Справа № 540/1207/21
Суддя: Гомельчук С.В.
Дата ухвалення: 2021-07-12 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ХЕРСОНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
___________________________________________________________________
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 липня 2021 р.м. ХерсонСправа № 540/1207/21
Херсонський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Гомельчука С.В., розглянувши в порядку письмового провадження адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Азбука Авто" до Головного управління Держпродспоживслужби в Херсонській області про визнання протиправним та скасування припису,

встановив:

Товариство з обмеженою відповідальністю "Азбука Авто" (далі - позивач, ТОВ "Азбука Авто") звернулось до суду з позовом до Головного управління Держпродспоживслужби в Херсонській області (далі - відповідач, ГУ Держпродспоживслужби), у якому просить визнати протиправним та скасувати припис від 12.03.2021 року №06-3-4/07.

Мотивуючи протиправність спірного припису позивач вказує на те, що припис сформований посадовими особами відповідача на підставі висновків акту перевірки дотримання позивачем вимог законодавства про захист прав споживачів від 10.03.2021р. №06-3-3/48. Перевірка проводилась згідно виданого відповідачем направлення від 25.02.2021р. №334. Водночас позивач вказує на те, що підставою для видання направлення на проведення перевірки послугувала скарга споживача - ОСОБА_1 від 12.02.2021р. №К-75, в якій вказано на порушення позивачем приписів ч. ч. 1-3 ст. 9 Закону України «Про захист прав споживача», якими передбачений алгоритм дій щодо права споживача обміняти непродовольчий товар належної якості на аналогічний товар у продавця, в якого він придбаний, якщо товар не може бути використаний за призначенням з підстави його неякісності. Отже перевірка мала проводитись з метою встановлення порушення позивачем вимог ч. ч. 1-3 ст. 9 Закону України «Про захист прав споживача», проте як вбачається з вказаного акту та припису, які сформовано за результатами проведеної перевірки, відповідачем встановлено порушення товариством ст. 18 вказаного закону, якою врегульовано питання щодо визнання недійсними умов договору, що обмежують права споживача. Наголошуючи на протиправності спірного припису, яким позивача зобов`язано усунути виявлені порушення вимог законодавства, позивач з посиланням на приписи ч. 1 ст. 6 Закону України «Про захист прав споживача» стверджує, що під час проведення перевірки з`ясовуються лише ті питання, необхідність яких стала підставою для проведення відповідного заходу, відтак посадові особи відповідача при формуванні акту та спірного припису вийшли за межі своєї компетенції, так як перевіряли питання, які не були зазначені ані у скарзі споживача, ані у направленні на проведення перевірки.

Ухвалою суду від 26.03.2021р. у справі відкрито спрощене позовне провадження та призначено судове засідання, з урахуванням його відкладення, на 13.05.2021р.

Зі змісту відзиву слідує, що відповідач не погоджується з доводами позовної заяви, наголошує на необґрунтованості позовної вимоги, так як за позицією суб`єкта владних повноважень спірний припис є законним та підставним, у зв`язку із чим скасуванню не підлягає. Просив відмовити у задоволенні позову.

13.05.2021р. представником позивача до суду подано додаткові пояснення згідно яких, при проведенні перевірки дотримання позивачем вимог законодавства про захист прав споживачів, посадовими особами відповідача встановлено невідповідність договору купівлі - продажу від 14.01.2021р. №02/ua-21, укладеного між позивачем та споживачем - ОСОБА_1 , вимогам ст. 18 Закону України «Про захист прав споживача», так як відповідний договір обмежує права споживача. За наведених обставин, відповідачем винесено спірний припис від 12.03.2021 року №06-3-4/07, яким позивача зобов`язано у строк до 12.04.2021р. привести у відповідність до вимог ст. 18 вказаного Закону договір за №02/ua-21. Між тим, позивач стверджує, що виконати спірний припис неможливо, так як 27.01.2021р. ОСОБА_1 звернувся до позивача із заявою про розірвання вказаного договору, водночас позивачем прийнято відповідну пропозицію та у відповідь направлено споживачу заяву від 02.02.2021р. про припинення зобов`язань за договором від 14.01.2021р. №02/ua-21.

Представником позивача подано до суду заяву про розгляд справи без її участі.

Відповідач не забезпечив явки свого представника до судового засідання, проте був належним чином повідомлений про дату, час і місце його проведення.

Відтак, суд за приписами ч. 3 ст. 194 та ч. 9 ст. 205 КАС України, здійснюватиме розгляд даної справи у порядку письмового провадження за наявними матеріалами.

