Справа № 398/2361/21
Суддя: Нерода Л. М.
Дата ухвалення: 2021-07-05 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа №: 398/2361/21
Провадження №: 2-а/398/45/21
РІШЕННЯ

Іменем України

"05" липня 2021 р., Олександрійський міськрайонний суд Кіровоградської області в складі:

головуючого судді Нероди Л.М.,

з участю секретаря Шаповал І.Ф.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Олександрії справу за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Олександрійського районного відділу поліції ГУНП в Кіровоградській області про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення,

ВСТАНОВИВ:

ВИМОГИ ПОЗИВАЧА

Позивач звернувся до суду із зазначеним позовом, у якому просить суд визнати незаконними дії інспектора ОРПП Олександрійського районного відділу поліції ГУНП в Кіровоградській області старшого лейтенанта поліції Скрипник Є.О. щодо складання постанови серії БАА № 889369 від 10.05.2021 року про адміністративне правопорушення про накладення на ОСОБА_1 адміністративного стягнення у виді штрафу у розмірі 510 грн за вчинення правопорушення передбаченого ч. 2 ст. 122 КУпАП, та скасувати вказану постанову.

ПОЗИЦІЯ ПОЗИВАЧА

10.05.2021 р. близько 10 год.26 хв. працівниками поліції був зупинений автомобіль OPEL ASTRA державний номерний знак НОМЕР_1 , яким керував позивач. Позивач рухався в напрямку старого «Користівського» міського кладовища, кільцевою дорогою (знак Ф 4.10.Круговий рух, встановлений на в`їзді на Покровську площу з Соборного проспекту). Біля будинку № 4 по Покровській площі на дорозі стояв автомобіль працівників поліції з вимкненими проблисковими маячками. Повернувши з Покровської площі на Соборний проспект, рухаючись в напрямку кладовища, позивач помітив переслідуючий його автомобліь поліції, відразу зупинився та вийшов з автомобіля. Поліцейський представився, почав вимагати надати документи, та сказав, що позивач порушив вимоги п.9.2.6 ПДР України (не ввімкнув лівий покажчик повороту) і він буде складати постанову про накладання адміністративного стягнення. Позивач пояснив поліцейському, що він рухався кільцевою дорогою (головна), не повертав ліворуч, не перестроювався, не розвертався, не змінював напрямок руху. Незважаючи на це поліцейський склав відносно позивача оскаржувану постанову, якою позивача було притягнуто до адміністративної відповідальності у вигляді штрафу в сумі 510 грн за порушення ч. 2 ст. 122 Кодексу про адміністративні правопорушення.

Позивач вважає, що притягнення його до адміністративної відповідальності є незаконним та необґрунтованим, так як відповідач не встановив чи було правопорушення чи ні, не встановив та не опитав свідків події, при накладенні конкретного розміру штрафу не врахував особу, матеріальний стан та інші обставини, які слід враховувати при призначенні адміністративного стягнення, а також відповідач не склав протокол про адміністративне порушення, чим порушив норми ст. 258 КУпАП .

Враховуючи викладене позивач звернувся до суду із вказаним позовом та просить його задовольнити.

У судовому засіданні від 01.07.2021 року позивач повідомив суду, що в день складання оскаржуваної постанови він на своєму автомобілі їхав по кільцевій дорозі на площі Покровській в м. Олександрія, та коли їхав по кільцю, його почали наздоганяти поліцейські, і коли він зупинився, то працівники поліції повідомили, що він не увімкнув лівий поворот, коли їхав по кільцевій дорозі, на що він повідомив працівникам поліції, що він їхав по головній дорозі, по кільцю, де немає альтернативи руху, та двох смуг руху, бо він має їхати тільки прямо, тому він і не мав обов`язку увімкнути покажчик повороту.

У судове засідання від 05.07.2021 року позивач не з`явився, подав заяву про розгляд справи без його участі, позовні вимоги підтримує повністю.

ЗАПЕРЕЧЕННЯ ВІДПОВІДАЧА

Представник відповідача - Олександрійського районного відділу поліції ГУНП в Кіровоградській області - в судове засідання не з`явилися, про час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, 01.07.2021 року подав до суду заяву, у якій просив розгляд справи провести за його відсутності, та відмовити у задоволенні позовних вимог у повному обсязі, а також долучив до матеріалів справи диск із записом відеореєстратора автомобіля та з нагрудної камери поліцейського.

Відповідно до ч. 3 ст. 205 КАС України, якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі неявки в судове засідання учасника справи (його представника) без поважних причин або без повідомлення причин неявки.

