Справа № 640/3160/20
Суддя: Кузьменко В.А.
Дата ухвалення: 2021-07-12 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

про залишення позову без розгляду

12 липня 2021 року справа №640/3160/20

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі судді Кузьменка В.А., розглянувши у спрощеному позовному провадженні (письмовому провадженні) клопотання Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) про залишення позовної заяви без розгляду та клопотання ОСОБА_1 про поновлення строків звернення в межах адміністративної справи

за позовомОСОБА_1 (далі по тексту - позивач, ОСОБА_1 )
доДепартаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) (далі по тексту - відповідач, Департамент)
провизнання протиправним та скасування наказу від 04 грудня 2018 року №340
В С Т А Н О В И В:

Позивач звернувся до Окружного адміністративного суду міста Києва, оскільки вважає протиправним оскаржуваний наказ у зв`язку з тим, що позивачем не було допущено порушення містобудівних умов і обмежень при здійсненні реконструкції нежитлових приміщень НОМЕР_1, НОМЕР_2 будинку АДРЕСА_2 ; відповідачем порушено строки проведення перевірки, як наслідок, незаконно складено акт перевірки, на підставі якого винесено оскаржуваний наказ.

Разом із позовною заявою ОСОБА_1 подав заяву про поновлення строку звернення до адміністративного суду, яку вмотивовує тим, що копію оскаржуваного наказу він отримав 13 січня 2020 року, а до суду звернувся 11 лютого 2020 року, з урахуванням чого строк звернення вважає не пропущеним. На думку позивача, законодавство України не містить норми, яка передбачає обов`язок позивача самостійно за власної ініціативи дізнатися про видання наказу від 04 грудня 2018 року №340 та/або обов`язок його отримати.

Ухвалою від 13 лютого 2020 року Окружний адміністративний суд міста Києва відкрив провадження в адміністративній справі №640/3160/20 в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін та проведення судового засідання.

Відповідач подав до суду відзив на адміністративний позов, в якому зазначив про безпідставність позовних вимог, оскільки відповідачем правомірно прийнято оскаржуваний наказ.

Крім того, відповідач подав клопотання про залишення позовної заяви без розгляду, мотивоване порушенням позивачем строків звернення до суду.

Відповідач зазначає, що про винесення оскаржуваного наказу ОСОБА_1 повідомлений шляхом надіслання наказу засобами поштового зв`язку; поштове відправлення повернулося на адресу відповідача без вручення з відміткою «за закінченням встановленого терміну зберігання».

Крім того, відповідач вказав, що позивач був обізнаний про існування оскаржуваного наказу від 04 грудня 2018 року №340, оскільки при розгляді Шевченківським районним судом міста Києва справи №761/24943/19 за позовом ОСОБА_1 до Департаменту про визнання протиправною та скасування постанови по справі про адміністративне правопорушення від 11 червня 2019 року №34/19 ОСОБА_1 долучив до матеріалів справи акта за результатами проведення планового (позапланового) заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, від 28 травня 2019 року, кожен аркуш якого завірений особисто ОСОБА_1 20 червня 2019 року з його підписом; у зазначеному акті на сторінці 18 зазначено, що «У зв`язку з виявленням порушень, Департамент наказом від 04.12.2018 №340 скасовано право на початок виконання будівельних робіт, набуте на підставі поданого повідомлення №КВ 54».

Вирішуючи питання щодо строків звернення позивача до суду із заявленими позовними вимогами, суд виходить з такого.

Відповідно до частини першої статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

У частині другій статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України зазначено, що для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено іншого, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

При вирішенні питання щодо дотримання строку звернення до адміністративного суду необхідно чітко диференціювати поняття «дізнався» та «повинен був дізнатись».

Так, під поняттям «дізнався» необхідно розуміти конкретний час, момент, факт настання обізнаності особи щодо порушених її прав, свобод та інтересів.

Поняття «повинен був дізнатися» необхідно розуміти як неможливість незнання, високу вірогідність, можливість дізнатися про порушення своїх прав. Зокрема, особа має можливість дізнатися про порушення своїх прав, якщо їй відомо про обставини прийняття рішення чи вчинення дій і у неї відсутні перешкоди для того, щоб дізнатися про те, яке рішення прийняте або які дії вчинені (постанова Верховного Суду від 21 лютого 2020 року №340/1019/19).

Матеріали справи підтверджують, що Департамент прийняв наказ від 04 грудня 2018 року №340 «Про скасування права на початок виконання будівельних робіт, набутого на підставі поданого повідомлення», яким скасував право на початок виконання будівельних робіт, набуте на підставі поданого повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1) «Реконструкція нежитлових приміщень НОМЕР_1 , НОМЕР_2 у будинку АДРЕСА_1 під заклад громадського харчування» від 20 вересня 2018 року №КВ 54, замовник - ОСОБА_1 .

