Справа № 400/462/20
Суддя: Домусчі С.Д.
Дата ухвалення: 2021-07-13 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

П`ЯТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
_____________________________________________________________________________
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

13 липня 2021 р.м.ОдесаСправа № 400/462/20
Головуючий в 1 інстанції: Марич Є. В.

П`ятий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

судді-доповідача Домусчі С.Д..

суддів: Семенюка Г.В., Шляхтицького О.І.,

за участю секретаря судового засідання Тутової Л.С.

розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Миколаївській області на рішення Миколаївського окружного адміністративного суду від 06 квітня 2021 року у справі за позовом Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Миколаївській області до комунального підприємства Миколаївської міської ради «Миколаївелектротранс» про застосування заходів реагування у сфері державного нагляду у вигляді повного зупинення роботи, -

В С Т А Н О В И В:

28.01.2020 року позивач - Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Миколаївській області звернулось до Миколаївського окружного адміністративного суду із позовом до комунального підприємства Миколаївської міської ради «Миколаївелектротранс», в якому просило суд застосувати до відповідача заходи реагування у сфері державного нагляду у вигляді повного зупинення роботи об`єкта (Депо-3, розташованого за адресою: м. Миколаїв, вул. Будівельників, 1), експлуатації його будівель, споруд та приміщень до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері пожежної, техногенної безпеки та у сфері цивільного захисту, що створюють загрозу життю та здоров`ю людей.

В обґрунтування позовних вимог позивач посилався на те, що за результатами перевірки відповідача виявлено 22 особливо небезпечних порушень, які створюють загрозу життю та здоров`ю людей, що підтверджено відповідним актом №18 від 10.01.2020 року, з яких дев`ять порушень на час розгляду справи не усунені, що підтверджено актом №165 від 29.09.2020 року. .

Рішенням Миколаївського окружного адміністративного суду від 06 квітня 2021 року, ухваленим в порядку письмового провадження за правилами спрощеного позовного провадження, відмовлено у задоволенні позову Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Миколаївській області.

В апеляційній скарзі Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Миколаївській області, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, просить скасувати оскаржуване рішення та ухвалити нову постанову, якою задовольнити позовні вимоги в повному обсязі.

В обґрунтування вимог апеляційної скарги апелянт зазначає, що відповідач, як на час звернення з позовом до суду, так і на час ухвалення судом першої інстанції оскаржуваного рішення, не усунув дев`ять з двадцяти двох виявлених під час перевірки порушень, які включено до позовної заяви та які є особливо небезпечними. На думку апелянта обставини щодо очевидної загрози життю і здоров`ю людей більшості з виявлених контролюючим органом порушень та необхідність застосування крайнього заходу реагування підтверджені матеріалами перевірки, які були надані суду. Усунення особливо небезпечних порушень відповідачем не доведено.

Апелянт також вказує, що за результатами перевірки об`єкта відповідача встановлено, що у такому стані пожежної та техногенної безпеки об`єкту люди постійно перебувають в умовах, коли існує реальна загроза втрати життя, шкоди здоров`ю через невиконання та ігнорування посадовими особами відповідача вимог законодавства з питань пожежної і техногенної безпеки, цивільного захисту та, у разі не усунення виявлених перевіркою порушень, можуть виникати надзвичайні ситуації, аварії чи пожежі, що безпосередньо перешкоджають подальшим діям щодо: забезпечення безпеки роботи об`єкту, безпеки співробітників та обслуговуючого персоналу у відповідності з вимогами протипожежних норм, техногенної безпеки та цивільного захисту; своєчасності виявлення надзвичайної ситуації, пожежі, до набуття нею значних масштабів; ліквідації пожежі або надзвичайної ситуації та їх наслідків.

У відзиві на апеляційну скаргу, відповідач, послався на правомірність оскаржуваного рішення, усунення більшості виявлених порушень, відсутність коштів на усунення тих порушень, які потребують великих вкладень та на звернення до міської ради за отриманням фінансування, а тому просить залишити апеляційну скаргу без задоволення, а рішення суду першої інстанції без змін.

Апеляційний суд, заслухавши доповідача, дослідивши матеріали справи, перевіривши законність і обґрунтованість рішення суду в межах доводів апеляційної скарги, вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з таких підстав.

Суд встановив, що відповідно до наказу ГУ ДСНС України у Миколаївській області від 12.12.2019 року № 612 (з основної діяльності) «Про проведення позапланових заходів державного нагляду (контролю) відповідних категорій об`єктів» (а.с. 27) з 09 по 10 січня 2020 року було заплановано проведення позапланового заходу державного нагляду та контролю) щодо дотримання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки стосовно будівель та споруд КП ММР «Миколаївелектротранс», за результатами якого складений акт від 10.01.2020 року № 18 (а.с. 18-25).

Копія посвідчення на проведення заходу державного нагляду (контролю) від 09.01.2020 року № 17 (а.с.26) отримана головним інженером В.Л. Кащенюком 09.01.2020

року під особистий підпис (а.с. 26 зворот).

Під час проведення заходу державного нагляду (контролю), були зафіксовані порушення вимог законодавства, ряд яких є особливо небезпечними, оскільки створюють загрозу життю та здоров`ю людей, зокрема:

1) з`єднання, відгалуження та окінцювання жил проводів і кабелів здійснено не за допомогою опресування, зварювання, паяння або затискачів (гвинтових, болтових тощо) (порушено пункт 1.6 глави 1 розділу IV Правил пожежної безпеки в Україні (далі - ППБУ), відповідно до якого з`єднання, відгалуження та окінцювання жил проводів і кабелів мають здійснюватися за допомогою опресування, зварювання, паяння або затискачів);

2) допускається улаштування та експлуатація тимчасових ділянок електромережі (порушено пункт 1.8 глави 1 розділу IV ППБУ, відповідно до якого улаштування та експлуатація тимчасових електромереж забороняються. Винятком можуть бути тимчасові електромережі, які живлять ілюмінаційні установки, а також електропроводки в місцях проведення будівельних, тимчасових ремонтно-монтажних та аварійних робіт);

