, що Комісією розглянуто всі рапорти, матеріали надані позивачем, запити адвоката Юрія Костєва та в установлені терміни згідно з чинним законодавством надано відповіді.

На підставі викладеного Комісія вважає службове розслідування закінченим; за порушення службової дисципліни, а саме невиконання вимог наказу ГУ ДСНС України у Луганській області від 19.03.2020 № 91-НО «Про внесення змін до наказу ГУ ДСНС України у Луганській області від 13.03.2020 № 87-НО», порушення статей 8, 20 Дисциплінарного статуту цивільного захисту, начальник відділу Лисичанського міського управління ОСОБА_1 , зважаючи на наявність у нього накладеного дисциплінарного стягнення у виді догани (наказ ГУ ДСНСУ у Луганській області від 25.02.2020 № 61), заслуговує накладення на нього дисциплінарного стягнення у виді суворої догани.

Позивач ознайомлений з висновком службового розслідування 23.06.2020, що підтверджено підписом ОСОБА_1 на відомості про ознайомлення (том 1 арк. спр. 61, том 2 арк. спр. 31).

Згідно з наказом ГУ ДСНС України у Луганській області від 02 липня 2020 року № 213 «Про накладення дисциплінарного стягнення», за результатами службового розслідування встановлено, що перебуваючи на чергуванні відповідальним оперативної групи 3-ї зміни Лисичанського міського управління в квітні місяці 2020 року полковник служби цивільного захисту ОСОБА_1 був відсутній на чергуванні у цілодобовому режимі 04.04.2020, 08.04.2020, 12.04.2020, 16.04.2020, 20.04.2020, 24.04.2020, 28.04.2020, чим порушив вимоги наказу ГУ ДСНС України у Луганській області від 19.03.2020 № 91-НО «Про внесення змін до наказу ГУ ДСНС України у Луганській області від 13.03.2020 № 87-НО», у зв`язку з чим, керуючись статтями 57, 58, 68 Дисциплінарного статуту служби цивільного захисту, на ОСОБА_1 накладено дисциплінарне стягнення у виді суворої догани (том 1 арк. спр. 14).

Позивач з оскаржуваним наказом ознайомлений під підпис 03 липня 2020 року, що підтверджено копією відомості про ознайомлення з наказом (том 1 арк. спр. 15).

Не погодившись з наказом про притягнення до дисциплінарної відповідальності, а також наказом про призначення службового розслідування, позивач оскаржив їх до голови ДСНС України шляхом подання скарги від 06.07.2020 (том 1 арк. спр. 77-84).

У відповідь на скаргу позивачем отримано лист ДСНС України від 07.08.2020 № 04-11559/263-2 з відмовою у скасуванні цих наказів (том 1 арк. спр. 85-86).

Також наказом ГУ ДСНС України у Луганській області від 18.08.2020 № 260 «Про преміювання», враховуючи рішення Комісії з встановлення розміру премії, позбавлено ОСОБА_1 , начальника відділу запобігання надзвичайним ситуаціям Лисичанського міського управління ГУ ДСНС України у Луганській області премії за липень 2020 року (судова догана, наказ ГУ ДСНС України у Луганській області від 02.07.2020 № 2013 о/с) (том 1 арк. спр. 136).

Дослідженням підпункту 6.1 пункту 6 протоколу засідання Комісії ГУ ДСНС України у Луганській області з встановлення розміру премії від 17.08.2020 № 60 встановлено, що, розглянувши рапорт начальника Лисичанського міського управління Гречихіна О.В., Комісія одноголосно вирішила клопотати про позбавлення позивача премії за липень 2020 року в повному обсязі у зв`язку із накладеним дисциплінарним стягненням (сувора догана, наказ ГУ ДСНС України у Луганській області від 02.07.2020 № 213 о/с) (том 1 арк. спр. 158-159).

Згідно з довідкою про тимчасову непрацездатність особи рядового і начальницького складу органів внутрішніх справ, військовослужбовця внутрішніх військ МВС № 20 ОСОБА_1 в період з 30.05.2020 по 03.06.2020 перебував на лікарняному, визначено приступити до служби з 04.06.2020 (том 1 арк. спр. 46, 137).

Листом ТОВ «ЛЕО» від 01.06.2020 № 940 підтверджено, що 16.04.2020 о 23.40 год. надійшло повідомлення про знеструмлення, яке 17.04.2020 о 03.20 год. усунуто з вказівкою місця пошкодження з допомогою ОСОБА_1 (том 1 арк. спр. 54).

Рішенням Луганського окружного адміністративного суду від 16 листопада 2020 року в справі № 360/2080/20, залишеним без змін постановою Першого апеляційного адміністративного суду від 25 травня 2021 року, задоволено позов ОСОБА_1 до ГУ ДСНС України у Луганській області про визнання протиправним та скасування наказу від 25.02.2020 № 61 «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності»; визнано протиправним та скасовано пункт 1 наказу ГУ ДСНС України у Луганській області від 25.02.2020 № 61 «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності» щодо накладення на ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення у виді догани за порушення службової дисципліни (том 2 арк. спр. 38-50, 120-128).

Вирішуючи адміністративну справу по суті заявлених вимог, надаючи оцінку обставинам (фактам), якими обґрунтовано вимоги і заперечення учасників справи, суд виходить з такого.

Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Порядок проходження служби цивільного захисту особами рядового і начальницького складу та регулюються питання, пов`язані з перебуванням громадян України у добровільному порядку в резерві служби цивільного захисту визначається Кодексом цивільного захисту України та Положенням про проходження служби цивільного захисту особами рядового і начальницького складу, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11.07.2013 № 593 (далі - Положення).