У відповідності до ч. 4 ст. 229 КАС України, фіксація судового засідання технічними засобами не здійснювалась.

ПРОЦЕСУАЛЬНІ ДІЇ

20.05.2021 року ухвалою Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області відкрито провадження, справу призначено до судового розгляду в порядку спрощеного позовного провадження, тазамінено первісного відповідача - інспектора Олександрійського районного відділу поліції ГУНП в Кіровоградській області старшого лейтенанта поліції Скрипника Є.О., належним відповідачем - Олександрійським районним відділом поліції ГУНП в Кіровоградській області.

ФАКТИЧНІ ОБСТАВИНИ ВСТАНОВЛЕНІ СУДОМ

Постановою серії БАА № 889369 від 10.05.2021 року, що винесена інспектором Олександрійського районного відділу поліції ГУНП в Кіровоградській області лейтенанта поліції Скрипник Є.О., на ОСОБА_1 накладене адміністративне стягнення у вигляді штрафу в сумі 510,00 гривень, оскільки останній, 10.05.2021 року о 10:26 годині на площі Покровській 4 в м. Олександрія, керуючи транспортним засобом OPEL ASTRA номерний знак НОМЕР_1 , здійснюючи поворот ліворуч, не увімкнув лівий світловий покажчик повороту, чим порушив вимоги п. 9.2 ПДР та скоїв адміністративне правопорушення, передбачене ч. 2 ст. 122 КУпАП.

З наданого відповідачем диску із записом відеореєстратора автомобіля та з нагрудної камери поліцейського, вбачається, що на ньому є два записи, на одному з яких зафіксовано складання постанови відносно позивача, а на іншому зафіксовано, як автомобіль позивача, рухаючись по кільцевій дорозі, не увімкнув лівий покажчик повороту. У судовому засіданні позивач підтвердив той факт, що він не увімкнув лівий світловий покажчик повороту, та зазначив, що так як він їхав по кільцю (по головній дорозі), де немає альтернативи руху, та двох смуг руху, то він і не мав обов`язку увімкнути покажчик повороту.

ОЦІНКА СУДУ

У судовому засіданні встановлено, що автомобіль позивача у спірній ситуації рухався на перехресті з круговим рухом на площі Покровській в м. Олександрія Кіровоградської області. Крім того, з матеріалів справи вбачається, що позивачеві як порушення правил дорожнього руху ставиться той факт, що він, вже рухаючись на своєму автомобілі по колу - на перехресті з круговим рухом на площі Покровській в м. Олександрія Кіровоградської області, не увімкнув лівий покажчик повороту. Сам позивач у позовній заяві та у судовому засіданні повідомив, що він дійсно не увімкнув лівий покажчик повороту, коли вже їхав по кільцевій дорозі, тому що вказана дорога є головною, де немає альтернативи руху, та двох смуг руху, тому він і не мав обов`язку увімкнути покажчик повороту.

Суд погоджується з даними доводами позивача, посилаючись на наступне.

Так, дійсно, за приписами п. 9.2. «б» Правил дорожнього руху України водій повинен подавати сигнали світловими покажчиками повороту відповідного напрямку перед перестроюванням, поворотом або розворотом.

П. 16.12 ПДР передбачено, що перевага в русі на нерегульованих перехрестях, де організовано круговий рух і які позначені дорожнім знаком 4.10 , надається транспортним засобам, які вже рухаються по колу.

Таким чином, рухаючись по колу, позивач мав перевагу у русі.

Крім того, відповідно до п. 9.4 ПДР України подавати сигнал покажчиками повороту або рукою належить завчасно до початку маневру (з урахуванням швидкості руху), але не менш як за 50-100 м у населених пунктах. Сигнал забороняється подавати, якщо він може бути не зрозумілим для інших учасників руху.

Враховуючи викладене, коли позивач уже рухався по Маневрування (маневр) - початок руху, перестроювання транспортного засобу в русі з однієї смуги на іншу, поворот праворуч чи ліворуч, розворот, з`їзд з проїзної частини, рух заднім ходом (п.п. 1.10.43ПДРУкраїни).

колу, він мав перевагу у русі, тому не був зобов`язаний подавати сигнали світловими покажчиками повороту, так як рух по колу з круговим рухом не є ні перестроюванням, ні поворотом, ні розворотом в розумінні ПДР, не будь-яким іншим маневром.

Крім того, враховуючи приписи п. 9.4 ПДР України, для інших учасників дорожнього руху може бути незрозумілим сигнал лівого світлового покажчика повороту, що поданий особою, яка керує транспортним засобом на нерегульованому перехрестю, де організовано круговий рух, так як вказана особа, відповідно до п. 16.12 ПДР має переваги у русі.