3) допускається відкрите прокладання проводів (кабелів) по горючим основам (конструкціям) на відстані менше 0,01 метра без відокремлення від горючої поверхні шаром негорючого матеріалу, який виступає з кожного боку проводу (кабелю) не менше ніж на 0,01 метра у будівлі Акумуляторної (порушено пункт 1.12 глави 1 розділу IV ППБУ, відповідно до якого у разі відкритого прокладання незахищених проводів та захищених проводів (кабелів) з оболонками з горючих матеріалів відстань від них до горючих основ (конструкцій, деталей) повинна становити не менше 0,01 метра. У разі неможливості забезпечити вказану відстань провід (кабель) слід відокремлювати від горючої поверхні шаром негорючого матеріалу, який виступає з кожного боку проводу (кабелю) не менше ніж на 0,01 метра);

4) допускається встановлення вимикачів та розеток в приміщеннях підприємства на горючих основах без підкладання під них суцільного негорючого матеріалу, що повинен виступати за габарити апарату не менше ніж на 0,01 метра (порушено пункт 1.17 глави 1 розділу IV ППБУ, відповідно до якого електророзетки, вимикачі, перемикачі та інші подібні апарати повинні встановлюватися на не горючі основи (конструкції) або з підкладанням під них суцільного негорючого матеріалу, що виступає за габарити апарата не менше ніж на 0,01 метра);

5) допускається експлуатація світильників з лампами розжарювання без захисного суцільного скла, зокрема в приміщеннях адмінкорпусу, приміщення ДЕПО, будівлі Акумуляторної (порушено пункт 1.18 глави 1 розділу IV ППБУ, відповідно до якого забороняється використання в пожежонебезпечних зонах світильників з лампами розжарювання без захисного суцільного скла (ковпаків), а також з відбивачами і розсіювачами, виготовленими з горючих матеріалів);

6) допускається підвішування світильників безпосередньо на струмопровідні проводи у будівлі Акумуляторної, приміщенні шиномонтажу, ДЕПО та приміщенні токарного цеху (порушено пункт 1.18 глави 1 розділу IV ППБУ, відповідно до якого забороняється підвішування світильників безпосередньо на струмопровідні проводи, обгортання електроламп і світильників папером, тканиною та іншими горючими матеріалами, експлуатація їх зі знятими ковпаками (розсіювачами));

7) допускається застосування саморобних подовжувачів, які не відповідають вимогам ПУЕ, що пред`являються до переносних (пересувних) електропроводок ' порушено пункт 1.18 глави 1 розділу IV ППБУ, відповідно до якого забороняється застосування саморобних подовжувачів, які не відповідають вимогам ПУЕ, що пред`являються до переносних (пересувних) електропроводок);

8) не виконано захист будівель, споруд та зовнішніх установок від прямих попадань блискавки і вторинних її проявів, відповідно до вимог ДСТУ EN 62305- 4:2012 «Електричні та електронні системи, розташовані в будинках і спорудах» порушено пункт 1.21 глави 1 розділу IV ППБУ, відповідно до якого захист будівель, споруд та зовнішніх установок від прямих попадань блискавки і вторинних її проявів, а також їх перевірку необхідно виконувати відповідно до вимог ДСТУ Б 6.2.5-38:2008 «Інженерне обладнання будинків і споруд. Улаштування блискавкозахисту будівель і споруд»);

9) дерев`яні елементи перекриття складу металу (крокви, лати) не оброблені засобами вогнезахисту, які забезпечують І групу вогнезахисної ефективності «порушено пункт 2.5 глави 2 розділу III ППБУ, відповідно до якого у будинках, крім будинків V ступеня вогнестійкості, дерев`яні елементи горищних покриттів (кровки, лати) повинні оброблятися засобами вогнезахисту, які забезпечують І групу вогнезахисної ефективності. Необхідність обробляння засобами вогнезахисту дерев`яних елементів інших конструкцій будинків визначається відповідними нормативними документами за видами будинків);

10) допускається зниження класу вогнестійкості конструкцій, зокрема несучі металеві конструкції головного корпусу не оброблені вогнезахисним розчином порушено пункт 2.23 глави 2 розділу III ППБУ, відповідно до якого забороняється зменшувати кількість та розміри евакуаційних виходів з будівель і приміщень, класи вогнестійкості несучих та огороджу вальних конструкцій, застосовувати будівельні матеріали з вищими показниками пожежної небезпеки, змінювати інженерні та планувальні рішення й умови освітлення згідно з нормованою вимогою);

11) клас вогнестійкості проходок електричних кабелів та інженерного обладнання будинків через огороджувальні конструкції з нормованою межею вогнестійкості або через протипожежні перешкоди менший, ніж нормована межа вогнестійкості цієї огороджувальної конструкції або протипожежної перешкоди. У місцях проходок трубопроводів через протипожежні перешкоди трубопроводи та їхню ізоляцію слід виконувати з негорючих матеріалів (порушено пункт 2.4 глави 2 розділу III ППБУ, відповідно до якого клас вогнестійкості проходок електричних кабелів та інженерного обладнання будинків через огороджувальні конструкції з нормованою межею вогнестійкості або через протипожежні перешкоди має бути не меншим, ніж нормована межа вогнестійкості цієї огороджу вальної конструкції або протипожежної перешкоди за ознаками Е (показник втрати цілісності) та 1 (показник втрати теплоізолювальної спроможності). У місцях проходок трубопроводів через протипожежні перешкоди трубопроводи та їхню ізоляцію слід виконувати з негорючих матеріалів);

12) допускається влаштування незаповнених отворів в протипожежних перешкодах, які відокремлюють електрощитові, зокрема примішення електрощитової не відокремлене від суміжних приміщень протипожежними дверима « (порушено пункт 1.24 глави 1 розділу IV ПГТБУ, відповідно до якого забороняється влаштовувати незаповнені отвори в протипожежних перешкодах, які відокремлюють електрощитові);