Відповідно до пункту 28 Положення особи рядового і начальницького складу користуються правами і виконують службові обов`язки відповідно до законодавства та цього Положення.

Особи рядового і начальницького складу можуть бути заохочені або притягнуті до дисциплінарної відповідальності у порядку, передбаченому Дисциплінарним статутом служби цивільного захисту (пункт 29 Положення).

Пунктом 31 Положення визначено, що особи рядового і начальницького складу зобов`язані зокрема:

чесно і сумлінно додержуватися Присяги служби цивільного захисту, виконувати закони України;

добросовісно і в повному обсязі виконувати покладені на них згідно із займаною посадою службові обов`язки;

звертатись із службових питань до свого безпосереднього керівника (начальника) і з його дозволу - до старшого прямого керівника (начальника), з особистих питань - до свого безпосереднього керівника (начальника), а у разі, коли він нездатний їх вирішити, - до старшого прямого керівника (начальника);

доповідати своєму безпосередньому керівникові (начальникові) про події та обставини, що стосуються виконання службових обов`язків, а також про зроблені їм іншими керівниками (начальниками) зауваження.

Дисциплінарний статут служби цивільного захисту (далі - Статут), затверджений Законом України від 05.03.2009 № 1068-VI, визначає сутність службової дисципліни, права та обов`язки осіб рядового і начальницького складу органів та підрозділів цивільного захисту, в тому числі слухачів і курсантів навчальних закладів спеціально уповноваженого центрального органу виконавчої влади з питань цивільного захисту (далі - особи рядового і начальницького складу), щодо її додержання, види заохочення та дисциплінарних стягнень і порядок їх застосування.

Згідно з пунктом 1 розділу 1 Статуту службова дисципліна - бездоганне та неухильне виконання особами рядового і начальницького складу службових обов`язків, установлених Кодексом цивільного захисту України, цим Статутом, іншими нормативно-правовими актами та контрактом про проходження служби в органах і підрозділах цивільного захисту (далі - контракт).

Порушення службової дисципліни - протиправне, винне (умисне чи необережне) діяння або бездіяльність особи рядового чи начальницького складу, спрямоване на недодержання вимог Присяги, зокрема на невиконання або неналежне виконання службових обов`язків, перевищення прав, порушення обмежень і заборон, установлених законодавством з питань проходження служби в органах і підрозділах цивільного захисту, чи вчинення інших дій, що ганьблять або дискредитують особу як представника служби цивільного захисту (пункт 8 розділу 1 Статуту).

Згідно з пунктом 16 розділу 1 Статуту наказ є формою реалізації службових повноважень особи начальницького складу, згідно з якими визначаються мета і предмет завдання, строк його виконання та відповідальна особа, якій належить його виконати.

Наказ чи розпорядження має віддаватися (видаватися) начальником відповідно до повноважень згідно із займаною посадою, на підставі законодавства, не принижувати честі та гідності підлеглих, бути чітким, зрозумілим і виконуватися беззаперечно, точно та у визначений строк (пункт 17 розділу 1 Статуту).

Згідно з пунктом 20 розділу 1 Статуту начальник несе відповідальність за відданий (виданий) наказ чи розпорядження, його відповідність законодавству, за зловживання владою або службовим становищем, перевищення влади або службових повноважень та службову недбалість під час віддання (видання) наказу чи розпорядження, а також за невжиття заходів для забезпечення його виконання.

Невиконання правомірного наказу чи розпорядження тягне за собою відповідальність згідно із цим Статутом та іншими законодавчими актами (пункт 22 розділу 1 Статуту).

Відповідно до пункту 57 розділу ІІІ Статуту дисциплінарні стягнення накладаються на осіб рядового і начальницького складу за порушення ними службової дисципліни.

Пунктом 58 розділу ІІІ Статуту визначено, що грубим дисциплінарним проступком вважається факт грубого порушення службової дисципліни, що не містить ознак кримінального правопорушення, зокрема: невиконання наказів та розпоряджень начальників, що призвело до неготовності до дій за призначенням та зриву виконання покладених на орган чи підрозділ цивільного захисту завдань; порушення вимог законів та інших нормативно-правових актів, що призвело до псування або втрати закріпленого майна, обладнання та техніки, інших матеріальних збитків, а також завдало шкоди здоров`ю особовому складу органу чи підрозділу цивільного захисту або іншим особам.

До діянь, що є порушеннями службової дисципліни, також належать: порушення вимог законодавства з питань діяльності органів і підрозділів цивільного захисту; брутальне або зневажливе ставлення до громадян, приниження їх честі та гідності під час виконання службових обов`язків; приховування або недостовірне надання відомостей про себе, що мають значення для проходження служби (зміна місця проживання, притягнення до адміністративної та кримінальної відповідальності); інші діяння, визнані порушеннями службової дисципліни законом та цим Статутом (пункт 59 розділу ІІІ Статуту).

Відповідно до пункту 60 розділу ІІІ Статуту у разі вчинення незначного порушення службової дисципліни особою рядового або начальницького складу начальник може обмежитись усним попередженням її щодо необхідності дотримання службової дисципліни, вказати на відповідні недоліки, а в разі неналежного виконання після цього особою рядового або начальницького складу своїх службових обов`язків - накласти на неї дисциплінарне стягнення.

Пунктом 67 розділу ІІІ Статуту визначено, що начальники, які не вжили заходів для притягнення підлеглих до відповідальності за вчинені ними дисциплінарні правопорушення, а також не подали матеріали про вчинення особами рядового і начальницького складу адміністративних чи кримінальних правопорушень до органу, уповноваженого розглядати справи про адміністративні правопорушення, чи до органу досудового розслідування, у випадках, передбачених пунктом 66 цього Статуту, несуть відповідальність згідно з цим Статутом та законом.

