Справа № 160/5023/21
Суддя: Кадникова Ганна Володимирівна
Дата ухвалення: 2021-05-31 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
31 травня 2021 року Справа № 160/5023/21
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Кадникової Г.В., розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження (у письмовому провадженні) адміністративну справу за позовом Комунального підприємства теплових мереж «Криворіжтепломережа» до Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг про визнання протиправними та скасування постанов,
Комунальне підприємство теплових мереж «Криворіжтепломережа» (далі КПТМ «Криворіжтепломережа», позивач) звернулось до Дніпропетровського окружного адміністративного суду з позовними вимогами до Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг (далі НКРЕКП, відповідач) про:
- визнання протиправною та скасування постанови НКРЕКП, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг №402 від 10.03.2021р. «Про накладення штрафу на КПТМ «Криворіжтепломережа» за порушення законодавства у сфері теплопостачання (виробництво теплової енергії) та здійснення заходів державного регулювання;
- визнання протиправною та скасування постанови НКРЕКП, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг №403 від 10.03.2021р. «Про накладення штрафу на КПТМ «Криворіжтепломережа» за сплату внесків на регулювання не в повному обсязі.
В обґрунтування позову зазначено, що 16.12.2020р. НКРЕКП прийнято постанову №2439 «Про проведення позапланової виїзної перевірки КПТМ «Криворіжтепломережа», на підставі якої у період з 15.02.2021р. по 19.02.2021р. відповідачем проведено позапланову виїзну перевірку щодо дотримання позивачем вимог законодавства та ліцензійних умов провадження господарської діяльності з виробництва теплової енергії.
За результатами проведення позапланової виїзної перевірки складено акт перевірки від 19.02.2021р. №94. На підставі встановлених порушень актом перевірки, 10.03.2021р. відповідачем проведено відкрите засідання щодо розгляду результатів проведеної позапланової перевірки, за результатами якого прийнято Постанову №402 «Про накладення штрафу на КПТМ «Криворіжтепломережа» за порушення законодавства у сфері теплопостачання (виробництво теплової енергії) та здійснення заходів державного регулювання та Постанову №403 «Про накладення штрафу на КПТМ «Криворіжтепломережа» за сплату внесків на регулювання не в повному обсязі.
Позивач не погоджується з порушеннями, викладеними в оскаржуваних постановах, оскільки, на його думку порушення не відповідають дійсним обставинам справи, а тому вищезазначені постанови є протиправними та підлягають скасуванню.
Ухвалою суду від 07.04.2021 р. позовну заяву залишено без руху через недотримання позивачем вимог встановлених ст.160 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України).
20.04.2021 р. позивачем усунуто виявлені недоліки.
Ухвалою суду від 26.04.2021р. позовну заяву прийнято до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін та проведення судового засідання, за наявними у справі матеріалами та відкрито провадження у справі.
18.05.2021р. відповідачем подано відзив на позов, в якому заперечив проти позову та зазначив, що проведеною позаплановою виїзною перевіркою встановлено порушення вимог діючого законодавства. За наслідками встановлених порушень відповідачем складено акт перевірки від 19.02.2021р. №94 та винесено оскаржувану Постанову №402 «Про накладення штрафу на КПТМ «Криворіжтепломережа» за порушення законодавства у сфері теплопостачання (виробництво теплової енергії) та здійснення заходів державного регулювання та Постанову №403 «Про накладення штрафу на КПТМ «Криворіжтепломережа» за сплату внесків на регулювання не в повному обсязі.
Відповідач вважає, що оскаржувані постанови про накладення штрафу правомірними, та такими, що винесено відповідно до вимог діючого законодавства, у зв`язку з чим, підстави для їх скасування відсутні.
Ухвалою суду від 19.05.2021р. у задоволенні клопотання КПТМ «Криворіжтепломережа» про розгляд справи за правилами загального позовного провадження до НКРЕКП про визнання протиправними та скасування постанов відмовлено.
Дослідивши матеріали справи, об`єктивно оцінивши наявні докази, при розгляді справи суд виходить з наступного.
