Справа № 487/4095/21
Суддя: Темнікова А. О.
Дата ухвалення: 2021-07-13 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 487/4095/21
Провадження № 2-а/487/69/21
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13.07.2021 року місто Миколаїв

Заводський районний суд міста Миколаєва у складі: головуючого судді Темнікової А.О., за участю секретаря Демиденко Н.В., розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Миколаєві адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Державної екологічної інспекції південно-західного округу (Миколаївська та Одеська область) про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_1 звернувся 22.06.2021 року Заводського районного суду міста Миколаєва з адміністративним позовом до Державної екологічної інспекції південно-західного округу (Миколаївська та Одеська область) в якому просив визнати протиправними дії державного інспектора з охорони навколишнього природного середовища Південно-Західного округу (Миколаївська та Одеська області) Літвінова Сергія Сергійовича по складанню відносно нього протоколу №000440 про адміністративне правопорушення від 01.06.2021 та постанови про накладення адміністративного стягнення №000440 від 03.06.2021; скасувати постанову про накладення адміністративного стягнення №000440 від 03.06.2021 видану державним інспектором з охорони навколишнього природного середовища Південно-Західного округу (Миколаївська та Одеська області) Літвіновим Сергієм Сергійовичем; закрити справу про адміністративне правопорушення; стягнути витрати з оплати судового збору.

Ухвалою суду від 24.06.2021 року відкрито провадження по даній справі.

Позивач у судове засідання не з`явився, надав заяву про розгляд справи за його відсутності, відповідно до якої позов підтримав та наполягав на його задоволенні.

Представник відповідача у судове засідання не з`явився, про час, дату та місце розгляду справи був повідомлений належним чином.

Згідно ч. 3 ст. 268 КАС України, неприбуття у судове засідання учасника справи, повідомленого відповідно до положень цієї статті, не перешкоджає розгляду справи у судах першої та апеляційної інстанцій.

Суд, дослідивши письмові матеріали справи, приходить до наступного.

Судом встановлено, що 01.06.2021 року державний інспектор з охорони навколишнього природного середовища Південно-Західного округу (Миколаївська та Одеська області) Літвінов Сергій Сергійович склав протокол №000440 про адміністративне правопорушення відносно головного енергетика державного підприємства «Стивідорна компанія «Ольвія» ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , про те, що о 09:00 годині 01.06.2021 року під час позапланової перевірки ДП «Стивідорна компанія «Ольвія» встановлено невиконання умов п. 3 припису №95 від 30.03.2021 року відповідно до протоколів вимірювання показників складу та властивостей вод від 24.05.2021 року №24 та від 26.05.2021 року №25 встановлено перевищення нормативів ГДС, БСК, ХСК, нафтопродуктів, сульфатів, нітритів, фосфатів, завислих речовин та азоту амонійного, що є порушенням ст. 11 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», ст. 44 Водного кодексу України.

03.06.2021 року державний інспектор з охорони навколишнього природного середовища Південно-Західного округу (Миколаївська та Одеська області) Літвінов Сергій Сергійович виніс постанову №000440 про накладення адміністративного стягнення, якою визнав головного енергетика державного підприємства «Стивідорна компанія «Ольвія» ОСОБА_1 винним у вчиненні адміністративного правопорушення, відповідальність за яке передбачена ст. 188-5 КУпАП, та наклав адміністративне стягнення на позивача у вигляді штрафу в розмірі 756 гривень.

Статтею 188-5 КУпАП передбачена відповідальність за невиконання законних розпоряджень чи приписів, інших законних вимог посадових осіб органів, які здійснюють державний контроль у галузі охорони навколишнього природного середовища, використання природних ресурсів, радіаційної безпеки або охорону природних ресурсів, ненадання їм необхідної інформації або надання неправдивої інформації, вчинення інших перешкод для виконання покладених на них обов`язків, що тягне за собою накладення штрафу на громадян від дев`яти до п`ятнадцяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян і на посадових осіб - від п`ятнадцяти до сорока п`яти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Відповідно до ст. 10 КУпАП, адміністративне правопорушення визнається вчиненим умисно, коли особа, яка його вчинила, усвідомлювала протиправний характер своєї дії чи бездіяльності, передбачала її шкідливі наслідки і бажала їх або свідомо допускала настання цих наслідків.