Згідно з пунктом 68 розділу ІІІ Статуту на осіб рядового і начальницького складу за порушення службової дисципліни можуть накладатися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) звільнення зі служби у зв`язку з систематичним невиконанням умов контракту чи через службову невідповідність.

Відповідно до пункту 73 розділу ІІІ Статуту прямі начальники, які займають посади, передбачені штатним розписом для осіб середнього, старшого та вищого начальницького складу, мають право накладати на підлеглих дисциплінарні стягнення, передбачені пунктами 68-70 цього Статуту, в обсязі, визначеному керівником спеціально уповноваженого центрального органу виконавчої влади з питань цивільного захисту.

Згідно з пунктом 75 розділу ІІІ Статуту на осіб рядового і начальницького складу, які порушили службову дисципліну, можуть бути накладені лише визначені цим Статутом дисциплінарні стягнення, що відповідають ступеню вини особи.

За кожне порушення службової дисципліни накладається лише одне дисциплінарне стягнення. У разі порушення службової дисципліни кількома особами дисциплінарне стягнення накладається на кожного окремо (пункт 77 розділу ІІІ Статуту).

Відповідно до пункту 81 розділу ІІІ Статуту накладенню дисциплінарного стягнення передує отримання від порушника дисципліни письмового пояснення. У разі відмови порушника дати письмове пояснення безпосередній начальник такої особи складає про це акт.

Прийняттю начальником рішення про накладення на підлеглого дисциплінарного стягнення за суттєвий грубий дисциплінарний проступок може передувати службове розслідування, яке призначається виданим наказом начальника з метою з`ясування всіх обставин, а також уточнення причин і умов, що призвели до вчинення дисциплінарного правопорушення, встановлення ступеня тяжкості правопорушення та розміру заподіяної шкоди (пункт 83 розділу ІІІ Статуту).

Відповідно до пункту 84 розділу ІІІ Статуту службове розслідування має бути завершено протягом одного місяця з дня його призначення начальником. У разі необхідності цей строк може бути продовжено начальником, який призначив службове розслідування, або старшим прямим начальником, але не більш як на один місяць.

Пунктом 85 розділу ІІІ Статуту визначено, що порядок проведення службового розслідування визначається спеціально уповноваженим центральним органом виконавчої влади з питань цивільного захисту.

Згідно з пунктом 86 розділу ІІІ Статуту дисциплінарне стягнення може бути накладено не пізніше ніж протягом 30 днів від дня, коли про правопорушення стало відомо начальнику, а у разі проведення за фактом вчинення правопорушення службового розслідування - від дня закінчення службового розслідування, не враховуючи періоду тимчасової непрацездатності або перебування у відпустці порушника дисципліни.

Пунктом 87 розділу ІІІ Статуту визначено, що дисциплінарне стягнення не може бути накладено у період тимчасової непрацездатності або перебування особи рядового чи начальницького складу у відпустці, або якщо з дня вчинення правопорушення минуло більше року.

Порядок проведення службових розслідувань щодо порушень службової дисципліни, у тому числі вчинення дій, за які передбачено адміністративну чи кримінальну відповідальність (далі - порушення службової дисципліни), скоєних особою (особами) рядового і начальницького складу служби цивільного захисту, у тому числі слухачами і курсантами навчальних закладів сфери управління ДСНС України (далі - особи рядового і начальницького складу), права й обов`язки посадових осіб при проведенні службового розслідування, оформлення його результатів та прийняття за ним рішення визначено Інструкцією, затвердженою наказом Міністерства внутрішніх справ України від 05.05.2015 № 515, зареєстрованою в Міністерстві юстиції України 20.05.2015 за № 582/27027.

Згідно з пунктом 2 розділу І Інструкції метою проведення службового розслідування є встановлення:

обставин (часу, місця) і наслідків порушення службової дисципліни;

осіб, винних у вчиненні порушення службової дисципліни, та осіб, дії чи бездіяльність яких сприяли негативним наслідкам або створювали передумови для їх спричинення;

наявності причинного зв`язку між порушенням службової дисципліни особи (осіб), щодо якої (яких) було призначено службове розслідування, та його наслідками;

причин порушення службової дисципліни та умов, що йому сприяли;

вимог чинного законодавства, які було порушено;

ступеня провини кожної з осіб, причетних до порушення службової дисципліни, та мотивів протиправної поведінки особи (осіб) рядового чи начальницького складу, її (їх) ставлення до скоєного.

Підставами для призначення службового розслідування є інформація, викладена в рапортах, заявах, скаргах осіб рядового і начальницького складу, державних службовців та працівників ДСНС України, матеріалах перевірок (інформація, одержана за результатами заходів контролю), письмових зверненнях громадян, повідомленнях правоохоронних органів, органів державної влади і місцевого самоврядування, підприємств, установ, організацій та їхніх посадових осіб, об`єднань громадян, а також опубліковані засобами масової інформації інформативні дані про події, що потребують з`ясування обставин, за яких вони сталися (пункт 2 розділу ІІ Інструкції).

Згідно з пунктом 5 розділу ІІ Інструкції підставою для проведення службового розслідування є належним чином письмово оформлений наказ уповноваженого на те начальника.

Відповідно до пункту 1 розділу ІІІ Інструкції рішення про проведення службового розслідування приймається начальником, який має право видавати письмові накази та накладати на підлеглого дисциплінарні стягнення.