Відділом НКРЕКП відповідно до постанови від 16.12.2020р. №2439 «Про проведення позапланової виїзної перевірки КП «Криворіжтепломережа» проведено позапланову виїзну перевірку дотримання КПТМ «Криворіжтепломережа» законодавства у сфері теплопостачання при здійсненні господарської діяльності з виробництва теплової енергії магістральними і місцевими (розподільчими) тепловими мережами, а саме дотримання:
п.2.1 глави 2 Правил організації звітності, що подається суб`єктами господарювання у сферах теплопостачання, централізованого водопостачання та водовідведення до НКРЕКП, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, затверджених постановою НКРЕКП 31.05.2017р. №717 (далі Правила №717) щодо ґрунтування усіх показників звітів на достовірних даних первинного (бухгалтерського) внутрішньогосподарського (управлінського) обліку, що забезпечує можливість порівняння і контролю даних;
п.10.5 Порядку (правил) організації та ведення обліку за ліцензованими видами діяльності суб`єктами господарювання у сфері теплопостачання, затвердженого постановою НКРЕКП від 10.10.2017 р. №1223 (далі - Порядок №1223), щодо визначення та відображення в обліку доходу від реалізації теплової енергії на підставі укладених договорів, актів, інших первинних або розрахункових документів, які підтверджують реалізацію теплової енергії, шляхом множення обсягів реалізації теплової енергії на тарифи, що діяли протягом звітного періоду.
За результатами проведеної перевірки складено Акт від 19.02.2021 №95.
Під час перевірки у результаті аналізу звітності, наданої підприємством за І - III квартали 2020р., а саме звітів за формою № 3-НКРЕКП-тепло (місячна) «Звіт про стан розрахунків за реалізовану теплову енергію і транспортування теплової енергії» встановлено, що вартість реалізації теплової енергії за квітень 2020 р. за категорією споживачів «Виконавці послуг населенню з централізованого опалення, ОСББ, ЖБК тощо» визначена Підприємством за тарифами, що не відповідають рівню тарифів, встановлених постановою НКРЕКП для потреб відповідної категорії спожвачів, що призвело до порушення КПТМ «Криворіжтепломережа» пп. 2 п. 6.2 глави 6 Правил №717 щодо заповнення граф 1 5 звіту за формою №3-НКРЕКП-тепло (місячна) «Звіт про стан розрахунків за реалізовану теплову енергію і транспортування теплової енергії» у розрізі категорій споживачів, яким ліцензіат реалізує теплову енергію за тарифами на теплову енергію, встановленими для потреб відповідної категорії споживачів.
За результатами аналізу форм звітності № 3-НКРЕКП-тепло (місячна) за січень - вересень 2020 р., що подавалась Позивачем до НКРЕКП встановлено, що підприємством у рядках 95 та 100 звітів за формою № 3-НКРЕКП-тепло (місячна) «Звіт про стан розрахунків за реалізовану теплову енергію і транспортування теплововї енергії» відображало за реалізовану теплову енергію і транспортування теплової енергії» відображало суми перерахунків по оплаті за рішеннями суду, взаємозаліки тощо.
Таким чином Позивачем порушено пп.29 п.6.2 глави 6 Правил №717, щодо відображення у рядках 95 та 100 звіту за формою № 3-НКРЕКП-тепло (місячна) суми перерахунків/коригувань розміру плати за послуги з централізованого опалення і централізованого постачання гарячої води в разі ненадання їх або надання не в повному обсязі, зниження якості, здійснених за звітний місяць та за період з початку року.
10.03.2021 р. НКРЕКП прийнято постанову №402 «Про накладення штрафу на КПІМ «Криворіжтепломережа» за порушення законодавства у сфері теплопостачання (виробництво теплової енергії) та здійснення заходів державного регулювання».
Данною постановою відповідно до акту перевірки від 19.02.2021 №94 на позивача накладено штраф у розмірі 5 100,00 грн. за порушення законодавства у сфері теплопостачання та зобов`язано у строк до 30.04.2021 р.:
- сплатити заборгованість зі сплати внесків у сумі 10 838.36 грн.;
- подати до НКРЕКП та Відділ НКРЕКП у Дніпропетровській області уточнені звіти за формам №3-НКРЕКП-тепло (місячна) «Звіт про стан розрахунків за реалізовану теплову енергію і транспортування теплової енергії» за січень-вересень 2020 р. 8- НКРЕКП- тепло (квартальна) «Звіт про фінансові результати та виконання структури встановлених тарифів за видами діяльності ліцензіата» та додаток 2 до звіту за формою №8- НКРЕКП- тепло (квартальна) за 1 півріччя 2020р. електронною поштою та на паперових носіях;
- подати до Відділу НКРЕКП у Дніпропетровській області уточнені звіти за формою №20 НКРЕКП (квартальна) «Звіт про сплату внеску на регулювання» за 3 квартал 2020р.