13) наявні пожежні гідранти знаходяться у несправному стані (порушено підпункт 2 пункту 2.1 глави 2 розділу V ГТГІБУ, відповідно до якого пожежні гідранти та пожежні резервуари повинні бути справними і утримуватися таким чином, щоб забезпечити безперешкодний забір води пожежними автомобілями);

14) наявне пожежне водоймище не забезпечене під`їздом з твердим покриттям для встановлення пожежних автомобілів (порушено підпункт 5 пункту 2.1 глави 2 розділу V ПГТБУ, відповідно до якого пожежні гідранти і водойми повинні мати під`їзди з твердим покриттям. У разі наявності на території об`єкта або поблизу нього (у радіусі до 200 м) природних або штучних вододжерел до них повинні бути влаштовані під`їзди з майданчиками (пірсами) розміром не менше 12 X 12 м для встановлення пожежних автомобілів і забирання води будь-якої пори року);

15) під час експлуатації об`єкта допускається зниження класу вогнестійкості елементів заповнення прорізів у протипожежних перешкодах, а саме: приміщення для зберігання мастила не відокремлене від приміщення іншого призначення протипожежними дверима (порушено пункт 2.3 глави 2 розділу III ППБУ, відповідно до якого під час експлуатації об`єкта не допускається знижувати клас вогнестійкості елементів заповнення прорізів у протипожежних перешкодах. Протипожежні двері, ворота, вікна, люки, клапани, завіси (екрани) у протипожежних перешкодах повинні утримуватися у справному стані. Не допускається встановлювати будь-які пристрої, предмети тощо, що перешкоджають їх зачиненню);

16) не в повному обсязі об`єкт забезпечено евакуаційним освітленням, коридори, проходи та інші шляхи евакуації. Світильники евакуаційного освітлення повинні вмикатися з настанням сутінків у разі перебування в будинку людей (порушено пункт 2.31 глави 2 розділу III ППБУ, відповідно до якого сходові клітки, внутрішні відкриті та зовнішні сходи, коридори, проходи та інші шляхи евакуації мають бути забезпечені евакуаційним освітленням. Світильники евакуаційного освітлення повинні вмикатися з настанням сутінків у разі перебування в будинку людей);

17) під час експлуатації об`єкту допускається зниження рівня пожежної безпеки, встановленого законодавством, яке було чинним на момент початку використання об`єкта, зокрема усі будівлі та приміщення не обладнано автоматичною пожежною сигналізацією, відповідно до вимог ДБН 8.2.5-56:2014 «Системи протипожежного захисту», з підписанням актів (Акт прийняття монтажних робіт, Акт введення в експлуатацію та перевірки. Акт прийняття) порушено пункт 1.2 глави 1 розділу V ППБУ, відповідно до якого будинки, приміщення та споруди повинні обладнуватися системами протипожежного захисту відповідно до ДБН В.2.5-56:2014 «Системи протипожежного захисту»);

18) не проведено технічне обслуговування і перевірку на працездатність шляхом пуску води пожежних кран-комплектів з реєстрацією результатів перевірки у спеціальному журналі обліку технічного обслуговування (не рідше 1 газу на рік). Пожежні кран-комплекти повинні постійно бути справними і поступними для використання (порушено підпункт 9 пункту 2.2 глави 2 розділу V ГШБУ, відповідно до якого пожежні кран-комплекти не рідше одного разу на рік підлягають технічному обслуговуванню і перевірці на працездатність шляхом пуску води з реєстрацією результатів перевірки у спеціальному журналі обліку технічного обслуговування. Пожежні кран-комплекти повинні постійно бути справними і доступними для використання);

19) об`єкт не забезпечено достатньою кількістю первинних засобів пожежогасіння (вогнегасниками) згідно Наказу МВС від 15.01.2018 № 25 «Про затвердження Правил експлуатації та типових норм належності вогнегасників» порушено пункт 3.6 глави З розділу V ППБУ, відповідно до якого до початку експлуатації об`єкти (будинки, споруди, приміщення, технологічні установки) повинні бути забезпечені первинними засобами пожежогасіння згідно з, затвердженими наказом Міністерства України з питань надзвичайних ситуацій та у справах захисту населення від наслідків Чорнобильської катастрофи від 02 квітня 2004 року № 151, зареєстрованими у Міністерстві юстиції України 29 квітня 2004 року за № 554/9153);

20) працівники, пов`язані з підвищеною пожежною небезпекою не пройшли спеціальне навчання (пожежно-технічний мінімум) (порушено пункт 15 розділу II ППБУ, відповідно до якого особи, яких приймають на роботу, повТиповими нормами належності вогнегасників`язану з підвищеною пожежною небезпекою, повинні попередньо (до початку самостійного виконання роботи) пройти спеціальне навчання (пожежно-технічний мінімум);

21) не надано розрахунок категорії щодо вибухопожежної та пожежної небезпеки відповідно до вимог ДСТУ Б В. 1.1-36:2016 «Визначення категорій приміщень, будинків та зовнішніх установок за вибухопожежною та пожежною небезпекою», а також клас зони згідно з «Правилами будови електроустановок. Електрообладнання спеціальних установок» (далі - НПАОП 40.1-1.32-01), у тому числі для зовнішніх виробничих і складських дільниць, які необхідно позначати на вхідних дверях до приміщення, а також у межах зон усередині приміщень та ЗЗОВНІ (порушено пункт 2.9 глави 2 розділу III ППБУ, відповідно до якого для всіх будівель і приміщень виробничого, складського призначення повинні бути визначені категорія щодо вибухопожежної та пожежної небезпеки відповідно до вимог ДСТУ Б В. 1.1-36:2016 «Визначення категорій приміщень, будинків та зовнішніх установок за вибухопожежною та пожежною небезпекою», а також клас зони згідно з «Правилами будови електроустановок. Електрообладнання спеціальних установок» (далі НПАОП 40.1-1.32-01), у тому числі для зовнішніх виробничих і складських дільниць, які необхідно позначати на вхідних дверях до приміщення, а також у межах зон усередині приміщень та ззовні);