У наказі про призначення службового розслідування зазначаються підстави для призначення службового розслідування, особа (якщо вона встановлена), стосовно якої воно має бути проведено, та особа (особи), якій(им) доручено його проведення. Проведення службового розслідування доручається посадовій особі, яка має рівне або вище спеціальне звання або займає вищу посаду, ніж особа, щодо якої призначається службове розслідування. Склад комісії оголошується в наказі про призначення службового розслідування (абзаци перший, другий та четвертий пункту 2 розділу ІІІ Інструкції).

Згідно з пунктом 3 розділу ІІІ Інструкції до участі в проведенні розслідування забороняється залучати підлеглих тієї особи (осіб), стосовно якої (яких) проводиться службове розслідування, а також осіб, які можуть бути особисто заінтересованими в його результатах.

Відповідно до пункту 1 розділу ІV Інструкції службове розслідування завершується протягом одного місяця з дня його призначення начальником.

Початок службового розслідування визначається датою видання наказу про його призначення, якщо ним не визначено інше. Завершенням службового розслідування є дата затвердження начальником, який його призначив, висновку за результатами службового розслідування (пункти 2 та 3 розділу ІV Інструкції).

Відповідно до пункту 2 розділу V Інструкції начальник, який призначив проведення службового розслідування, затверджує висновок службового розслідування. При затвердженні висновку службового розслідування, ураховуючи думку особи (осіб), якій (яким) доручено проведення службового розслідування, та на підставі поданих матеріалів службового розслідування, може прийняти рішення, яке відрізняється від запропонованого.

Пунктом 4 розділу V Інструкції визначено, що особа рядового або начальницького складу, стосовно якої проводиться службове розслідування, має право:

знати підстави для призначення службового розслідування, яке проводиться щодо неї;

брати участь у службовому розслідуванні, у тому числі надавати усні чи письмові пояснення, документи, робити заяви, вимагати додаткового вивчення пояснень осіб, які обізнані або причетні до порушення службової дисципліни, а також в опитуванні інших осіб, яким відомі обставини, що вивчаються під час службового розслідування;

звертатися з клопотанням про витребування й долучення до матеріалів службового розслідування нових документів, інших матеріальних носіїв інформації;

висловлювати письмові зауваження щодо проведення службового розслідування, дій або бездіяльності посадових осіб, які його проводять;

не надавати будь-яких пояснень щодо себе, членів сім`ї чи близьких родичів, коло яких визначено чинним законодавством України;

за письмовим рапортом ознайомлюватися з висновком службового розслідування, а також з матеріалами, зібраними під час його проведення, у частині, яка її стосується;

оскаржувати рішення, прийняте за результатами службового розслідування, у строки і в порядку, що визначені чинним законодавством України.

Згідно з пунктом 5 розділу V Інструкції посадові особи органів і підрозділів цивільного захисту зобов`язані всебічно сприяти проведенню службового розслідування, надавати правдиві пояснення по суті службового розслідування та поставлених їм питань, пред`являти відповідні документи чи матеріали.

Відповідно до пункту 7 розділу V Інструкції до строку проведення службового розслідування не входить час перебування особи (осіб) рядового чи начальницького складу, стосовно якої (яких) воно проводиться, у відпустці, службовому відрядженні або на лікуванні, а також час її (їх) відсутності з інших поважних причин.

Пунктом 1 розділу VIІ Інструкції визначено, що підсумковим документом службового розслідування є висновок службового розслідування, який складається зі вступної, описової та резолютивної частин.

Згідно з пунктом 3 розділу VIІ Інструкції в описовій частині висновку службового розслідування викладаються встановлені при проведенні службового розслідування відомості про:

обставини, за яких особа (особи) рядового або начальницького складу скоїла(и) порушення службової дисципліни або які стали підставою для призначення службового розслідування, а також те, чи мали вони місце взагалі;

час, місце, спосіб, мотив та мету вчинення порушення службової дисципліни, його наслідки (їх тяжкість), що настали у зв`язку з цим;

посаду, звання, прізвище, ім`я та по батькові, інші дані (дата та місце народження, освіта, період служби в органах та підрозділах цивільного захисту і на займаній посаді - з дотриманням вимог чинного законодавства України), характеристику рядового або начальницького складу (зокрема про наявність або відсутність в особи, винної в учиненні порушення службової дисципліни, діючих дисциплінарних стягнень та про осіб, дії чи бездіяльність яких сприяли вказаним обставинам);

заходи, здійснені під час службового розслідування, й одержані при цьому результати, які підтверджують чи спростовують факт порушення службової дисципліни;

наявність причинного зв`язку між порушенням(и) службової дисципліни особи (осіб) рядового або начальницького складу та його (їх) наслідками;

умови, що передували скоєнню порушення службової дисципліни або спонукали до цього;

вимоги нормативно-правових та інших актів, які було порушено;

заперечення, заяви та клопотання особи рядового або начальницького складу, стосовно якої проводилося службове розслідування, мотиви їх відхилення чи підстави для задоволення;

обставини, причини, умови та наслідки вчиненого особою рядового чи начальницького складу порушення службової дисципліни, рівень заподіяної шкоди та негативного впливу, наявність вини особи (осіб) рядового або начальницького складу, обставини, що пом`якшують чи обтяжують ступінь відповідальності, а також ставлення до скоєного.

Також в описовій частині зазначаються відомості про залучення фахівців та дані про них, висвітлюються подані ними результати.

У резолютивній частині висновку службового розслідування особою (членами комісії), якій (яким) доручено проведення службового розслідування, зазначаються, зокрема: підтвердилися чи спростувалися відомості, які стали підставою для його призначення (пункт 4 розділу VIІ Інструкції).