Також, на підставі акту перевірки від 19.02.2021р. №94, НКРЕКП винесено постанову від 10.03.2021р. №403, якою накладено штраф на КПТМ «Криворіжтепломережа» у розмірі 541,92 грн., за сплату внесків на регулювання від провадження господарської діяльності з виробництва теплової енергії не в повному обсязі у 3 кварталі.
Надаючи правову оцінку відносинам, що виникли між сторонами, суд зазначає наступне.
Відповідно до ч.1 - 3 ст.1 Закону України від 22.09.2016 року №1540 «Про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг» Національна комісія, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг (далі - Регулятор), є постійно діючим незалежним державним колегіальним органом, метою діяльності якого є державне регулювання, моніторинг та контроль за діяльністю суб`єктів господарювання у сферах енергетики та комунальних послуг. Роботу Регулятора забезпечують його центральний апарат і територіальні органи.
Згідно ст.3 Закону України №1540 Регулятор здійснює державне регулювання з метою досягнення балансу інтересів споживачів, суб`єктів господарювання, що провадять діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, і держави, забезпечення енергетичної безпеки, європейської інтеграції ринків електричної енергії та природного газу України. Регулятор здійснює державне регулювання шляхом: 1) нормативно-правового регулювання у випадках, коли відповідні повноваження надані Регулятору законом; 2) ліцензування діяльності у сферах енергетики та комунальних послуг; 3) формування цінової і тарифної політики у сферах енергетики та комунальних послуг та реалізації відповідної політики у випадках, коли такі повноваження надані Регулятору законом; 4) державного контролю та застосування заходів впливу; 5) використання інших засобів, передбачених законом.
Основними завданнями Регулятора є: 1) забезпечення ефективного функціонування та розвитку ринків у сферах енергетики та комунальних послуг; 2) сприяння ефективному відкриттю ринків у сферах енергетики та комунальних послуг для всіх споживачів і постачальників та забезпечення недискримінаційного доступу користувачів до мереж/трубопроводів; 3) сприяння інтеграції ринків електричної енергії, природного газу України з відповідними ринками інших держав, зокрема в рамках Енергетичного Співтовариства, співпраці з Радою регуляторів Енергетичного Співтовариства, Секретаріатом Енергетичного Співтовариства та національними регуляторами енергетики інших держав; 4) забезпечення захисту прав споживачів товарів, послуг у сферах енергетики та комунальних послуг щодо отримання цих товарів і послуг належної якості в достатній кількості за обґрунтованими цінами; 5) сприяння транскордонній торгівлі електричною енергією та природним газом, забезпечення інвестиційної привабливості для розвитку інфраструктури; 6) реалізація цінової і тарифної політики у сферах енергетики та комунальних послуг; 7) сприяння впровадженню заходів з енергоефективності, збільшенню частки виробництва енергії з відновлюваних джерел енергії та захисту навколишнього природного середовища; 8) створення сприятливих умов для залучення інвестицій у розвиток ринків у сферах енергетики та комунальних послуг; 9) сприяння розвитку конкуренції на ринках у сферах енергетики та комунальних послуг; 10) інші завдання, передбачені законом.
Відповідно до ч.1, 2 ст.14 Закону №1540 засідання Регулятора є основною формою його роботи як колегіального органу. Порядок організації роботи Регулятора, зокрема проведення його засідань, визначається регламентом, що затверджується Регулятором, та підлягає оприлюдненню на його офіційному веб-сайті. Засідання Регулятора проводяться у формі відкритих слухань. На відкритих слуханнях розглядаються всі питання, розгляд яких належить до повноважень Регулятора, крім питань, що містять таємну інформацію.
Згідно ч.2 4 ст.22 Закону №1540 за порушення законодавства у сферах енергетики та комунальних послуг до суб`єктів господарювання, що провадять діяльність у відповідній сфері, Регулятор може застосовувати санкції у вигляді: застереження та/або попередження про необхідність усунення порушень; накладення штрафу; зупинення дії ліцензії; анулювання ліцензії.