Дослідивши матеріали справи, оцінивши наявні у справі докази, суд встановив наступне.

На підставі скарги споживача від 12.02.2021р. №К-75 та погодження Держпродспоживслужби від 22.02.2021р. №15.5-10/3864 Головним управлінням Держпродспоживслужби в Херсонській області 25.02.2021р. видано наказ №Н/539-21, яким скеровано провести позапланову перевірку ТОВ "Азбука Авто" за адресою: м. Херсон, Миколаївське шосе, 4 км, на предмет дотримання вимог законодавства про захист прав споживачів в частині скарги від 12.02.2021р. №К-75.

Зі змісту скарги слідує, що між ТОВ "Азбука Авто" (продавець) та ОСОБА_1 (покупець) укладено договір від 14.01.2021р. №02/ua-21, згідно якого продавець зобов`язався поставити, а покупець прийняти і оплатити новий автомобіль, обладнання та аксесуари, якщо вони додатково будуть придбані покупцем та зазначені у Специфікації №1.

Пунктом 2.1. Договору передбачено, що загальна сума договору - 1 614 103 грн. (1 345 085,84 грн. - ціна автомобіля, 269 017,16 грн. - ПДВ-20%). Оплата здійснюється, шляхом внесення покупцем попереднього платежу за автомобіль - 14065 грн. (25% повної вартості) до 19.01.2021р., остаточний розрахунок покупець повинен здійснити до 22.01.2021р. (п. 3.1 Договору). Продавець зобов`язаний доставити автомобіль за кількістю, якістю і комплектацією, визначеною Специфікацією, у строк до 30.01.2021р. (п. 4.1 Договору).

Скаржник стверджував, що у день укладення договору (14.01.2021р.) ним сплачено авансовий платіж згідно п. 2.1 умов Договору, проте станом на момент подання скарги (12.02.2021р.), товар покупцю не був переданий.

Керуючись приписами ч. 3 ст. 9 Закону України «Про захист прав споживачів», 27.01.2021р. скаржником надіслано до позивача заяву про розірвання договору та повернення авансового платежу, так як позивач вирішив придбати інший автомобіль. Проте згідно вимоги позивача до скаржника від 29.01.2021р. та повідомлення про відмову від зобов`язань від 02.02.2021р., за невиконання умов договору, а саме пункту 3.1., скаржника зобов`язано виплатити позивачу штраф у розмірі 5% від загальної суми договору, як то передбачено пунктом 5.4. Договору, при цьому так як авансовий платіж не перевищує розміру штрафу, вимога про його повернення задоволенню не підлягає. При цьому у повідомленні вказано на відмову товариства від виконання зобов`язань за договором №02/ua-21.

На виконання наказу від 25.02.2021р. за №Н/539-21, відповідачем видано направлення від 25.02.2021р. №334 на проведення перевірки дотримання позивачем законодавства про захист прав споживачів.

За результатами проведення позапланової перевірки ТОВ "Азбука Авто", відповідачем 10.03.2021р. складено акт №06-3-3/48, яким встановлено порушення позивачем вимог приписів ст. 18 Закону України «Про захист прав споживача», допущеного при укладенні договору купівлі-продажу від 14.01.2021р. №02/ua-21.

При цьому, відповідачем винесено припис щодо усунення порушень, виявлених під час заходу державного нагляду (контролю) від 12.03.2021р. №06-3-4/07, яким позивача зобов`язано у строк до 12.04.2021р. усунути виявлені порушення ст. 18 Закону України «Про захист прав споживачів», а саме: привести у відповідність договір купівлі-продажу №02/ua-21 (п. 5/4), що обмежує права споживача. При цьому, скеровано про виконання письмово повідомити відповідача.

Не погоджуючись з правомірністю виданого припису, позивач звернувся до суду за захистом своїх прав.

Відносини між споживачами товарів, робіт і послуг та виробниками і продавцями товарів, виконавцями робіт і надавачами послуг різних форм власності, встановлює права споживачів, а також визначає механізм їх захисту та основи реалізації державної політики у сфері захисту прав споживачів регулює Закон України "Про захист прав споживачів" від 12.05.1991р. №1023-XII (далі - Закон №1023).

Статтею 26 Закону №1023-XII визначено повноваження центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного контролю за додержанням законодавства про захист прав споживачів.