Відповідно до пункту 1 розділу VІІІ Інструкції начальник, який призначив службове розслідування, у строк, що залишився до закінчення розслідування, розглядає висновок про результати службового розслідування, матеріали службового розслідування та затверджує висновок про результати службового розслідування.

Якщо вину особи рядового або начальницького складу повністю доведено, за результатами службового розслідування начальник, який призначив службове розслідування, визначає вид дисциплінарного стягнення щодо порушника та доручає підготувати проект відповідного наказу щодо його накладення (пункт 2 розділу VIІІ Інструкції).

Проаналізувавши вищевказане, суд дійшов висновку, що притягненню особи рядового або начальницького складу до дисциплінарної відповідальності має передувати службове розслідування, в ході проведення якого обов`язково мають бути встановлені усі обставини порушення службової дисципліни, зокрема такі як: наявність чи відсутність події, з приводу якої призначено службове розслідування, її обставини (час, місце, спосіб, мета, мотиви), наслідки (їх тяжкість), що настали внаслідок порушення службової дисципліни; всіх винних осіб, ступінь їх вини; наявність причинного зв`язку між порушенням службової дисципліни та наслідками; умови, що передували скоєнню порушення службової дисципліни або спонукали до цього; вимоги нормативно-правових та інших актів, які було порушено, тощо.

При цьому всі встановлені службовим розслідуванням обставини та заходи, здійснені в ході службового розслідування з метою встановлення усіх обставин порушення службової дисципліни, обов`язково мають бути зазначені в описовій частині висновку службового розслідування.

Тільки у разі, якщо вину особи рядового або начальницького складу повністю доведено, начальник приймає рішення про накладення на підлеглого дисциплінарного стягнення, що відповідає ступеню вини особи.

Також з вищевикладеного судом встановлено, що особа, стосовно якої проводиться службове розслідування, має право брати безпосередню участь у його проведенні шляхом, зокрема надання пояснень з приводу обставин порушення службової дисципліни, наводити свої міркування, подавати заяви та клопотання, приєднувати докази до матеріалів службового розслідування.

При цьому у висновку службового розслідування в обов`язковому порядку мають бути відображені такі пояснення особи, її заперечення, клопотання, а також мотиви їх відхилення чи задоволення.

У свою чергу адміністративний суд, не втручаючись у дискреційні повноваження начальника щодо притягнення працівника до дисциплінарної відповідальності, у відповідності із вимогами частини другої статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України має перевірити, чи прийнято таке рішення із дотриманням визначених цією нормою критеріїв, а саме: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Суд перевіряє рішення про притягнення особи до дисциплінарної відповідальності на відповідність вищевказаним критеріям виключно з огляду на зміст оскаржуваного рішення (наказу), а також на підсумковий документ службового розслідування, що став підставою для прийняття рішення, яким є висновок службового розслідування.

Так зі змісту оскаржуваного наказу в частині притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності слідує, що ОСОБА_1 притягнуто до дисциплінарної відповідальності за невиконання вимог наказу ГУ ДСНС України у Луганській області від 19.03.2020 № 91-НО «Про внесення змін до наказу ГУ ДСНС України у Луганській області від 13.03.2020 № 87-НО» щодо чергування у цілодобовому режимі оперативної групи Лисичанського міського управління ГУ ДСНС України у Луганській області.

Притягненню позивача до дисциплінарної відповідальності передувало службове розслідування, призначене на підставі рапорту начальника Лисичанського міського управління Олега Гречихіна з інформацією про порушення ОСОБА_1 цілодобового режиму чергування оперативної групи Лисичанського міського управління за наказом начальника ГУ ДСНС України у Луганській області від 06.05.2020 № 129-НО «Про проведення службового розслідування».

Позивач висловлює свою незгоду з цим наказом, оскільки вважає, що начальником ГУ ДСНС України у Луганській області протиправно всупереч пункту 3 розділу ІІІ Інструкції до участі в проведенні розслідування залучено начальника Лисичанського міського управління, рапорт якого став підставою для призначення службового розслідування.

Проте суд не може погодитись з такими твердженнями позивача, оскільки цим пунктом Інструкції заборонено залучати особу, яка особисто заінтересована в результатах службового розслідування. Натомість, на думку суду, виконання начальником Лисичанського міського управління своїх посадових обов`язків, у тому числі, щодо вжиття заходів для притягнення підлеглих до відповідальності за вчинені ними дисциплінарні правопорушення, не свідчить про особисту заінтересованість в результатах службового розслідування.

Більш того, після ознайомлення з цим наказом ОСОБА_1 жодних зауважень щодо визначеного складу комісії для проведення службового розслідування не висловив, за оскарженням цього наказу в судовому порядку позивач не звертався.

Натомість суд дійшов висновку, що форма та змість цього наказу у повній мірі відповідають Статуту та Інструкції.

За результатами дослідження матеріалів службового розслідування та висновку службового розслідування суд дійшов висновку, що Комісією службове розслідування здійснено у відповідності із вищевказаними вимогами Статуту та Інструкції, у визначений цими нормативно-правовими актами строк протягом 30 днів з дня видання наказу про проведення службового розслідування (06 травня 2020 року) до дня затвердження висновку (10 червня 2020 року) за виключенням часу перебування позивача на лікарняному (з 30 травня по 03 червня 2020 року).