У разі виявлення порушень законодавства у сферах енергетики та комунальних послуг Регулятор розглядає питання відповідальності суб`єкта господарювання, його посадових осіб на своєму засіданні та приймає рішення про застосування до суб`єкта господарювання санкцій та/або застосування адміністративного стягнення до посадової особи такого суб`єкта господарювання. При застосуванні санкцій Регулятор має дотримуватися принципів пропорційності порушення і покарання та ефективності санкцій, які мають стримуючий вплив.
Регулятор застосовує штрафні санкції до суб`єктів господарювання, що провадять діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, у розмірах, встановлених цим Законом, законами України Про ринок електричної енергії, Про природні монополії, Про питну воду та питне водопостачання, Про ринок природного газу, Про теплопостачання.
Відповідно до положень ст.19 Закону України №1540 Регулятор здійснює державний контроль за дотриманням суб`єктами господарювання, що провадять діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, законодавства у відповідних сферах та ліцензійних умов шляхом проведення планових та позапланових виїзних, а також невиїзних перевірок відповідно до затверджених ним порядків контролю. Під час здійснення державного контролю Регулятор має право: 1) вимагати від суб`єкта господарювання усунення виявлених порушень вимог цього Закону та законів, що регулюють діяльність у сфері енергетики та комунальних послуг, і ліцензійних умов; 2) фіксувати процес здійснення планового або позапланового заходу чи кожну окрему дію засобами аудіо- та відеотехніки, не перешкоджаючи здійсненню такого заходу; 3) вимагати припинення дій, що перешкоджають здійсненню державного контролю; 4) призначати експертизу, одержувати пояснення, довідки, копії документів, відомості з питань, що виникають під час державного контролю; 5) приймати обов`язкові до виконання суб`єктом господарювання, що провадить діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, рішення про усунення виявлених порушень; 6) накладати штрафні санкції та вживати заходів, передбачених законом.
Абзацом 5 ч.5 ст.19 Закону №1540 встановлено, що у разі виявлення порушень акт про результати перевірки вноситься на засідання Регулятора, за результатами якого Регулятор приймає рішення про застосування до суб`єкта господарювання, що провадить діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, санкції, передбаченої цим Законом.
Отже, НКРЕКП є органом, уповноваженим здійснювати державний контроль за дотриманням суб`єктами господарювання, що провадять діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, законодавства у відповідних сферах та ліцензійних умов шляхом проведення планових та позапланових виїзних. При виявленні порушень у діях суб`єктів господарювання, НКРЕКП вправі застосовувати до них за результатом проведених перевірок санкції, у тому числі штрафні, виключний перелік яких визначений ст.14 Закону №1540, а також здійснювати інші заходи державного регулювання з метою досягнення балансу інтересів споживачів, суб`єктів господарювання, що провадять діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, і держави, які за своєю правовою природою не є санкціями у розумінні Закону №1540.
Підставою для проведення позапланової виїзної перевірки Регулятором, згідно ч.7 ст.19 Закону №1540 є:
1) подання суб`єктом господарювання, що провадить діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, письмової заяви про здійснення заходу державного контролю;
2) обґрунтоване звернення фізичної або юридичної особи про порушення суб`єктом господарювання, що провадить діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, її законних прав;
3) обґрунтоване звернення суб`єктів господарювання та споживачів про порушення суб`єктом природної монополії законодавства з питань доступу до електричних/теплових/газових мереж та/або порушення ліцензійних умов;
4) перевірка виконання рішень Регулятора щодо усунення порушень вимог законодавства, прийнятих за результатами планових або позапланових перевірок;
5) перевірка достовірності наданих Регулятору даних у звітності або в інших документах.
Отже проведення позапланової перевірки КПТМ «Криворіжтепломережа» НКРЕКП з підстав перевірки достовірності наданих Регулятору даних у звітності або в інших документах є правомірним.
Щодо змісту виявлених порушень, то вбачається, що ч.7 ст.19 Закону №1540 встановлено, що у разі виявлення під час проведення позапланової виїзної перевірки однорідних порушень або таких, що прямо випливають із питань, необхідність перевірки яких стала підставою для проведення позапланової перевірки, Регулятор має право перевіряти такі порушення із подальшим застосуванням до суб`єкта господарювання відповідальності, передбаченої законодавством.