Відповідно до ст. 11 КУпАП, адміністративне правопорушення визнається вчиненим з необережності, коли особа, яка його вчинила, передбачала можливість настання шкідливих наслідків своєї дії чи бездіяльності, але легковажно розраховувала на їх відвернення або не передбачала можливості настання таких наслідків, хоч повинна була і могла їх передбачити.

Згідно ст. 14 КУпАП посадові особи підлягають адміністративній відповідальності за адміністративні правопорушення, зв`язані з недодержанням установлених правил у сфері охорони порядку управління, державного і громадського порядку, природи, здоров`я населення та інших правил, забезпечення виконання яких входить до їх службових обов`язків.

За змістом ст. 278 КУпАП, орган (посадова особа) при підготовці до розгляду справи про адміністративне правопорушення, у тому числі, вирішує такі питання: чи правильно складено протокол та інші матеріали справи про адміністративне правопорушення; чи витребувано необхідні додаткові матеріали.

Згідно «критеріїв Енгеля», сформованих Європейським судом з прав людини у справі «Енгель та інші проти Нідерландів» (1976 рік), критеріями для визначення поняття «кримінальне обвинувачення» є: критерій національного права (чи підпадає певне протиправне діяння під ознаки злочину згідно з національними нормами); критерій кола адресатів (якщо відповідальність поширюється на невизначене коло осіб, то правопорушення підлягає кваліфікації як кримінальне); критерій мети та тяжкості наслідків (у випадку, якщо у санкції наявний саме елемент покарання, а передбачені санкції є достатньо суворими, скоєне правопорушення розглядається за природою кримінального злочину).

Системний аналіз норм ст. 188-5 КУпАП України, відповідальність за якою поширюється на невизначене коло осіб та тягне за собою накладення штрафу, дозволяє дійти до висновку, що за своєю суттю це є кримінальним порушенням/обвинуваченням.

При цьому кваліфікація порушення/обвинувачення як «кримінального» дає особі додаткові гарантії, які передбачені Конвенцією про захист прав людини і основоположних свобод, у тому числі обов`язок довести вину особи, який передбачений ч. 2 ст. 6 Конвенції, та заборона подвійного притягнення до відповідальності за одне порушення (ст. 4 Протоколу 7 до Конвенції).

Статтею 62 Конституції України встановлено, що особа вважається невинуватою у вчиненні злочину і не може бути піддана кримінальному покаранню, доки її вину не буде доведено в законному порядку і встановлено обвинувальним вироком суду. Ніхто не зобов`язаний доводити свою невинуватість у вчиненні злочину. Обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Відповідно до положень статті 7 КУпАП, ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням не інакше як на підставах та у порядку, встановлених законом.

Відповідно до положень статті 245 КУпАП, завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Відповідно до вимог статті 280 КУпАП, орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають істотне значення для правильного вирішення справи.

З`ясовуючи ці обставини, суд повинен виходити з положень статті 251 КУпАП, згідно з якою доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Розглядаючи справу про адміністративне правопорушення, орган (посадова особа), виходячи з положень статті 252 КУпАП, оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Відповідно до частини 1 статті 256 КУпАП, у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, прізвище викривача (за його письмовою згодою), якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи. Якщо правопорушенням заподіяно матеріальну шкоду, про це також зазначається в протоколі. Протокол підписується особою, яка його склала, і особою, яка притягається до адміністративної відповідальності; при наявності свідків і потерпілих протокол може бути підписано також і цими особами. У разі відмови особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, від підписання протоколу, в ньому робиться запис про це. Особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, має право подати пояснення і зауваження щодо змісту протоколу, які додаються до протоколу, а також викласти мотиви свого відмовлення від його підписання. При складенні протоколу особі, яка притягається до адміністративної відповідальності, роз`яснюються його права і обов`язки, передбачені статтею 268 КУпАП, про що робиться відмітка у протоколі.

Виходячи із положень статті 254 КУпАП, протокол про адміністративне правопорушення є документом, який є підставою для висунутого обвинувачення.

Згідно вимог пункту «a» частини 3 статті 6 Конвенції «Про захист прав людини і основоположних свобод», особа, яка обвинувачується у вчинення правопорушення має право бути негайно і детально поінформованим зрозумілою мовою про характер і причини обвинувачення, висунутого проти неї.

Не зазначення в протоколі всіх необхідних відомостей про адміністративне правопорушення позбавляє процесуальної можливості орган (посадову особу), уповноважений розглядати справу про адміністративне правопорушення, з`ясувати обставини щодо вчинення адміністративного правопорушення, вини особи у його вчиненні, відтак, і наявність події і складу адміністративного правопорушення.