Відповідно до ч. 1 наведеної статті центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного контролю за додержанням законодавства про захист прав споживачів, здійснює державний контроль за додержанням законодавства про захист прав споживачів, забезпечує реалізацію державної політики щодо захисту прав споживачів і має право, зокрема: …2) перевіряти додержання суб`єктами господарювання, що провадять діяльність у сфері торгівлі і послуг, вимог нормативно-правових актів щодо безпеки продукції, а також правил торгівлі та надання послуг шляхом безперешкодного відвідування та обстеження відповідно до законодавства будь-яких виробничих, торговельних та складських приміщень таких суб`єктів; … 13) накладати на суб`єктів господарювання сфери торгівлі і послуг, у тому числі ресторанного господарства, стягнення, передбачені статтею 23 цього Закону, в порядку, що визначається Кабінетом Міністрів України.

Результати перевірок суб`єктів господарювання службовими особами центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного контролю за додержанням законодавства про захист прав споживачів, оформлюються відповідними актами.

Згідно п. 1 Положення про Державну службу України з питань безпечності харчових продуктів та захисту споживачів, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 02.09.2015р. №667 (далі - Положення №667), Державна служба України з питань безпечності харчових продуктів та захисту споживачів (Держпродспоживслужба) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства та який реалізує державну політику, зокрема, державного контролю за додержанням законодавства про захист прав споживачів і рекламу в цій сфері.

Згідно пп. 6 п. 4 Положення №667, Держпродспоживслужба відповідно до покладених на неї завдань у сфері здійснення державного нагляду (контролю) за дотримання законодавства про захист прав споживачів (у тому числі споживачів виробів з дорогоцінних металів та дорогоцінного каміння):

- перевіряє додержання суб`єктами господарювання, що провадять діяльність у сфері торгівлі і послуг, вимог законодавства про захист прав споживачів, а також правил торгівлі та надання послуг;

- проводить контрольні перевірки правильності розрахунків із споживачами за реалізовану продукцію відповідно до закону;

- накладає на суб`єктів господарювання сфери торгівлі і послуг, у тому числі ресторанного господарства, стягнення за порушення законодавства про захист прав споживачів;

- передає матеріали перевірок на дії осіб, що містять ознаки кримінального правопорушення, органам досудового розслідування;

Відповідно до п. 7 Положення № 667, Держпродспоживслужба здійснює свої повноваження безпосередньо та через свої територіальні органи.

З аналізу викладеного вбачається, що Головне Управління Держпродспоживслужби в Херсонській області як територіальний орган Держпродспоживслужби вповноважений, серед іншого, на проведення перевірок додержання суб`єктами господарювання, що провадять діяльність у сфері торгівлі і послуг, вимог законодавства про захист прав споживачів, а також правил торгівлі та надання послуг.

Разом з тим відповідна діяльність є чітко регламентованою законом.

Правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов`язки та відповідальність суб`єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) встановлені Законом України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" від 05.04.2007р. №877-V (далі - Закон №877-V).

Відповідно ст. 1 наведеного закону, заходи державного нагляду (контролю) - це планові та позапланові заходи, які здійснюються у формі перевірок, ревізій, оглядів, обстежень та в інших формах, визначених законом.

Підставами для здійснення позапланових заходів, відповідно положень ч. 1 ст. 6 Закону №877 є, серед іншого, звернення фізичної особи (фізичних осіб) про порушення, що спричинило шкоду її (їхнім) правам, законним інтересам, життю чи здоров`ю, навколишньому природному середовищу чи безпеці держави, з додаванням документів чи їх копій, що підтверджують такі порушення (за наявності). Позаплановий захід у такому разі здійснюється територіальним органом державного нагляду (контролю) за наявністю погодження центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у відповідній сфері державного нагляду (контролю), або відповідного державного колегіального органу.

У такому разі перед початком здійснення позапланового заходу державного нагляду (контролю) посадові особи територіального органу державного нагляду (контролю) зобов`язані пред`явити керівнику чи уповноваженій особі суб`єкта господарювання - юридичної особи, її відокремленого підрозділу, фізичній особі - підприємцю або уповноваженій ним особі, крім документів, передбачених цим Законом, додатково копію погодження центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у відповідній сфері державного нагляду (контролю), або відповідного державного колегіального органу на проведення такої перевірки. Суб`єкти господарювання мають право не допускати посадових осіб територіального органу державного нагляду (контролю) до здійснення заходів державного нагляду (контролю), якщо вони не пред`явили документи, передбачені цим абзацом.