Пунктом 2 ст.13 Закону №1540 встановлено, що базою для нарахування внеску на регулювання є чистий дохід платників внеску на регулювання від діяльності, що регулюється Регулятором, за звітний квартал.
Пунктом 9 Пояснень щодо заповнення форми звітності №20 - НКРЕКП (квартальна) «Звіт про сплату внеску на регулювання», які є додатком до Порядку розрахунку та встановлення ставки внеску на регулювання, затвердженого постановою НКРЕКП від 06.04.2017 №491 встановлено, що у графі 4 «Нараховано» наводиться сума коштів, що нарахована та належить до сплати платником внеску у поточному кварталі відповідно до ставки внеску на регулювання у поточному кварталі відповідно до ставки внеску на регулювання, затвердженої постановою НКРЕКП, у розрізі видів діяльності.
Комісією з перевірки, під час аналізу додатку 2 до форм звітності № 8-НКРЕКП-тепло (квартальна) за II квартал 2020 року встановлено, що розрахунок суми чистого доходу здійснювався за тарифами, що не відповідають рівню тарифів, встановлених постановою НКРЕКП та відображався Підприємством у формах звітності №20-НКРЕКП (квартальна) «Звіт про сплату внеску на регулювання» у III кварталі 2020 року.
Сума чистого доходу від реалізації теплової енергії за II квартал 2020 року, відображена у формі звітності № 20-НКРЕКП (квартальна) «Звіт про сплату внеску на регулювання» у III кварталі 2020 року та у формі № 8-НКРЕКП-тепло (квартальна) за II квартал 2020 року становить 53 294,998 тис. грн.
Як зазначено вище, комісією з перевірки здійснено розрахунок суми чистого доходу від реалізації теплової енергії з урахуванням укладених договорів, актів, довідок про кількість використаної теплової енергії на вводі споживача, тарифів на теплову енергію, які діяли продовж періоду, що перевіряється з урахуванням періоду дії тарифів, який склав 75 874,921 тис. грн.
Сума чистого доходу від виробництва теплової енергії за II квартал 2020 року, відображена у формі звітності №20-НКРЕКП (квартальна) «Звіт про сплату внеску на регулювання» у III кварталі 2020 року та у формі № 8-НКРЕКП-тепло (квартальна) за II квартал 2020 року становить 47 728,937 тис. грн.
Згідно перевірки здійснено розрахунок суми чистого доходу від виробництва теплової енергії з урахуванням укладених договорів, актів, довідок про кількість використаної теплової енергії на вводі споживача, тарифів на теплову енергію, які діяли продовж періоду, що перевіряється з урахуванням періоду дії тарифів, який склав 70 308,860 тис. грн.
Розрахунок суми чистого доходу за II квартал 2020 року за тарифами, що не відповідають рівню тарифів, встановлених постановою НКРЕКП, включеного до форм звітності № 20-НКРЕКП (квартальна) «Звіт про сплату внеску на регулювання» у III кварталі 2020 року призвело до порушення КПТМ «Криворіжтепломережа» пункту 5 Порядку розрахунку та встановлення ставки внесків на регулювання, затвердженого постановою НКРЕКП від 06 квітня 2017 року № 491, у частині визначення суми внеску на регулювання у III кварталі 2020 року, що призвело до його сплати не в повному обсязі за цей період.
Щодо посилання позивача на відсутність вимоги у Порядку розрахунку та встановлення ставки внеску на регулювання, затвердженого постановою НКРЕКП від 06.04.2017 № 491 проведення перерахунків, що виникають в результаті несвоєчасного укладання/розірвання з вини споживачів та невизначеності порядку обрахунку не доводить протиправності оскаржуваних рішень.
Відповідно до ст.20 Закону про теплопостачання тарифи на теплову енергію, реалізація якої здійснюється суб`єктами господарювання, що займають монопольне становище на ринку, є регульованими.
Згідно з положеннями ст.1 Закону про теплопостачання теплова енергія - товарна продукція, що виробляється на об`єктах сфери теплопостачання для опалення, підігріву питної води, інших господарських і технологічних потреб споживачів, призначена для купівлі продажу.