22) наявні пожежні щити не забезпечені комплектом засобів пожежогасіння згідно норм належності, а саме: вогнегасники - З щт., ящик з піском - 1 шт., протипожежне покривало - 1 шт., багор або лом та гак - 2 шт., лопати - 2 шт., сокири - 2 шт.(з розрахунку 1 щит на 5000 м2 захищуваної площі) (порущеио пункт 3.11 глави З розділу V ГШБУ, відповідно до якого для розміщення первинних засобів пожежогасіння у виробничих, складських, допоміжних приміщеннях, будинках, спорудах, а також на території підприємств повинні встановлюватися спеціальні пожежні щити (стенди). Пожежні щити (стенди) повинні встановлюватись на території об`єкта площею більше 200 м-2 з розрахунку один щит (стенд) на 5000 м-2 захищуваної площі. До комплекту засобів пожежогасіння, які розміщуються на пожежному щиті, входять: вогнегасники - З шт., ящик з ліском - 1 шт., протипожежне покривало - 1 шт., багор або лом та гак - 2 шт., лопати 2 шт., сокири 2 шт.).

Відповідно до матеріалів справи примірник акта надісланий рекомендованим листом від 10.01.2020 року № 969 вих. № 26/46 від 10.01.2020 року (а.с. 25 - зворот).

Також, відповідно до матеріалів справи 08.01.2020 року КП ММР «Миколаївелектротранс» звернулось до Миколаївської міської ради з листом, в якому просило міську раду розглянути можливість додаткового фінансування витрат на обладнання автоматичною пожежною сигналізацією для раннього виявлення пожежі та подавання сигналу тривоги (попередня вартість 1500000 грн.), та для проведення обробки дерев`яних конструкцій засобами вогнезахисту (попередня вартість 455100 грн.) (а.с. 42)

04.02.2020 року КП ММР «Миколаївелектротранс» звернулось до Миколаївської міської ради з листом (а.с. 44), в якому просило міську раду розглянути можливість виділення додаткових коштів з міського бюджету в розмірі 2460000 грн., для:

- обладнання приміщень автоматичною пожежною сигналізацією для раннього виявлення пожежі та подавання сигналу тривоги (орієнтовна вартість 1500000 грн.);

- проведення обробки дерев`яних та металевих несучих конструкцій засобами вогнезахисту (орієнтовна вартість 800000 грн.);

- проведення захисту будинків та території підприємства від блискавки та її проявів (орієнтовна вартість 600000 грн.);

- забезпечення первинними засобами пожежогасіння (вогнегасниками) протипожежними дверима; придбання та встановлення протипожежних дверей у кількості 3-х штук, (орієнтовною вартістю 100000 грн.).

Також, відповідно до матеріалів справи, під час розгляду справи судом першої інстанції апелянтом була проведена позапланова перевірка в період з 28 по 29 вересня 2020 року, за наслідками якої складений акт №165 від 29.09.2020 року (а.с. 86-92).

Також, відповідно до наданої до відзиву на апеляційну скаргу копії акту позапланової перевірки від 11.06.2021 року №238 (а.с. 175-187), не усуненими залишились такі порушення:

1) з`єднання, відгалуження та окінцювання жил проводів і кабелів здійснено не за допомогою опресування, зварювання, паяння або затискачів (гвинтових, болтових тощо) (порушено пункт 1.6 глави 1 розділу IV Правил пожежної безпеки в Україні (далі - ППБУ), відповідно до якого з`єднання, відгалуження та окінцювання жил проводів і кабелів мають здійснюватися за допомогою опресування, зварювання, паяння або затискачів);

7) допускається застосування саморобних подовжувачів, які не відповідають вимогам ПУЕ, що пред`являються до переносних (пересувних) електропроводок ' порушено пункт 1.18 глави 1 розділу IV ППБУ, відповідно до якого забороняється застосування саморобних подовжувачів, які не відповідають вимогам ПУЕ, що пред`являються до переносних (пересувних) електропроводок);

8) не виконано захист будівель, споруд та зовнішніх установок від прямих попадань блискавки і вторинних її проявів, відповідно до вимог ДСТУ EN 62305- 4:2012 «Електричні та електронні системи, розташовані в будинках і спорудах» порушено пункт 1.21 глави 1 розділу IV ППБУ, відповідно до якого захист будівель, споруд та зовнішніх установок від прямих попадань блискавки і вторинних її проявів, а також їх перевірку необхідно виконувати відповідно до вимог ДСТУ Б 6.2.5-38:2008 «Інженерне обладнання будинків і споруд. Улаштування блискавкозахисту будівель і споруд»);

9) дерев`яні елементи перекриття складу металу (крокви, лати) не оброблені засобами вогнезахисту, які забезпечують І групу вогнезахисної ефективності «порушено пункт 2.5 глави 2 розділу III ППБУ, відповідно до якого у будинках, крім будинків V ступеня вогнестійкості, дерев`яні елементи горищних покриттів (кровки, лати) повинні оброблятися засобами вогнезахисту, які забезпечують І групу вогнезахисної ефективності. Необхідність обробляння засобами вогнезахисту дерев`яних елементів інших конструкцій будинків визначається відповідними нормативними документами за видами будинків);

10) допускається зниження класу вогнестійкості конструкцій, зокрема несучі металеві конструкції головного корпусу не оброблені вогнезахисним розчином порушено пункт 2.23 глави 2 розділу III ППБУ, відповідно до якого забороняється зменшувати кількість та розміри евакуаційних виходів з будівель і приміщень, класи вогнестійкості несучих та огороджу вальних конструкцій, застосовувати будівельні матеріали з вищими показниками пожежної небезпеки, змінювати інженерні та планувальні рішення й умови освітлення згідно з нормованою вимогою);