Позивач, стверджуючи про порушення відповідачем процедури проведення службового розслідування, вказує на: несвоєчасність вручення йому рапорту, що став підставою для призначення цього розслідування, ненадання в ході службового розслідування для ознайомлення матеріалів розслідування, відмову в прийнятті пояснень позивача, неповноту службового розслідування, виходу за межі предмета службової перевірки, окресленого в рапорті начальника Лисичанського міського управління, а також недостатності часу для надання письмових пояснень щодо всіх обставин, які, на думку позивача, мають суттєве значення для повноти службового розслідування.

Однак такі твердження не знайшли свого підтвердження в ході розгляду справи.

Так положенням Інструкції не визначений обов`язок Комісії ознайомлювати особу, щодо якої проводиться службове розслідування, з рапортом, що став підставою для призначення такого службового розслідування. У пункті 4 розділу V Інструкції визначено право особи рядового або начальницького складу, стосовно якої проводиться службове розслідування, знати підстави для призначення службового розслідування, яке проводиться щодо неї. При цьому за пунктом 2 розділу ІІІ Інструкції такі підстави вказуються в наказі про призначення службового розслідування.

Дослідженням змісту наказу ГУ ДСНС України у Луганській області від 06 травня 2020 року № 129-НО встановлено зазначення в його описовій частині, що службове розслідування призначається з метою перевірки інформації щодо порушення ОСОБА_1 наказу від 19.03.2020 № 91-НО «Про внесення змін до наказу ГУ ДСНС України у Луганській області від 13.03.2020 № 87-НО» щодо чергування у цілодобовому режимі оперативної групи Лисичанського міського управління. Тобто, наказ містить підстави для призначення службового розслідування.

Матеріалами справи підтверджено, що позивач одразу після прийняття цього наказу ознайомлений з його змістом, відповідно, й з підставами для призначення службового розслідування.

Більш того, як вказує позивач, цей рапорт отриманий його адвокатом 20 травня 2020 року, тому особисте отримання цього рапорту позивачем тільки 03 червня 2020 року жодним чином не свідчить про необізнаність позивача з підставами службового розслідування.

Суд також вважає безпідставними твердження позивача щодо виходу Комісії за межі підстав службового розслідування, оскільки згідно з пунктом 2 розділу І Інструкції метою службового розслідування є встановлення обставин (часу, місця) порушення службової дисципліни. Оскільки службове розслідування здійснювалося за фактом порушення позивачем наказу ГУ ДСНС України у Луганській області від 19.03.2020 № 91-НО «Про внесення змін до наказу ГУ ДСНС України у Луганській області від 13.03.2020 № 87-НО», то суд вважає, що відповідач мав право перевірити дотримання позивачем цього наказу протягом всього часу його дії та з`ясувати обставини щодо його недотримання й в інші дні, не вказані в рапорті начальника Лисичанського міського управління.

Щодо ненадання позивачу матеріалів службового розслідування, суд зазначає, що у позивача за пунктом 4 розділу V Інструкції є право за письмовим рапортом ознайомлюватися з висновком службового розслідування, а також з матеріалами, зібраними під час його проведення, тобто після затвердження висновку службового розслідування начальником, яким його призначено, а не в ході проведення службового розслідування як стверджує позивач. Матеріалами справи підтверджено, що після затвердження висновку начальником ГУ ДСНС України у Луганській області 10 червня 2020 року, висновок та матеріали службового розслідування надані позивачу для ознайомлення.

Твердження позивача щодо недостатності часу для підготовки пояснень та на надання відповіді на поставлені в листі від 22 травня 2020 року № 881 питання, який, як вказує позивач у наданих ним під час службового розслідування письмових поясненнях, отриманий ним 26 травня 2020 року, на погляд суду, є також безпідставними, оскільки з 26 травня до 04 червня 2020 року у позивача було достатньо часу для підготовки та надання письмових пояснень. Крім того, позивач не звертався до Комісії з відповідними клопотання про надання йому додаткового часу.

Судом також встановлено, що позивач надав свої пояснення тільки щодо незначної частини поставлених перед ним Комісією питань та повідомив про причини свої відсутності за місцем чергування, як відповідального оперативної групи, протягом частини часу 16 та 28 квітня 2020 року. Проте позивачем не надано жодних пояснень про причини його відсутності за місцем чергування 04,08,12, 20 та 24 квітня 2020 року. Тим самим позивач позбавив Комісію можливості перевірити та з`ясувати причини недотримання позивачем вимог наказу ГУ ДСНС України у Луганській області від 19.03.2020 № 91-НО «Про внесення змін до наказу ГУ ДСНС України у Луганській області від 13.03.2020 № 87-НО» в ці дні.

Суд відхиляє як безпідставні твердження позивача, що неповнота наданих ним пояснень пов`язана з ненаданням позивачу службових документів та журналу перебування співробітників Лисичанського міського управління та ДПРЧ-9 ГУ ДСНС України у Луганській області, оскільки суду не надано доказів звернення позивача до Комісії з відповідним клопотанням.

Також позивачем суду не надано жодних доказів, що він бажав брати активну участь в проведенні службового розслідування щодо дотримання ним вимог наказу ГУ ДСНС України у Луганській області від 19.03.2020 № 91-НО «Про внесення змін до наказу ГУ ДСНС України у Луганській області від 13.03.2020 № 87-НО» та займав активну позицію з метою спростування тверджень щодо допущених ним порушень, а також з`ясування всіх обставин, що на його думку мали значення та вплив на результат службового розслідування. Таких висновків суд дійшов з огляду на те, що позивач не звертався до Комісії з клопотаннями про витребування доказів, отримання додаткових пояснень тощо, тому твердження позивача про допущену відповідачем неповноту службового розслідування, а також його загальну спрямованість на підтвердження допущених позивачем порушень, є безпідставними. З цих підстав відхиляються й твердження позивача про порушення відповідачем його права на захист.