Під час проведення позапланового заходу з`ясовуються лише ті питання, необхідність перевірки яких стала підставою для здійснення цього заходу, з обов`язковим зазначенням цих питань у посвідченні (направленні) на проведення заходу державного нагляду (контролю).

Для здійснення планового або позапланового заходу орган державного нагляду (контролю) видає наказ (рішення, розпорядження), який має містити найменування суб`єкта господарювання, щодо якого буде здійснюватися захід, та предмет перевірки (ч. 1 ст. 7 Закону №877-V).

На підставі наказу (рішення, розпорядження) оформляється посвідчення (направлення) на проведення заходу державного нагляду (контролю), яке підписується керівником органу державного нагляду (контролю) (головою державного колегіального органу) або його заступником (членом державного колегіального органу) із зазначенням прізвища, ім`я та по батькові і засвідчується печаткою (ч. 2 ст. 7 Закону №877-V).

Перед початком здійснення заходу посадові особи органу державного нагляду (контролю) зобов`язані пред`явити керівнику суб`єкта господарювання - юридичної особи, її відокремленого підрозділу або уповноваженій ним особі (фізичній особі - підприємцю або уповноваженій ним особі) посвідчення (направлення) та службове посвідчення, що засвідчує посадову особу органу державного нагляду (контролю), і надати суб`єкту господарювання копію посвідчення (направлення) (ч. 5 ст. 7 Закону №877-V).

За результатами здійснення планового або позапланового заходу посадова особа органу державного нагляду (контролю) складає акт.

В останній день перевірки два примірники акта підписуються посадовими особами органу державного нагляду (контролю), які здійснювали захід, та суб`єктом господарювання або уповноваженою ним особою, якщо інше не передбачено законом.

Один примірник акта вручається керівнику чи уповноваженій особі суб`єкта господарювання - юридичної особи, її відокремленого підрозділу, фізичній особі - підприємцю або уповноваженій ним особі в останній день заходу державного нагляду (контролю), а другий зберігається в органі державного нагляду (контролю).

У разі необхідності вжиття інших заходів реагування орган державного нагляду (контролю) протягом п`яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу (ч. ч. 6-7 ст. 7 Закону №877-V).

З наведеного слідує, що проведення позапланового заходу, спрямованого на перевірку дотримання суб`єктом господарювання законодавства про захист прав споживачів, обумовлене отриманням територіальним органом Держпродспоживслужби погодження від центрального органу виконавчої влади - Держпродспоживслужби, а також виданням на підставі отриманого погодження наказу на проведення позапланової перевірки та направлення. Перевірка проводиться за обов`язковою участю керівника суб`єкта господарювання або уповноваженої ним особи. Результати перевірки оформлюються актом. У випадку виявлення порушення за результатами проведення перевірки, відповідні порушення фіксуються в акті. У разі необхідності вжиття заходів реагування, спрямованих на усунення виявлених порушень, посадовими особами органу державного нагляду складається припис.

В даному конкретному випадку, з матеріалів перевірки вбачається, що відносно ТОВ "Азбука Авто" проведено позапланову перевірку на підставі скарги фізичної особи - ОСОБА_1 щодо порушення його прав як споживача від 12.02.2021р.

Перевірку проведено на підставі наданого Держпродспоживслужби погодження від 22.02.2021р. №15.5-10/3864, згідно виданих ГУ Держпродспоживслужби в Херсонській області наказу від 25.02.2021р. №Н/539-21 та направлення від 25.02.2021р. №334.

Результати перевірки оформлені актом від 10.03.2021р. №06-3-3/48.

Захід проведений з 02.03.2021р. по 10.03.2021р. трьома посадовими особами відповідача у присутності керівника ТОВ "Азбука Авто" та його адвоката.

Зі змісту акту слідує, що перед початком проведення перевірки керівнику ТОВ "Азбука Авто" посадовими особами відповідача пред`явлено посвідчення (направлення) на проведення заходу державного нагляду та службові посвідчення, що засвідчують посадових осіб органу державного нагляду. Примірник акту отримано директором ТОВ "Азбука Авто" 10.03.2021р.

Наведені обставини підтверджуються власноручними підписами посадових осіб відповідача, керівника товариства та його адвоката у резолютивній частині акту.

З наведеного слідує, що позаплановий захід проведено у чіткій відповідності до вимог Закону №877-V, тобто факту порушення органом державного нагляду (контролю) - ГУ Держпродспоживслужби прав суб`єкта господарювання - ТОВ "Азбука Авто" при проведенні заходу судом не встановлено.