Згідно усталеної судової практики ЄСПЛ (рішення від 30 травня 2013 року у справі «Малофєєва проти Росії» (Malofeyeva v. Russia), заява № 36673/04); рішення від 20 вересня 2016 року у справі «Карелін проти Росії»(Karelin v. Russia), заява № 926/08) у випадку, «коли викладена в протоколі фабула адміністративного правопорушення не відображає всіх істотних ознак складу правопорушення, суд не має права самостійно редагувати її, а так само не може відшукувати докази на користь обвинувачення, оскільки це становитиме порушення права на захист (особа не може належним чином підготуватися до захисту) та принципу рівності сторін процесу (оскільки особа має захищатися від обвинувачення, яке підтримується не стороною обвинувачення, а фактично судом).

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за таких обставин: відсутність події і складу адміністративного правопорушення.

Згідно п. 3 ч. 3 ст. 286 КАС України за наслідками розгляду справи з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності місцевий загальний суд як адміністративний має право: скасувати рішення суб`єкта владних повноважень і закрити справу про адміністративне правопорушення.

З матеріалів справи вбачається, що 30.03.2021 року Державною екологічною інспекцєю південно-західного округу (Миколаївська та Одеська область) директору ДП «Стивідорна компанія «Ольвія» Руслану Олейнику було надано припис №95, у пункті 3 якого вказано на необхідність дотримуватись вимог дозволу на спеціальне водокористування в частині дотримання нормативів гранично допустимого скидання забруднюючих речовин із терміном виконання 31.03.2021 року.

Разом з цим, за невиконання умов п. 3 припису №95 від 30.03.2021 року було притягнуто не особу, якій він надавався, а головного енергетика підприємства ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . При цьому протокол про адміністративне правопорушення №000440 від 01.06.2021 року та відповідна постанова №000440 від 03.06.2021 року про накладення адміністративного стягнення на ОСОБА_1 не містять відомостей щодо посадових обов`язків вказаної особи та достатніх даних, які вказують поза розумним сумнівом, що саме він був зобов`язаний виконати вказаний припис та має нести відповідальність, передбачену ст. 188-5 КУпАП.

Згідно ч. 2 ст. 77 КАС України, в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.

З огляду на викладене, відповідно до норм матеріального права та при дотриманні норм процесуального права, на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, суд приходить до висновку про недоведеність поза розумним сумнівом факту вчинення адміністративного правопорушення саме ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у зв`язку з чим постанова №000440 від 03.06.2021 року про визнання ОСОБА_1 винним за ст. 188-5 КУпАП та накладення адміністративного стягнення підлягає скасуванню, а провадження по справі про адміністративне правопорушення підлягає закриттю згідно п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП.

Керуючись ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних, ст. ст. 61, 62 Конституції України, ст. ст. 77, 241-243, 246, 250, 255, 268, 286, 293 КАС України, ст.ст. 7, 126, 245, 247, 251, 251, 268, 280, 283 КУпАП, суд

ВИРІШИВ:

Адміністративний позов ОСОБА_1 задовольнити.

Скасувати постанову №000440 від 03.06.2021 року державного інспектора з охорони навколишнього природного середовища Державної екологічної інспекції південно-західного округу (Миколаївська та Одеська область) про притягнення ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , до адміністративної відповідальності за ст. 188-5 Кодексу України про адміністративні правопорушення.

Закрити провадження у справі про притягнення ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , до адміністративної відповідальності за ст. 188-5 Кодексу України про адміністративні правопорушення на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 Кодексу України про адміністративні правопорушення за відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Стягнути з Державної екологічної інспекції південно-західного округу (Миколаївська та Одеська область) на користь ОСОБА_1 судові витрати по сплаті судового збору у сумі 454 (чотириста п`ятдесят чотири) гривні.

Судове рішення набирає законної сили після закінчення строку апеляційного оскарження, а у разі апеляційного оскарження - з моменту проголошення судового рішення суду апеляційної інстанції.

Рішення може бути оскаржене до П`ятого апеляційного адміністративного суду безпосередньо або через суд першої інстанції шляхом подачі апеляційної скарги протягом десяти днів з дня його проголошення.

Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , адреса: АДРЕСА_1 .

Відповідач: Державна екологічна інспекція південно-західного округу (Миколаївська та Одеська область), адреса: місто Одеса, проспект Шевченко, будинок 12, .

Суддя А.О. Темнікова