19) об`єкт не забезпечено достатньою кількістю первинних засобів пожежогасіння (вогнегасниками) згідно Наказу МВС від 15.01.2018 № 25 «Про затвердження Правил експлуатації та типових норм належності вогнегасників» порушено пункт 3.6 глави З розділу V ППБУ, відповідно до якого до початку експлуатації об`єкти (будинки, споруди, приміщення, технологічні установки) повинні бути забезпечені первинними засобами пожежогасіння згідно зі затвердженими наказом Міністерства України з питань надзвичайних ситуацій та у справах захисту населення від наслідків Чорнобильської катастрофи від 02 квітня 2004 року № 151, зареєстрованими у Міністерстві юстиції України 29 квітня 2004 року за № 554/9153);

21) не надано розрахунок категорії щодо вибухопожежної та пожежної небезпеки відповідно до вимог ДСТУ Б В. 1.1-36:2016 «Визначення категорій приміщень, будинків та зовнішніх установок за вибухопожежною та пожежною небезпекою», а також клас зони згідно з «Правилами будови електроустановок. Електрообладнання спеціальних установок» (далі - НПАОП 40.1-1.32-01), у тому числі для зовнішніх виробничих і складських дільниць, які необхідно позначати на вхідних дверях до приміщення, а також у межах зон усередині приміщень та ЗЗОВНІ (порушено пункт 2.9 глави 2 розділу III ППБУ, відповідно до якого для всіх будівель і приміщень виробничого, складського призначення повинні бути визначені категорія щодо вибухопожежної та пожежної небезпеки відповідно до вимог ДСТУ Б В. 1.1-36:2016 «Визначення категорій приміщень, будинків та зовнішніх установок за вибухопожежною та пожежною небезпекою», а також клас зони згідно з «Правилами будови електроустановок. Електрообладнання спеціальних установок» (далі НПАОП 40.1-1.32-01), у тому числі для зовнішніх виробничих і складських дільниць, які необхідно позначати на вхідних дверях до приміщення, а також у межах зон усередині приміщень та ззовні).

Також, відповідач надав до суду апеляційної інстанції:

- копію договору №331 від 18.06.2021 року щодо розробки проектно-кошторисної документації (стадія робочий проект «РП») для монтажу системи протипожежного захисту КП ММР «Миколаївелектротранс`з додатками (а.с. 192-195, 199, 200-202); копію Технічного завдання, затвердженого 18.06.2021 року, на виконання робіт з розробки проектно-кошторисної документації для монтажу системи протипожежного захисту (система пожежної сигналізації) (а.с. 196-198)

- копію договору №332 від 18.06.2021 року щодо розробки проектно-кошторисної документації (стадія робочий проект «РП») для монтажу системи блискавкозахисту КП ММР «Миколаївелектротранс» з додатками (а.с. 203-207, 210, 211-212); копію Технічного завдання, затвердженого 18.06.2021 року, на виконання робіт з розробки проектно-кошторисної документації для монтажу системи блискавкозахисту (а.с. 207-209).

Вирішуючи спір, суд першої інстанції виходив з того, що Миколаївською міською радою не забезпечено належного фінансування для дотримання комунальним підприємством вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки. Комунальне підприємство самотужки не може усунути всі виявлені порушення в зв`язку з браком коштів. Крім того зупинення експлуатації приміщень депо призведе до порушення прав мешканців міста, які є потенційними пасажирами міського громадського транспорту.

Перевіривши повноту встановлення судом першої інстанції фактичних обставин справи та правильність застосування норм матеріального і процесуального права, апеляційний суд дійшов такого висновку.

Відповідно до ст. 3 Конституції України людина, її життя і здоров`я, честь і гідність, недоторканність і безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю.

Права і свободи людини та їх гарантії визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Держава відповідає перед людиною за свою діяльність. Утвердження і забезпечення прав і свобод людини є головним обов`язком держави.

Відповідно п.п. 57 п. 4 Указу Президента України «Про деякі питання Державної служби України з надзвичайних ситуацій» № 20/2013 від 16.01.2013 року, ДСНС України відповідно до покладених на неї завдань організовує та проводить перевірки додержання вимог законодавства у сферах цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки, організації виконання заходів щодо захисту населення і територій від надзвичайних - ситуацій техногенного та природного характеру на підприємствах, в установах, організаціях, що входять до складу залізничного, автомобільного, авіаційного, морського та річкового транспорту, на базах, складах, арсеналах зберігання та у місцях виробництва, утилізації ракетно-артилерійського озброєння, компонентів рідкого ракетного палива.

Відповідно до Положення про Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій в Одеській області ГУ ДСНС України в Одеській області відповідно до покладених на нього завдань, на відповідній території здійснює безпосередньо та через підпорядковані підрозділи нагляд (контроль) за додержанням і виконанням вимог законодавства у сферах пожежної і техногенної безпеки та цивільного захисту місцевими органами виконавчої влади, органами місцевого самоврядування, та суб`єктами господарювання.

Відповідно до ст. 1 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» державний нагляд (контроль) - діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування (далі - органи державного нагляду (контролю)) в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб`єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, прийнятного рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища.

У відповідності до п.п. 12 ч. 1 ст. 67 Кодексу цивільного захисту України, до повноважень центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, належить звернення до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки роботи підприємстві окремих виробництв, виробничих дільниць, експлуатації будівель, об`єктів, споруд, цехів, дільниць, а також машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, зупинення проведення робіт, у тому числі будівельно-монтажних, випуску і реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту, надання послуг, якщо ці порушення створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей.

Відповідно до ч. 1 ст. 68 Кодексу цивільного захисту України посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, у разі порушення вимог законодавства з питань техногенної та пожежної безпеки, у тому числі невиконання їх законних вимог, зобов`язані застосовувати санкції, визначені законом.

Згідно з ч. 2 ст. 68 Кодексу цивільного захисту України у разі встановлення порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створює загрозу життю та здоров`ю людей, посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки, звертаються до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, споруд, окремих приміщень, випуску та реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту у порядку, встановленому законом.