Зазначений наказ направлено на адресу позивача засобами поштового зв`язку 06 грудня 2018 року відповідно до копії фіскального чека, наявного в матеріалах справи. Згідно з повідомленням про вручення поштового відправлення, копія якого міститься у справі, 08 січня 2019 року поштове відправлення повернено на адресу Департаменту зі відміткою «за закінченням терміну зберігання» без вручення адресату ОСОБА_1 .

Крім того, суд вважає, що позивач був обізнаний про існування оскаржуваного наказу від 04 грудня 2018 року №340, оскільки до матеріалів справи долучено копію акта за результатами проведення планового (позапланового) заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, від 28 травня 2019 року, кожен аркуш якого завірений особисто ОСОБА_1 20 червня 2019 року з його власним підписом.

Суд встановив, що на сторінці 18 згаданого акта зазначено, що «У зв`язку з виявленням порушень, Департамент наказом від 04.12.2018 №340 скасовано право на початок виконання будівельних робіт, набуте на підставі поданого повідомлення №КВ 54».

Про винесення оскаржуваного наказу від 04 грудня 2018 року №340 вказано також у рішенні Шевченківського районного суду міста Києва від 27 грудня 2019 року у справі №761/24943/19 за позовом ОСОБА_1 до Департаменту про визнання протиправною та скасування постанови по справі про адміністративне правопорушення від 11 червня 2019 року №34/19 (з адміністративним позовом ОСОБА_1 звернувся у червні 2019 року, про що зазначено у вказаному рішенні).

Суд зазначає, що реалізація позивачем права на звернення до суду з позовною заявою в рамках строку звернення до суду залежить виключно від нього самого, а не від дій чи бездіяльності посадових осіб відповідача. Позивач, необґрунтовано не дотримуючись такого порядку, позбавляє себе можливості реалізовувати своє право на звернення до суду в межах строків звернення до суду, нереалізація цього права зумовлена його власною пасивною поведінкою.

Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Поважними причинами визнаються лише ті обставини, які були чи об`єктивно є непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, що звернулась з адміністративним позовом, пов`язані з дійсно істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливили своєчасне звернення до суду. Такі обставини мають бути підтверджені відповідними та належними доказами.

Так, позивач вважає, що ним не пропущено строк звернення до адміністративного суду, рахуючи строк звернення з моменту отриманні копії наказу 13 січня 2020 року.

Однак, із наданих відповідачем доказів вбачається, що про наявність оскаржуваного наказу від 04 грудня 2019 року №340 позивачу було відомо з червня 2019 року, про що свідчать копія акта перевірки, засвідчена особисто ОСОБА_1 та копія рішення Шевченківського районного суду міста Києва від 27 грудня 2019 року у справі №761/24943/19 за позовом ОСОБА_1 до Департаменту про визнання протиправною та скасування постанови по справі про адміністративне правопорушення від 11 червня 2019 року №34/19.

За таких обставин суд вважає, що позивач, якому було відомо про існування оскаржуваного наказу, як мінімум з дати засвідчення ним особисто копії акта перевірки, а саме з 20 червня 2019 року, проте, до суду він звернувся лише 11 лютого 2020 року.

Таким чином, на думку суду, ОСОБА_1 пропустив без поважних причин установлений частиною другою статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України строк звернення до суду та не навів підстав для його поновлення, а тому адміністративний позов підлягає залишенню без розгляду.

Згідно пункту 8 частини першої статті 240 Кодексу адміністративного судочинства України суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду, з підстав, визначених частинами третьою та четвертою статті 123 цього Кодексу.

Враховуючи, що позов ОСОБА_1 поданий після закінчення строку, встановленого частиною п`ятою статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України, з огляду на відсутність доказів поважності причин пропуску строку звернення до адміністративного суду, суд приходить до висновку про необхідність відмовити позивачу у задоволенні заяви про поновлення строку звернення до суду та задовольнити клопотання відповідача і залишити позовну заяву без розгляду.

На підставі вищевикладеного, керуючись статтями 122, 123, 240 Кодексу адміністративного судочинства України, Окружний адміністративний суд міста Києва, -

У Х В А Л И В:

1. Відмовити у задоволенні заяви ОСОБА_1 про поновлення строку звернення до суду.

2. Задовольнити клопотання Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) про залишення позовної заяви без розгляду.

3.Залишити позовну заяву ОСОБА_1 без розгляду.

Згідно з частиною першою статті 256 Кодексу адміністративного судочинства України ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено цим Кодексом.

Частина перша статті 295 Кодексу адміністративного судочинства України встановлює, що апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення (ухвали) суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 розділу VII "Перехідні положення" Кодексу адміністративного судочинства України до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Суддя В.А. Кузьменко