Суд зазначає, що в даному випадку мова йде саме про рух автомобіля по колу на нерегульованому перехресті, де організовано круговий рух, а не про в`їзд чи виїзд з такого перехрестя.

Таким чином, судом встановлено, що жодних належних та допустимих доказів на підтвердження правомірності своїх дій щодо притягнення позивача до адміністративної відповідальності відповідачем суду не надано.

НОРМИ ПРАВА

Постановою Кабінету Міністрів Міністрів України від 10 жовтня 2001 року № 1306 10 жовтня 2001року № 1306 затверджено Правила дорожнього руху України. Пунктом 1.1 зазначених правил встановлено, що ці Правила відповідно до Закону України «Про дорожній рух» встановлюють єдиний порядок дорожнього руху на всій території України. Інші нормативні акти, що стосуються особливостей дорожнього руху (перевезення спеціальних вантажів, експлуатація транспортних засобів окремих видів, рух на закритій території тощо), повинні ґрунтуватися на вимогах цих Правил.

За змістом п. 1.10 Правил дорожнього руху України маневрування (маневр) - початок руху, перестроювання транспортного засобу в русі з однієї смуги на іншу, поворот праворуч чи ліворуч, розворот, з`їзд з проїзної частини, рух заднім ходом. Перехрестя - місце перехрещення, прилягання або розгалуження доріг на одному рівні, межею якого є уявні лінії між початком заокруглень країв проїзної частини кожної з доріг. Не вважається перехрестям місце прилягання до дороги виїзду з прилеглої території.

Відповідно до ст. 41 Закону України «Про дорожній рух» в Україні встановлено правосторонній рух транспортних засобів. Перевага в русі на перехрестях, де організовано круговий рух, надається транспортним засобам, які вже рухаються по колу.

За приписами п.п. «а» п. 9.1. та п.п. «б» п. 9.2. Правил дорожнього руху України попереджувальними сигналами, зокрема, є сигнали, що подаються світловими покажчиками повороту та водій повинен подавати сигнали світловими покажчиками повороту відповідного напрямку перед перестроюванням, поворотом або розворотом.

Відповідно до п. 9.4 ПДР України подавати сигнал покажчиками повороту або рукою належить завчасно до початку маневру (з урахуванням швидкості руху), але не менш як за 50-100 м у населених пунктах і за 150-200 м поза ними, і припиняти негайно після його закінчення (подавання сигналу рукою слід закінчити безпосередньо перед початком виконання маневру). Сигнал забороняється подавати, якщо він може бути не зрозумілим для інших учасників руху.

Відповідно до п. 16.12 ПДР перевага в русі на нерегульованих перехрестях, де організовано круговий рух і які позначені дорожнім знаком 4.10 , надається транспортним засобам, які вже рухаються по колу.

Згідно з ч. 2 ст. 122 КУпАП порушення правил проїзду перехресть, зупинок транспортних засобів загального користування, проїзд на заборонний сигнал світлофора або жест регулювальника, порушення правил обгону і зустрічного роз`їзду, безпечної дистанції або інтервалу, розташування транспортних засобів на проїзній частині, порушення правил руху автомагістралями, користування зовнішніми освітлювальними приладами або попереджувальними сигналами при початку руху чи зміні його напрямку, використання цих приладів та їх переобладнання з порушенням вимог відповідних стандартів, користування під час руху транспортного засобу засобами зв`язку, не обладнаними технічними пристроями, що дозволяють вести перемови без допомоги рук (за винятком водіїв оперативних транспортних засобів під час виконання ними невідкладного службового завдання), а так само порушення правил навчальної їзди, тягнуть за собою накладення штрафу в розмірі двадцяти п`яти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян або 50 штрафних балів.

Згідно ст. 283 КУпАП постанова по справі про адміністративне правопорушення повинна містити: найменування органу (прізвище, ім`я та по батькові, посада посадової особи), який виніс постанову; дату розгляду справи; відомості про особу, стосовно якої розглядається справа (прізвище, ім`я та по батькові (за наявності), дата народження, місце проживання чи перебування; опис обставин, установлених під час розгляду справи; зазначення нормативного акта, що передбачає відповідальність за таке адміністративне правопорушення; прийняте у справі рішення.

Відповідно до вимог ст.280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

У відповідності до ч.1 ст.72 КАС України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення осіб, які беруть участь у справі, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються судом на підставі пояснень сторін, третіх осіб та їхніх представників, показань свідків, письмових і речових доказів, висновків експертів.

Згідно ч.1 ст.76 КАС України достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування.