Як встановлено частиною 1 статті 70 Кодексу цивільного захисту України підставою для звернення центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів є:

1) недотримання вимог пожежної безпеки, визначених цим Кодексом, іншими нормативно-правовими актами, стандартами, нормами і правилами;

2) порушення вимог пожежної безпеки, передбачених стандартами, нормами і правилами, під час будівництва приміщень, будівель та споруд виробничого призначення;

3) випуск і реалізація вибухопожежонебезпечної продукції та продукції протипожежного призначення з відхиленням від стандартів чи технічних умов або без даних щодо відповідності такої продукції вимогам пожежної безпеки;

4) нездійснення заходів щодо захисту персоналу від шкідливого впливу ймовірних надзвичайних ситуацій;

5) відсутність на виробництвах, на яких застосовуються небезпечні речовини, паспортів (формулярів) на обладнання та апаратуру або систем із забезпечення їх безперебійної (безаварійної) роботи;

6) невідповідність кількості засобів індивідуального захисту органів дихання від небезпечних хімічних речовин нормам забезпечення ними працівників суб`єкта господарювання, їх непридатність або відсутність;

7) порушення правил поводження з небезпечними речовинами;

8) відсутність або непридатність до використання засобів індивідуального захисту в осіб, які здійснюють обслуговування потенційно небезпечних об`єктів або об`єктів підвищеної небезпеки, а також в осіб, участь яких у ліквідації наслідків надзвичайної ситуації передбачена планом локалізації і ліквідації наслідків аварій;

9) відсутність на об`єкті підвищеної небезпеки диспетчерської служби або її неготовність до виконання покладених на неї завдань, у тому числі через відсутність відповідних документів, приладів, обладнання або засобів індивідуального захисту;

10) неготовність до використання за призначенням аварійно-рятувальної техніки, засобів цивільного захисту, а також обладнання, призначеного для забезпечення безпеки суб`єктів господарювання;

11) проведення робіт з будівництва будинків та споруд, розміщення інших небезпечних об`єктів, інженерних і транспортних комунікацій, які порушують встановлений законодавством з питань техногенної безпеки порядок їх проведення або проведення яких створює загрозу безпеці населення, суб`єктам господарювання, обладнанню та майну, що в них перебувають.

Приписами частини першої статті 6 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» визначено, що підставами для здійснення позапланових заходів є подання суб`єктом господарювання письмової заяви до відповідного органу державного нагляду (контролю) про здійснення заходу державного нагляду (контролю) за його бажанням; перевірка виконання суб`єктом господарювання приписів, розпоряджень або інших розпорядчих документів щодо усунення порушень вимог законодавства, виданих за результатами проведення планових заходів органом державного нагляду (контролю).

Відповідно до ч. 3 ст. 55 Кодексу цивільного захисту України забезпечення пожежної безпеки суб`єкта господарювання покладається на власників та керівників таких суб`єктів господарювання.

Відповідно до преамбули Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», цей Закон визначає правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов`язки та відповідальність суб`єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю).

Абзацом першим частини 5 статті 4 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» встановлено, що виробництво (виготовлення) або реалізація продукції, виконання робіт, надання послуг суб`єктами господарювання можуть бути зупинені повністю або частково виключно за рішенням суду.

Частиною 7 статті 7 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» визначає, що на підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду. У разі необхідності вжиття інших заходів реагування орган державного нагляду (контролю) протягом п`яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу.

Згідно частини 2 статті 70 Кодексу цивільного захисту України повне або часткове зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, виконання робіт, надання послуг здійснюється виключно за рішенням адміністративного суду.

Як свідчать встановлені обставини справи, за результатом проведеної перевірки позивачем було встановлено низку порушень вимог законодавства у сферах пожежної, техногенної безпеки та цивільного захисту, допущених відповідачем.

Апеляційний суд погоджується з доводами апелянта, що виявлені порушення правил пожежної безпеки, дійсно створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей.

У відзиві на апеляційну скаргу, відповідачем зазначено, що з 30 недоліків, встановлених перевіркою, залишаються не усунутими 3, які могли би становити загрозу для життя та здоров`я людей, а саме:

- обладнання усіх приміщень Депо-3 автоматичною пожежною сигналізацією для раннього виявлення пожежі та подавання сигналу тривоги.

- проведення обробки дерев`яних та металевих несучих конструкцій вогнегасним розчином.

- проведення захисту будинків та території підприємства від блискавки та її проявів.

Апеляційний суд зазначає, що відхиляє вказані посилання відповідача, як такі, що не підтверджені матеріалами справи, оскільки відповідно до копії акту №165 від 29.09.2020 року відповідач не усунув дев`ять особливо небезпечних порушень з двадцяти двох, наведених у позовній заяві, а саме:

1) з`єднання, відгалуження та окінцювання жил проводів і кабелів здійснено не за допомогою опресування, зварювання, паяння або затискачів (гвинтових, болтових тощо) (порушено пункт 1.6 глави 1 розділу IV Правил пожежної безпеки в Україні (далі - ППБУ), відповідно до якого з`єднання, відгалуження та окінцювання жил проводів і кабелів мають здійснюватися за допомогою опресування, зварювання, паяння або затискачів);

7) допускається застосування саморобних подовжувачів, які не відповідають вимогам ПУЕ, що пред`являються до переносних (пересувних) електропроводок ' порушено пункт 1.18 глави 1 розділу IV ППБУ, відповідно до якого забороняється застосування саморобних подовжувачів, які не відповідають вимогам ПУЕ, що пред`являються до переносних (пересувних) електропроводок);