Твердження позивача про відмову Комісії в прийнятті його пояснень також не відповідають фактичним обставинам справи та спростовані наявними в матеріалах службового розслідування письмовими поясненнями ОСОБА_1 від 04 червня 2020 року, зміст яких також викладений у висновку службового розслідування.

Позивач зауважив суду, що Комісією врахована тільки незначна частина його пояснень. Однак за наслідками дослідження змісту письмових пояснень позивача, суд погоджується з твердженнями відповідача, що переважна частина пояснень не стосується предмету службового розслідування, тому обґрунтовано не взята до уваги при його проведенні.

Як вказано в описовій частині наказу про накладення дисциплінарного стягнення, за результатами службового розслідування встановлено, що перебуваючи на чергуванні відповідальним оперативної групи 3-ї зміни Лисичанського міського управління в квітні місяці 2020 року полковник служби цивільного захисту ОСОБА_1 був відсутній на чергуванні у цілодобовому режимі 04, 08, 12, 16, 20, 24, 28 квітня 2020 року, чим порушив вимоги наказу ГУ ДСНС України у Луганській області від 19.03.2020 № 91-НО «Про внесення змін до наказу ГУ ДСНС України у Луганській області від 13.03.2020 № 87-НО».

Вищеописаними матеріалами службового розслідування у повній мірі підтверджено, що позивачем 04, 08, 12, 16, 20, 24, 28 квітня 2020 року не дотриманий цілодобовий режим чергування оперативної групи Лисичанського міського управління, відповідальним якої був позивач, тобто недотримання позивачем вимог наказу ГУ ДСНС України у Луганській області від 19.03.2020 № 91-НО «Про внесення змін до наказу ГУ ДСНС України у Луганській області від 13.03.2020 № 87-НО».

Так, поясненнями співробітників ДПРЧ-9 ГУ ДСНС України у Луганській області, які несли службу у внутрішньому наряді караулу постовими в ці дні, а також записами в журналі перебування співробітників Лисичанського міського управління та ДПРЧ-9 на робочому місці підтверджено, що позивач порушував цілодобовий режим чергування, оскільки після закінчення робочого часу був відсутній за місцем оперативного чергування, яке здійснюється в пункті постійної дислокації.

Твердження позивача щодо відсутності у нього обов`язку під час чергування цілодобово перебувати за місцем дислокації Лисичанського міського управління, а також, що він має право на відпочинок та вживання їжі поза межами Лисичанського міського управління, відхиляються судом як безпідставні, оскільки суперечать положенням Порядку організації внутрішньої, гарнізонної, караульної служб в органах управління і підрозділах Оперативно-рятувальної служби цивільного захисту Державної служби України з надзвичайних ситуацій, затвердженому наказом МВС України від 07.10.2014 № 1032, та наказу ГУ ДСНС України у Луганській області від 19.03.2020 № 91-НО «Про внесення змін до наказу ГУ ДСНС України у Луганській області від 13.03.2020 № 87-НО».

Твердження позивача про фальсифікацію відповідачем журналів перебування співробітників Лисичанського міського управління та ДПРЧ-9 на робочому місці, оскільки до 15 березня 2020 року вони не заповнювались, що підтверджено здійсненим помічником начальника зміни (з питань ОР) ОКЦ ГУ ДСНС України у Луганській області ОСОБА_19 в книзі служби записом за 16 квітня 2020 року суд також відхиляє, як такі, що не відповідають фактичним обставинам, оскільки дослідженням запису, на який посилається позивач, встановлено, що книзі служби Лисичанського міського управління за 16 квітня 2020 року наявний запис, що журнал перебування співробітників ведеться формально; відсутні графіки чергування оперативних груп, з`ясувати хто потрібен чергувати не можливо, в робочій теці останній список відповідальних від керівництва датується 15 березня 2020 року (том 1 арк. спр. 47).

Що стосується тверджень позивача щодо відсутності в його діях будь-яких порушень службової дисципліни, то суд їх відхиляє, з огляду на те, що надання оцінки діям позивача на відповідність вимогам чинного законодавства, тобто порушення останнім службової дисципліни, віднесено до компетенції відповідача та є його дискреційним повноваженням, в які адміністративний суд не має права втручатися під час вирішення спору.

Оскільки позивачем суду не надано доказів та не наведено жодних обставин, які б свідчили про порушення відповідачем порядку проведення службового розслідування, та не встановлено таких обставин й під час розгляду даної справи, суд дійшов висновку, що відповідачем у повній мірі дотриманий порядок проведення службового розслідування.

Що стосується тверджень позивача щодо суворості обраного виду дисциплінарного стягнення, зважаючи на скасування за судовим рішення попереднього наказу про накладення на позивача дисциплінарного стягнення у виді догани, суд вважає за необхідне зазначити, що Статут не визначає послідовності, чи черговості накладення стягнень за ступенем їх суворості, а також не пов`язує вид дисциплінарного стягнення з тяжкістю вчиненого дисциплінарного проступку. Єдине застереження щодо суворості дисциплінарного стягнення, яке містить Статут, стосується випадку притягнення до дисциплінарної відповідальності за вчинення незначного порушення службової дисципліни (пункт 60 розділу ІІІ Статуту).

Відсутність такої черговості чи послідовності у виборі виду стягнення, наділяє керівника правом самостійно визначити вид стягнення в залежності від конкретних обставин дисциплінарного проступку.