Тариф (ціна) на теплову енергію - грошовий вираз витрат на виробництво, транспортування, постачання одиниці теплової енергії (1 Гкал) з урахуванням рентабельності виробництва, інвестиційної та інших складових, що визначаються згідно із методиками, розробленими національною комісією, що здійснює державне регулювання у сфері комунальних послуг.
Крім того, Законом України «Про ліцензування видів господарської діяльності» (далі - Закон про ліцензування) врегульовано суспільні відносини у сфері ліцензування видів господарської діяльності та визначено виключний перелік видів господарської діяльності, що підлягають ліцензуванню, встановлено уніфікований порядок їх ліцензування, нагляд і контроль у сфері ліцензування, відповідальність за порушення законодавства у сфері ліцензування видів господарської діяльності.
Статтею 16 Закону про теплопостачання визначено, що до повноважень НКРЕКП належать, зокрема:
розробка методик розрахунків тарифів на виробництво теплової енергії та плати за її транспортування та постачання;
забезпечення проведення єдиної тарифної політики у сфері теплопостачання; затвердження в установленому порядку ліцензійних умов провадження господарської діяльності з виробництва теплової енергії, у тому числі на теплоелектроцентралях, теплоелектростанціях, атомних електростанціях і когенераційних установках та установках з використанням нетрадиційних або поновлюваних джерел енергії, з транспортування і постачання теплової енергії та порядку контролю за їх додержанням.
Порядком (правилами) організації та ведення обліку за ліцензованими видами діяльності суб`єктами господарювання у сфері теплопостачання, затвердженим постановою НКРЕКП від 10.10.2017 р. №1223 (далі - Порядок №1223), сфера дїї якого поширюється на суб`єктів господарювання, що мають ліцензію на провадження господарської діяльності з виробництва, транспортування та постачання теплової енергії визначено механізм, принципи, процедури і єдині методичні засади організації та ведення обліку за ліцензованими видами діяльності окремо від інших видів господарської діяльності, державне регулювання яких здійснює НКРЕКП.
Відповідно до п. 10.5 Порядку №1223 дохід від реалізації теплової енергії визначається і відображається в обліку на підставі укладених договорів, актів, інших первинних або розрахункових документів які підтверджують реалізацію теплової енергії, шляхом множення обсягів реалізації теплової енергії на тарифи, що діяли протягом звітного періоду
Пунктом 1.9 Порядку №1223 встановлено, що ведення обліку здійснюється окремо за кожним ліцензованим видом діяльності у сфері теплопостачання та кожним іншим видом діяльності ліцензіата.
Облік за ліцензованими видами діяльності ґрунтується на даних бухгалтерського та внутрішньогосподарського (управлінського) обліку та є способом деталізації фінансової інформації відповідно до вимог, що визначені цим Порядком (правилами), і обмежень НКРЕКП у частині ліцензованих видів діяльності.
Забезпечення окремих регуляторних вимог досягається засобами внутрішньогосподарського (управлінського) обліку, тобто шляхом застосування методик калькулювання, алгоритмів, розрахунків та розподілів.
Методичні засади визначення доходів за ліцензованими видами діяльності у сфері теплопостачання зазначені у розділі 10 Порядку №1223, відповідно до пункту 10.3 якого доходи за кожним ліцензованим видом діяльності у сфері теплопостачання обліковуються окремо і відображаються в обліку в установленому порядку на окремих субрахунках.
Згідно з п.10.5 Порядку №1223 дохід від реалізації теплової енергії визначається і відображається в обліку на підставі укладених договорів, актів, інших первинних або розрахункових документів які Підтверджують реалізацію теплової енергії, шляхом множення обсягів реалізації теплової енергії на тарифи, що діяли протягом звітного періоду.
Водночас відповідно до ч.5 ст.8 Закону України «Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні» підприємство самостійно визначає за погодженням з власником (власниками) або уповноваженим ним органом (посадовою особою) відповідно до установчих документів облікову політику підприємства, обирає форму бухгалтерського обліку як певну систему регістрів обліку, порядку і способу реєстрації та узагальнення інформації в них з додержанням єдиних засад, встановлених цим Законом, та з урахуванням особливостей своєї діяльності і технології обробки облікових даних.