8) не виконано захист будівель, споруд та зовнішніх установок від прямих попадань блискавки і вторинних її проявів, відповідно до вимог ДСТУ EN 62305- 4:2012 «Електричні та електронні системи, розташовані в будинках і спорудах» порушено пункт 1.21 глави 1 розділу IV ППБУ, відповідно до якого захист будівель, споруд та зовнішніх установок від прямих попадань блискавки і вторинних її проявів, а також їх перевірку необхідно виконувати відповідно до вимог ДСТУ Б 6.2.5-38:2008 «Інженерне обладнання будинків і споруд. Улаштування блискавкозахисту будівель і споруд»);

9) дерев`яні елементи перекриття складу металу (крокви, лати) не оброблені засобами вогнезахисту, які забезпечують І групу вогнезахисної ефективності «порушено пункт 2.5 глави 2 розділу III ППБУ, відповідно до якого у будинках, крім будинків V ступеня вогнестійкості, дерев`яні елементи горищних покриттів (кровки, лати) повинні оброблятися засобами вогнезахисту, які забезпечують І групу вогнезахисної ефективності. Необхідність обробляння засобами вогнезахисту дерев`яних елементів інших конструкцій будинків визначається відповідними нормативними документами за видами будинків);

10) допускається зниження класу вогнестійкості конструкцій, зокрема несучі металеві конструкції головного корпусу не оброблені вогнезахисним розчином порушено пункт 2.23 глави 2 розділу III ППБУ, відповідно до якого забороняється зменшувати кількість та розміри евакуаційних виходів з будівель і приміщень, класи вогнестійкості несучих та огороджу вальних конструкцій, застосовувати будівельні матеріали з вищими показниками пожежної небезпеки, змінювати інженерні та планувальні рішення й умови освітлення згідно з нормованою вимогою);

13) наявні пожежні гідранти знаходяться у несправному стані (порушено підпункт 2 пункту 2.1 глави 2 розділу V ГТГІБУ, відповідно до якого пожежні гідранти та пожежні резервуари повинні бути справними і утримуватися таким чином, щоб забезпечити безперешкодний забір води пожежними автомобілями);

19) об`єкт не забезпечено достатньою кількістю первинних засобів пожежогасіння (вогнегасниками) згідно Наказу МВС від 15.01.2018 № 25 «Про затвердження Правил експлуатації та типових норм належності вогнегасників» порушено пункт 3.6 глави З розділу V ППБУ, відповідно до якого до початку експлуатації об`єкти (будинки, споруди, приміщення, технологічні установки) повинні бути забезпечені первинними засобами пожежогасіння згідно з, затвердженими наказом Міністерства України з питань надзвичайних ситуацій та у справах захисту населення від наслідків Чорнобильської катастрофи від 02 ззітня 2004 року № 151, зареєстрованими у Міністерстві юстиції України 29 квітня 2004 року за № 554/9153);

21) не надано розрахунок категорії щодо вибухопожежної та пожежної небезпеки відповідно до вимог ДСТУ Б В. 1.1-36:2016 «Визначення категорій приміщень, будинків та зовнішніх установок за вибухопожежною та пожежною небезпекою», а також клас зони згідно з «Правилами будови електроустановок. Електрообладнання спеціальних установок» (далі - НПАОП 40.1-1.32-01), у тому числі для зовнішніх виробничих і складських дільниць, які необхідно позначати на вхідних дверях до приміщення, а також у межах зон усередині приміщень та ЗЗОВНІ (порушено пункт 2.9 глави 2 розділу III ППБУ, відповідно до якого для всіх будівель і приміщень виробничого, складського призначення повинні бути визначені категорія щодо вибухопожежної та пожежної небезпеки відповідно до вимог ДСТУ Б В. 1.1-36:2016 «Визначення категорій приміщень, будинків та зовнішніх установок за вибухопожежною та пожежною небезпекою», а також клас зони згідно з «Правилами будови електроустановок. Електрообладнання спеціальних установок» (далі НПАОП 40.1-1.32-01), у тому числі для зовнішніх виробничих і складських дільниць, які необхідно позначати на вхідних дверях до приміщення, а також у межах зон усередині приміщень та ззовні);

Вказані порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, які не усунуті відповідачем, є суттєвими, можуть призвести до виникнення пожежі як неконтрольованого процесу знищування або пошкодження вогнем майна, під час якого виникають чинники, небезпечні для людей та навколишнього природного середовища.

Надання, як листів до міської ради щодо розгляду питань можливості додаткового фінансування, так і копій договорів на розробку проектно-кошторисної документації (стадія робочий проект «РП») для монтажу системи протипожежного захисту та для монтажу системи блискавко захисту, не є належними та допустимими доказами усунення відповідачем, виявлених апелянтом порушень.

Так, зокрема відсутність або не відповідність вогнезахисної обробки конструктивних елементів будівлі або невідповідність стану вогнезахисної обробки, під впливом небезпечних факторів пожежі, призводить до її руйнування, поширення пожежі зі збільшенням продуктів горіння, чадного газу та впливу підвищених температур та їх розповсюдження до шляхів евакуації, що унеможливить евакуацію людей з будівлі.

Відсутність автоматичної системи пожежної сигналізації та системи оповіщення призведе до пізнього виявлення пожежі та оповіщення людей, які перебувають у будівлі, в зв`язку з чим первинні засоби пожежогасіння будуть не ефективними, продукти горіння та чадний газ унеможливлять своєчасну та безпечну евакуацію людей з будівлі та призведуть до отруєння людей що перебуватимуть у ній, гасіння пожежі здійсниться лише після прибуття пожежних підрозділів з необхідними засобами гасіння.

Пожежі відносяться до надзвичайних ситуацій, а загроза життю та здоров`ю людей виникає не лише при наявності порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що безпосередньо можуть до неї призвести, але й за наявності інших порушень по нездійсненню заходів щодо захисту людей від шкідливого впливу небезпечних чинників при вже виниклій пожежі.

Апеляційний суд вважає за необхідне зазначити, що оскільки застосування заходів реагування у сфері державного нагляду (контролю) у вигляді повного зупинення роботи об`єкта не залежить від об`єктивності причин, які призвели до порушень - в даному випадку оцінюється тільки ризик загрози життю та здоров`ю людей, проте як порушення правил пожежної і техногенної безпеки в будь-якому випадку прямо чи опосередковано створюють загрозу життю та здоров`ю людини (дітей), що відповідає положенням ч. 1 ст. 3 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності».