Щодо посилання позивача на перевірку при проведенні заходу питань, які не означені у скарзі споживача, що послугувала підставою для проведення відповідного позапланового заходу, суд зазначає наступне.

Суд зауважує на тому, що у скарзі ОСОБА_1 від 12.02.2021р. чітко вказано на невигідні по відношенню до споживача умови укладеного з позивачем договору, а саме: «…Згодом, 02.02.2021р. ТОВ «Азбука Авто» надіслало на мою адресу ще одного листа з повідомленням про відмову від виконання зобов`язань за договором №02/ua-21 від 14.01.2021 року, чим ще раз зухвало вказало на моє невигідне положення у порівнянні з продавцем за умовами укладеного між нами договору. Хотілося б зазначити, що положення самого Договору не відповідають вимогам Закону України «Про захист прав споживачів», та є таким, що не підлягають виконанню зі сторони Покупця.». До скарги споживачем було додано копію Договору від 14.01.2021р. №02/ua-21.

Судом встановлено, що в акті від 10.03.2021р. №06-3-3-48, який сформовано за результатами проведення перевірки позивача, зафіксоване порушення товариством статті 18 Закону України «Про захист прав споживачів», якими врегульовані правовідносини щодо визнання недійсними умов договорів, що обмежують права споживача.

Відтак, суд доходить висновку про те, що підставою для перевірки ТОВ «Азбука Авто» на предмет дотримання товариством законодавства про захист прав споживачів послугувала скарга споживача на несправедливі умови договору від 14.01.2021р. №02/ua-21, укладеного з позивачем, і саме питання законності умов відповідного договору досліджувалося посадовими особами відповідача при проведенні позапланового заходу, за результатами проведення якого факт порушення прав споживача підтвердився та був зафіксований в акті перевірки.

Відтак суд вважає, що означене посилання товариства не заслуговує на увагу, тому судом відхиляється як необґрунтоване.

Щодо законності спірного припису, суд наголошує на наступному.

Припис - обов`язкова для виконання у визначені строки письмова вимога посадової особи органу державного нагляду (контролю) суб`єкту господарювання щодо усунення порушень вимог законодавства. Припис не передбачає застосування санкцій щодо суб`єкта господарювання. Припис видається та підписується посадовою особою органу державного нагляду (контролю), яка здійснювала перевірку (ч. 8 ст. 7 Закону №877-V).

Як убачається зі змісту оскаржуваного припису, позивача зобов`язано у строк до 12.04.2021р.: «…усунути виявлені порушення ст. 18 Закону України «Про захист прав споживачів» від 12.05.1991 № 1023-XII, а саме: привести у відповідність договір купівлі-продажу №02/ua-21 (п. 5/4), що обмежує права споживача.». При цьому, у позивачу скеровано про виконання припису письмово повідомити відповідача.

З наведеного слідує, що у приписі чітко не вказано, які конкретні дії має вчинити позивач для того, щоб привести у відповідність до вимог ст. 18 наведеного Закону вказаний договір, та тим усунути виявлені порушення.

При цьому, суд критично сприймає посилання відповідача на норму статті 18 Закону України «Про захист прав споживачів» без зазначення частини та пункту відповідної статті, при тому що стаття 18 вказаного Закону складається з 9 частин, а частина 3, якою визначено перелік умов договору, які вважаються несправедливими, містить 17 пунктів.

Суд зазначає, що приписи територіальних органів Держпродспоживслужби є актами індивідуальної дії.

Правовий акт індивідуальної дії - виданий суб`єктом владних повноважень документ, прийнятий із метою реалізації положень нормативно-правового акту (актів) щодо конкретної життєвої ситуації, не містить загальнообов`язкових правил поведінки та стосується прав і обов`язків чітко визначеного суб`єкта (суб`єктів), якому він адресований.

Загальною рисою, яка відрізняє індивідуальні акти управління, є їх виражений правозастосовний характер.

Головною рисою таких актів є їхня конкретність (гранична чіткість), а саме: чітке формулювання конкретних юридичних волевиявлень суб`єктами адміністративного права, які видають такі акти; розв`язання за їх допомогою конкретних, а саме індивідуальних, справ або питань, що виникають у сфері державного управління; чітка визначеність адресата, конкретної особи або осіб; виникнення конкретних адміністративно-правових відносин, обумовлених цими актами; чітка відповідність такого акта нормам чинного законодавства.