Наділивши державні органи дискреційними повноваженнями, законодавець надав відповідному органу певну свободу розсуду при прийнятті управлінського рішення. Дискреційне право органу обумовлене певною свободою (вільним адміністративним розсудом) в оцінюванні та діях, у виборі одного з варіантів рішень та правових наслідків.

Отже, з вищевикладеного слідує, що сувора догана є одним з видів дисциплінарного стягнення, яке може бути застосоване до за вчинення дисциплінарного проступку.

За таких обставин твердження позивача, що вид дисциплінарного стягнення, попередньо накладений на позивача, мав безпосередній вплив на обрання виду стягнення за оскаржуваним наказом, а тому скасування наказу ГУ ДСНС України у Луганській області від 25 лютого 2020 року № 61, яким на ОСОБА_1 накладено дисциплінарне стягнення у виді догани за порушення службової дисципліни, має наслідком й скасування наказу ГУ ДСНС України у Луганській області від 07 липня 2020 року № 213, яким на позивача накладено дисциплінарне стягнення у виді суворої догани, через недотримання черговості у виборі виду стягнення, судом відхиляються як безпідставні.

Слід також зазначити, що суд не повноважний змінювати вид дисциплінарного стягнення, враховувати тяжкість провини та інші обставини, оскільки це відноситься до виключних повноважень особи, що приймає рішення про застосування дисциплінарного стягнення. Як вже вище вказано, суд при вирішенні адміністративної справи повноважений перевірити рішення суб`єкта владних повноважень на відповідність вимогам, закріпленим частиною другою статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України.

Твердження позивача щодо накладення на нього відповідачем двох дисциплінарних стягнень за одне дисциплінарне правопорушення, не відповідають дійсним обставинам справи. Так, судом встановлено, що оскаржуваним наказом на позивача накладено одне дисциплінарне стягнення сувора догана. Позбавлення премії відповідно до пункту 68 розділу ІІІ Статуту не вважається дисциплінарним стягненням.

Підсумовуючи вищевикладене, суд дійшов висновку, що службове розслідування за фактом порушення позивачем наказу ГУ ДСНС України у Луганській області від 19.03.2020 № 91-НО «Про внесення змін до наказу ГУ ДСНС України у Луганській області від 13.03.2020 № 87-НО» проведено відповідачем у відповідності з положеннями Статуту та Інструкції, тому постановлений за наслідками цього службового розслідування наказ ГУ ДСНС України у Луганській області від 02 липня 2020 року № 213 про накладення на позивача дисциплінарного стягнення відповідає визначеним частиною другою статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України критеріям правомірного рішення. Тому у задоволенні цієї вимоги позивача слід відмовити.

Що стосується вимоги позивача щодо стягнення з відповідача коштів на користь позивача, позбавленого грошового забезпечення (премії), у сумі 2479,00 грн, суд зазначає, що за матеріалами справи позбавлення позивача премії за липень 2020 року стало наслідком притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності за наказом від 02 липня 2020 року № 213, як це передбачено пунктом 2.3 Положення про преміювання особового складу та начальників підпорядкованих підрозділів ГУ ДСНС України у Луганській області, затвердженого наказом ГУ ДСНС України у Луганській області від 22.01.2020 № 21-НО, - начальник Головного управління має право не виплачувати премію у повному обсязі, у разі, коли особи рядового і начальницького складу Головного управління, зокрема притягнуті до дисциплінарної відповідальності.

Таким чином судом з`ясовано, що дана вимога є похідною вимогою, задоволення якої залежить від задоволення основної вимоги, визнання протиправним та скасування наказу про притягнення до дисциплінарної відповідальності. Оскільки суд відмовляє в задоволенні основної вимоги, відповідно, суд відмовляє в задоволенні й похідної вимоги.

Крім того, наказ ГУ ДСНС України у Луганській області від 18.08.2020 № 260 «Про преміювання», яким ОСОБА_1 позбавлено премії за липень 2020 року, не є предметом оскарження в даній адміністративній, а, як повідомив позивач, цей наказ є предметом оскарження в окремому судовому провадженні.

За практикою Європейського суду з прав людини пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними в залежності від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи (див. «Руїз Торія проти Іспанії» (Ruiz Toriya v. Spaine), рішення від 09.12.1994, Серія A, № 303-A, параграф 29). Водночас, відповідь суду повинна бути достатньо детальною для відповіді на основні (суттєві) аргументи сторін.

Сторонами суду не наведено інших специфічних, доречних та важливих аргументів, які суд зобов`язаний оцінити, виконуючи свої зобов`язання щодо пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

За встановлених в цій справі фактичних обставин та з урахуванням правового регулювання спірних правовідносин, суд дійшов висновку, що основні (суттєві) аргументи позовної заяви є необґрунтованими, у зв`язку з чим позовні вимоги задоволенню не підлягають.

Оскільки суд відмовляє в задоволенні позовних вимог, відповідно до статті 139 КАС України судові витрати позивача на сплату судового збору та професійну правничу допомогу адвоката йому за рахунок бюджетних асигнувань відповідача не відшкодовуються.

Керуючись статтями 9, 72-77, 90, 132, 139, 241-246, 250, 255 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ВИРІШИВ:

У задоволенні позову ОСОБА_1 (місце проживання: АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) до Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Луганській області (місцезнаходження: 93400, Луганська область, місто Сєвєродонецьк, вулиця Новікова, будинок 1-Б, код за ) про визнання протиправним та скасування наказу, стягнення коштів відмовити повністю.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Першого апеляційного адміністративного суду через Луганський окружний адміністративний суд протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повне рішення суду складено 16 липня 2021 року.

Суддя К.О. Пляшкова