Особливості регулювання відносин у сфері теплопостачання, визначені Законом про теплопостачання та обумовлені об`єктивними умовами її функціонування.
Постановою НКРЕКП від 31.05.2017 №717 затверджені Правила організації звітності, що подається суб`єктами господарювання у сферах теплопостачання, централізованого водопостачання та водовідведення до НКРЕКП (далі - Правила № 717), п.1.4 яких визначено, що подання до НКРЕКП форм звітності відповідно до цих Правил здійснюється з метою перевірки та аналізу ліцензованої діяльності ліцензіата, виявлення порушень ліцензійних умов та їх усунення, а також для врахування звітних даних при встановленні або перегляді тарифів.
З огляду на викладене, формами звітності затвердженими Правилами №717 визначено основні показники структури тарифів на виробництво, транспортування, постачання теплової енергії, що встановлюються НКРЕКП за категоріями споживачів. Показники господарської діяльності суб`єктів господарювання у сфері теплопостачання відображаються у звітності окремо за кожним видом ліцензованої діяльності та окремо за іншими неліцензованими видами діяльності, зокрема послуги з централізованого опалення та послуги з централізованого постачання гарячої води.
Відповідно до вимог глави 6. «Пояснення щодо заповнення звіту за формою №3-НКРЕКП-тепло (місячна) «Звіт про стан розрахунків за реалізовану теплову енергію і транспортування теплової енергії» графи 1-5 заповнюються у розрізі категорій споживачів, яким ліцензіат реалізує теплову енергію за тарифами на теплову енергію, встановленими для потреб відповідної категорії споживачів.
Щодо відображення у формі звітності №3-НКРЕКП-тепло (місячна) сум перерахунків плати за комунальні послуги, що механізм проведення перерахунків визначений постановою Кабінету Міністрів України від 17.02.2010 р. №151 «Про затвердження Порядку проведення перерахунків розміру плати за надання послуг з централізованого опалення, постачання холодної та гарячої води і водовідведення в разі ненадання їх або надання не в повному обсязі, зниження якості» (далі - Постанова №151).
Відповідно до вимог Постанови №151 Правилами №717 передбачено, що в рядках 95 та 100 форми звітності №3-НКРЕКП-тепло (місячна) відображаються суми перерахунків/коригувань розміру плати за послуги з централізованого опалення і централізованого постачання гарячої води в разі ненадання їх або надання не в повному обсязі, зниження якості, здійснених за звітний місяць та за період з початку року. До зазначеної суми не включаються перерахунки, якщо надання послуг з централізованого опалення розпочалося пізніше встановленого строку або опалювальний сезон достроково закінчився, а також за наявності перерв у наданні послуг, що перевищують допустимий строк (12 годин на добу один раз на місяць).
Показники перерахунків зазначаються у розділі "Довідково, оскільки діяльність із надання комунальних послуг не є ліцензованим видом діяльності.
Крім того, абз.11 п.1.3 розділу 1 Порядку №1223 визначено, що облік за ліцензованими видами діяльності це система збору, обробки та підготовки інформації, необхідної НКРЕКП для ефективного виконання завдань державного регулювання діяльності суб`єктів природних монополій та суб`єктів, що діють на суміжних ринках.
Відносини, що виникають у процесі надання та споживання житлово-комунальних послуг регулюються Законом України «Про житлово-комунальні послуги» (далі Закон про ЖКП), так ст.5 якого визначено перелік житлово-комунальних послуг.
З урахуванням вимог Закону про теплопостачання, Закону про ЖКП та Закону про ліцензування поняття «теплова енергія» і «комунальні послуги» необхідно розмежовувати оскільки вони не є тотожними, з огляду на те, що постачання теплової енергії - це ліцензований вид діяльності, а надання комунальної послуги споживачам (зокрема, послуги з постачання теплової енергії/послуги з централізованого опалення) є іншим видом господарської діяльності, який не підлягає ліцензуванню.
Відображення у звітності будь яких інших перерахунків, зокрема перерахунки відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 24.12.2019 №1082 «Деякі питання нарахування (визначення) плати за теплову енергію та послуги з централізованого опалення, централізованого постачання гарячої води для споживачів у зв`язку із зміною ціни природного газу» (далі - Постанова №1082), перерахунки відповідно до винесених судових рішень, взаємозаліки, тощо, нормативно - правовими актами не передбачено.