Суд зазначає, що відсутність чіткої та однозначної вимоги у спірному приписі, виконання якої спричинило б усунення виявленого порушення вимог законодавства, призводить до порушення принципу «правової визначеності», та свідчить про невідповідність у повній мірі спірного припису поняттю «правовий акт індивідуальної дії», а загальні формулювання унеможливлюють його виконання.

Відповідно до правового висновку Верховного Суду, викладеного у постанові від 24.04.2019р. у справі №815/1554/17, принцип правової визначеності має застосовуватись не лише на етапі нормотворчої діяльності, а й під час безпосереднього застосування існуючих норм права, що даватиме можливість особі в розумних межах передбачати наслідки своїх дій, а також послідовність дій держави щодо можливого втручання в охоронювані Конвенцією і Конституцією України права та свободи цієї особи.

Характеризуючи загальні принципи законності втручання, ЄСПЛ свого часу наголосив на тому, що «якість закону» передбачає «inter alia», тобто формулювання національного законодавства повинно бути достатньо передбачуваним, щоб дати особам адекватну вказівку щодо обставин та умов, за яких державні органи мають право вдатися до заходів, які вплинуть на їхні конвенційні права (рішення у справі «Волков проти України»).

Отже, зазначення у спірному приписі про необхідність усунення позивачем порушень ст. 18 Закону №1023-XII та приведення у відповідність договору, лише з посиланням на статтю закону без посилання на її частину та відповідний пункт, а також загальне формулювання вимоги припису, тобто без вказання конкретної дії, яку має вчинити позивач для того, щоб виявлені порушення вважалися усунутими, породжує для позивача негативні наслідки у виді стану юридичної невизначеності щодо механізму виконання припису, що у свою чергу призводить до неможливості його виконання.

При цьому, суд враховує доводи представника позивача, зазначені у його додаткових поясненнях від 13.05.2021р., згідно яких 27.01.2021р. ОСОБА_1 (споживач) звернувся до позивача із заявою про розірвання договору, законність умов якого перевірялась при проведенні позапланового заходу, за результатами проведення якого винесено спірний припис, водночас позивачем прийнято відповідну пропозицію та у відповідь направлено споживачу заяву від 02.02.2021р. про припинення зобов`язань за договором від 14.01.2021р. №02/ua-21.

З наведеного слідує, що сторони у двосторонньому порядку припинили зобов`язання за договором від 14.01.2021р. №02/ua-21, шляхом його розірвання, у зв`язку із чим привести вказаний договір у відповідність до вимог законодавства на виконання спірного припису, станом на момент вирішення справи по суті, не вбачається за можливе.

Відповідно до ч. 2 ст. 2 КАС України у справах про оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноважень з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи несправедливій дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення.

Відповідно до частин першої, другої статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Таким чином, позивачем доведено суду належними та допустимими доказами неправомірність спірного припису, у зв`язку із чим позовні вимоги товариства підлягають задоволенню у повному обсязі.

Розподілити судові витрати згідно приписів ст. 139 КАС України.

Варто зауважити на тому, що у період з 27.05.2021р. по 08.06.2021р. включно головуючий суддя по справі був тимчасово непрацездатним, а з 09.06.2021р. по 09.07.2021р. включно перебував у відпустці (10-11.07.2021р. включно - вихідні дні), у зв`язку із чим судове рішення ухвалено датою, що вказана у його вступній частині.Керуючись статтями 242 - 246 КАС України, суд

вирішив:

Адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю "Азбука Авто" (, м. Херсон, Миколаївське шосе, 4 км) до Головного управління Держпродспоживслужби в Херсонській області (, 73000, м. Херсон, вул. Перекопська, буд. 17) про визнання протиправним та скасування припису, задовольнити повністю.

Визнати протиправним та скасувати припис Головного управління Держпродспоживслужби в Херсонській області від 12.03.2021 року за №06-3-4/07.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань з Головного управління Держпродспоживслужби в Херсонській області на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "Торговий Дім Автодеталі" сплачений судовий збір у сумі 2270 (дві тисячі двісті сімдесят) грн., шляхом безспірного списання.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку безпосередньо до П`ятого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги в 30-денний строк з дня складання повного судового рішення, при цьому відповідно до п. п. 15.5 п. 15 розділу VII "Перехідні положення" КАС України до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються через суд першої інстанції, який ухвалив відповідне рішення.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо вона не була подана у встановлений строк. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після закінчення апеляційного розгляду справи.

Суддя С.В. Гомельчук

кат. 108010200