За правилами ч.1 та ч.2 ст.77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 72 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Згідно з положенням ч. 4 ст. 159 КАС України неподання суб`єктом владних повноважень відзиву на позов без поважних причин може бути кваліфіковано судом як визнання позову.

Відповідно до ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Згідно зі ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото - і кінозйомки, відеозапису чи засобів фото - і кінозйомки, відеозапису, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Згідно ст. 245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Як роз`яснив Пленум Верховного Суду України в п. 24 Постанови "Про практику застосування судами України законодавства у справах про деякі злочини проти безпеки дорожнього руху та експлуатації транспорту, а також про адміністративні правопорушення на транспорті" від 23 грудня 2005 року з подальшими змінами та доповненнями, зміст постанови має відповідати вимогам, передбаченим статтями 283 і 284 КУпАП України. У ній, зокрема, потрібно навести докази, на яких ґрунтується висновок про вчинення особою адміністративного правопорушення та зазначити мотиви відхилення інших доказів, на які посилався правопорушник, чи висловлених останнім доводів.

Згідно з п. 1 ст. 247 КпАП України обов`язковою умовою притягнення особи до адміністративної відповідальності є наявність події адміністративного правопорушення. Наявність події правопорушення доводиться шляхом надання доказів.

Суд зазначає, що відповідно до принципу презумпції невинуватості щодо особи, яка підозрюється у вчиненні злочину або правопорушення, припускається невинність до того часу, поки її вину не буде доведено у порядку, передбаченому законодавством, і встановлено вироком суду, який набрав законної сили.

Європейський суд з прав людини, що у своєму рішенні від 10 лютого 1995 р. у справі "Аллене де Рібермон проти Франції" підкреслив, що сфера застосування принципу презумпції невинуватості є значно ширшою: він обов`язковий не лише для кримінального суду, який вирішує питання про обґрунтованість обвинувачення, а й для всіх інших органів держави.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Відповідно до ч.3 ст.286 КАС України, за наслідками розгляду справи з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності місцевий загальний суд як адміністративний має право:

1) залишити рішення суб`єкта владних повноважень без змін, а позовну заяву без задоволення;

2) скасувати рішення суб`єкта владних повноважень і надіслати справу на новий розгляд до компетентного органу (посадової особи);

3) скасувати рішення суб`єкта владних повноважень і закрити справу про адміністративне правопорушення;

4) змінити захід стягнення в межах, передбачених нормативним актом про відповідальність за адміністративне правопорушення, з тим, однак, щоб стягнення не було посилено.

Визнання незаконною постанови про накладення адміністративного стягнення не входить до переліку рішень, які суд може прийняти за наслідками розгляду даної справи, тому у цій частині позовні вимоги задоволенню не підлягають.

Враховуючи викладене, суд приходить до висновку про наявність підстав для часткового задоволення позову.

Позивач є особою, яка відповідно до п. 13 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір», звільнена від сплати судового збору. Матеріали справи не містять доказів понесення особами судових витрат, у зв`язку з чим підстави для їх розподілу відсутні.

Керуючись ст. ст. 247, 293 КУпАП, ст. 159, ст. ст. 241-246, 286 КАС України, -

ВИРІШИВ:

Позов ОСОБА_1 до Олександрійського районного відділу поліції ГУНП в Кіровоградській області про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення, задоволити частково.

Скасувати постанову серії БАА № 889369 про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення дорожнього руху, зафіксоване не в автоматичному режимі, яка винесена 10 травня 2021 року інспектором СРПП Олександрійського районного відділу поліції ГУНП в Кіровоградській області старшого лейтенантом поліції Скрипник Є.О., про накладення адміністративного стягнення у справі про адміністративне правопорушення за ч.2 ст.122 КУпАП відносно ОСОБА_1 .

Провадження по адміністративній справі закрити відповідно до п. 1 ст. 247 КпАП України за відсутністю події та складу адміністративного правопорушення.

Рішення суду може бути оскаржено шляхом подачі апеляційної скарги до Третього апеляційного адміністративного суду через Олександрійський міськрайонний суд Кіровоградської області протягом десяти днів з дня складення повного судового рішення. Копія апеляційної скарги одночасно надсилається особою, яка її подає, до суду апеляційної інстанції.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повне судове рішення складено 13.07.2021 року.

Учасники справи:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_2 , місце реєстрації та проживання: АДРЕСА_1 ;

Олександрійський районний відділ поліції ГУНП в Кіровоградській області, адреса місця знаходження: Кіровоградська область, м. Олександрія, вул. 6-го Грудня,49.

СУДДЯ: Л.М. НЕРОДА