Відповідно до вимог Постанови №1082 рішення щодо зміни розміру нарахувань за спожиту теплову енергію для споживачів теплопостачальна організація приймає самостійно без зміни тарифів (отже, прийняття такого рішення є правом, а не обов`язком теплопостачальної організації). Термін дії Постанови №1082 обмежено опалювальним періодом 2019/2020р.
Враховуючи вищевикладене, суд дійшов висновку, що НКРЕКП при прийнятті рішення діяла відповідно до вимог чинного законодавства у сферах енергетики та комунальних послуг, а саме: законодавства у сфері теплопостачання, тому правові підстави для скасування Постанови №402 та №403 відсутні.
Щодо строків накладення штрафу, визначених статтею 19 Закону про НКРЕКП, суд зазначає наступне.
Згідно з ч.11 ст.19 Закону про НКРЕКП рішення Регулятора про застосування санкцій за порушення ліцензійних умов, законодавства у сферах енергетики та комунальних послуг може бути прийнято протягом 30 днів з дня виявлення порушення Регулятором.
Відповідно до п.7.4 Порядку контролю за дотриманням ліцензіатами, що провадять діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, законодавства у відповідних сферах та ліцензійних умов, затвердженого постановою НКРЕКП від 14.06.2018 №428, у разі виявлення порушень законодавства у сферах енергетики та комунальних послуг НКРЕКП у 30-денний строк з дня складення акта перевірки розглядає питання відповідальності суб`єкта господарювання, його посадових осіб на своєму засіданні та приймає рішення про застосування до суб`єкта господарювання санкцій та/або застосування адміністративного стягнення до посадової особи такого суб`єкта господарювання. При застосуванні санкцій НКРЕКП має дотримуватися принципів пропорційності порушення і покарання та ефективності санкцій, які мають стримуючий вплив.
Відтак позивача притягнуто до відповідальності та накладено штрафні санкції в строки визначені ст.22 Закону про НКРЕКП, якою передбачено, що у разі виявлення порушень законодавства у сферах енергетики та комунальних послуг Регулятор у 30-денний строк з дня складення акта перевірки розглядає питання відповідальності суб`єкта господарювання, його посадових осіб на своєму засіданні та приймає рішення про застосування до суб`єкта господарювання санкцій та/або застосування адміністративного стягнення до посадової особи такого суб`єкта господарювання. При застосуванні санкцій Регулятор має дотримуватися принципів пропорційності порушення і покарання та ефективності санкцій, які мають стримуючий вплив.
Враховуюче зазначене, судом встановлено, що НКРЕКП при винесенні рішення про застосування санкцій за порушення ліцензійних умов, законодавства у сферах енергетики та комунальних послуг не порушило строки для накладення штрафу.
Згідно із ч. 1 ст.9 КАС України, розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.
Відповідно до ч.1 ст.77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення.
Частиною 2 ст.77 КАС України визначено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
Суд зазначає, що відповідач, як суб`єкт владних повноважень, довів правомірність винесення постанов від 10.03.2021р. №402 «Про накладення штрафу на КПТМ «Криворіжтепломережа» за порушення законодавства у сфері теплопостачання (виробництво теплової енергії) та здійснення заходів державного регулювання та №403 «Про накладення штрафу на КПТМ «Криворіжтепломережа» за сплату внесків на регулювання не в повному обсязі. Натомість, позивачем не доведено та не підтверджено належними доказами обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, тому враховуючи викладене, суд приходить до висновку що у задоволенні позову КПТМ «Криворіжтепломережа» слід відмовити.
Оскільки суд дійшов висновку про відмову в задоволенні позовних вимог, то відповідно до ст.139 КАС України, сплачений позивачем судовий збір не підлягає відшкодуванню на його користь.
Керуючись ст.ст. 139, 241-246, 255, 258, 262, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд
У задоволенні адміністративного позову Комунального підприємства теплових мереж «Криворіжтепломережа» до Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг про визнання протиправними та скасування постанов відмовити повністю.
Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи рішення суду оскаржується до Третього апеляційного адміністративного суду через Дніпропетровський окружний адміністративний суд відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 Розділу VII Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя Г. В.Кадникова