Апеляційний суд звертає увагу на те, що часткове усунення порушень свідчить про добросовісність намірів відповідача щодо проведення ним роботи по усуненню порушень та вжиття відповідних заходів, Але, відсутність коштів та належного фінансування не звільняє відповідача від виконання ним імперативних норм протипожежного законодавства. Чинне законодавство не ставить в залежність необхідність в застосуванні заходів реагування від наявності чи відсутності бюджетних коштів (фінансової спроможності) відповідача. Сама по собі відсутність коштів на забезпечення протипожежної та техногенної безпеки, в тому числі й у зв`язку з відсутністю відповідного бюджетного асигнування не може бути підставою для відкладення вжиття заходів щодо усунення факторів небезпеки життю, здоров`ю громадян.

Таким чином, висновок суду першої інстанції щодо поважності причин неможливості усунення усіх порушень виявлених під час перевірки, у зв`язку з відсутністю необхідної суми коштів, апеляційний суд вважає помиковим, оскільки виявлені порушення створюють реальну та невідворотну загрозу життю та здоров`ю людей та не усунення зазначених порушень впливає на ризик виникнення надзвичайної ситуації, аварії чи пожежі, що може спричинити загрозу життю та здоров`ю людей.

Отже, такі порушення, як не обладнання будівлі пристроями від прямого попадання блискавки та її вторинних проявів; не обладнання приміщення системою протипожежного захисту, не оброблення дерев`яних конструкції приміщень будівель вогнезахисним розчином, створюють загрозу життю та здоров`ю людей. А тому життя та здоров`я мають більший пріоритет ніж можливість користуватися певним типом міського транспорту. При цьому апеляційний суд зазначає, що матеріали справи не містять інформації стосовно того, що Депо №3, яке було предметом перевірки, є єдиним у місті депо, яке забезпечує роботу всього електротранспорту місті, та інших типів міського транспорту у місті не існує.

Також, апеляційний суд зауважує, що застосування заходів реагування у вигляді зупинення експлуатації будівель, споруд, приміщень є тимчасовим заходом, який направлений на попередження настання негативних наслідків, викликаних наявністю на об`єкті порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, які створюють загрозу життю та здоров`ю людей. При цьому, поняття загроза життю та/або здоров`ю людини є оціночним поняттям, яке лежить у сфері захисту населення, територій, навколишнього природного середовища та майна, функція контролю (нагляду) за чим, зокрема, покладена на апелянта, посадові особи якого володіють спеціальними знаннями у цій сфері.

Апеляційний суд вважає за необхідне зазначити, що оскільки застосування заходів реагування у сфері державного нагляду (контролю) у вигляді повного зупинення роботи об`єкта не залежить від об`єктивності причин, які призвели до порушень - в даному випадку оцінюється тільки ризик загрози життю та здоров`ю людей, проте як порушення правил пожежної і техногенної безпеки в будь-якому випадку прямо чи опосередковано створюють загрозу життю та здоров`ю людини, що відповідає положенням ч. 1 ст. 3 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності». Відповідно до статті 3 Конституції України, людина, її життя і здоров`я, визнані в Україні найвищою цінністю.

У разі усунення усіх порушень, відповідач зможе відновити роботу об`єкта Депо-3, розташованого за адресою: Миколаївська область, м. Миколаїв, вул. Будівельників, 1, експлуатацію його будівель, споруд та приміщень, з моменту отримання органом державного нагляду (контролю), який ініціював призупинення, повідомлення суб`єкта господарювання про усунення ним усіх встановлених судом порушень, як то передбачено абзац 2 ч. 5 ст. 4 Законом України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності»

Відповідно до ст. 242 КАС України, судове рішення повинно бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених такими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Таким чином, апеляційний суд вважає, що суд першої інстанції допустив неправильне застосування норм матеріального права при ухваленні судового рішення, внаслідок чого, відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 317 КАС України, апеляційна скарга підлягає задоволенню, оскаржуване рішення - скасуванню, з прийняттям нового рішення про задоволення позову.

Понесені апелянтом суб`єктом владних повноважень судові витрати пов`язані зі сплатою судового збору за подання адміністративного позову та апеляційної скарги, відшкодуванню не підлягають, оскільки стаття 139 КАС України, передбачає відшкодування суб`єкту владних повноважень, у разі ухвалення судового рішення на його користь, з іншої сторони тільки здійснених таким суб`єктом владних повноважень документально підтверджених судових витрат, пов`язаних із залученням свідків та проведенням судових експертиз.

Керуючись ст. 3, Конституції України, ст.ст. 2-12, 72-77, 242, 257, 308, 311, 315, 317, 321, 322, 325, 328 КАС України, суд -

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Миколаївській області - задовольнити.

Рішення Миколаївського окружного адміністративного суду від 06 квітня 2021 року у справі №400/462/20 - скасувати та ухвалити по справі нову постанову.

Адміністративний позов Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Миколаївській області - задовольнити.

Застосувати захід реагування у сфері державного нагляду (контролю) щодо комунального підприємства Миколаївської міської ради «Миколаївелектротранс» () у вигляді повного зупинення роботи об`єкта Депо-3, розташованого за адресою: Миколаївська область, м. Миколаїв, вул. Будівельників, 1, експлуатації його будівель, споруд та приміщень до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері пожежної, техногенної безпеки та у сфері цивільного захисту, що створюють загрозу життю та здоров`ю людей.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дати її прийняття та оскарженню не підлягає, за виключенням випадків, передбачених п. 2 ч. 5 ст. 328 КАС України, за наявності яких постанова апеляційного суду може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повний текст судового рішення складений 13.07.2021 року.

Головуючий суддя Домусчі С.Д.
Судді Семенюк Г.В. Шляхтицький О.І.