Справа № 280/2917/21
Суддя: Семененко Марина Олександрівна
Дата ухвалення: 2021-07-13 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЗАПОРІЗЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 липня 2021 року Справа № 280/2917/21 м.Запоріжжя
Запорізький окружний адміністративний суд у складі головуючого судді: Семененко М.О., за участю секретаря судового засідання: Стовбур А.Ю., представника позивача: адвоката Трофімової Ю.Ю., представника відповідача: Лисенко С.В., розглянувши за правилами загального позовного провадження адміністративну справу за позовною заявою

Товариства з обмеженою відповідальністю «ТОРГОВИЙ ДІМ БІМАРКЕТ» (69083, м.Запоріжжя, вул.Шевчука, буд.4А; )

до Дніпровської митниці Держмитслужби (49038, Дніпропетровська область, м.Дніпро, вул. Княгині Ольги, буд. 22; )

про визнання протиправними та скасування рішень про коригування митної вартості товарів, карток відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення,

ВСТАНОВИВ:

До Запорізького окружного адміністративного суду надійшла позовна заява Товариства з обмеженою відповідальністю «ТОРГОВИЙ ДІМ БІМАРКЕТ» (далі - позивач, ТОВ «ТОРГОВИЙ ДІМ БІМАРКЕТ») до Дніпровської митниці Держмитслужби (далі - відповідач, Митниця), в якій позивач просить суд:

1) визнати протиправним та скасувати рішення Дніпровської митниці Держмитслужби про коригування митної вартості №UA110230/2021/000022/1 від 29.01.2021 та картку відмови в прийнятті митної декларації №UA110230/2021/00061 від 29.01.2021;

2) визнати протиправним та скасувати рішення Дніпровської митниці Держмитслужби про коригування митної вартості №UA110230/2021/000032/1 від 10.02.2021 та картку відмови відповідача в прийнятті митної декларації №UA110230/2021/00093 від 10.02.2021.

В обґрунтування позовних вимог зазначає, що позивачем до митного оформлення надано всі передбачені чинним законодавством документи на підтвердження заявленої митної вартості імпортованого товару, а посилання митного органу на виявлені під час перевірки поданих документів розбіжності є безпідставними.

Ухвалою суду від 14.04.2021 відкрито загальне позовне провадження у справі, призначено підготовче засідання на 12.05.2021.

Відповідач не погодився із заявленими позовними вимогами, 05.05.2021 подав відзив на позовну заяву, в якому зазначає, що в документах, поданих позивачем до митного оформлення на підтвердження заявленої митної вартості імпортованого товару, виявлено розбіжності, які мали вплив на правильність визначення митної вартості товару. У зв`язку з наведеним, а також з посиланням на наявну інформацію щодо вищих рівнів митної вартості ідентичних товарів, митне оформлення яких вже здійснено, у позивача витребувано додаткові документи. Однак декларант відмовився від надання в повному обсязі документів, які підтверджують митну вартість. Враховуючи, що позивачем не підтверджено заявлену митну вартості імпортованого товару, підстави для оформлення товару за визначеною декларантом митною вартістю були відсутні, що зумовило прийняття Митницею оскаржуваних рішень. Просить в задоволенні позову відмовити.

12.05.2021 позивач подав відповідь на відзив, у якій додатково звернув увагу, що наведені відповідачем твердження щодо наявних розбіжностей не є визначальними та не впливають на числові значення митної вартості товару, що не перешкоджає встановленню митної вартості за ціною, заявленою декларантом.

Ухвалою суду від 12.05.2021 підготовче засідання відкладено на 16.06.2021.

Ухвалою суду від 16.06.2021 закрито підготовче провадження у справі, призначено справу до судового розгляду по суті на 29.06.2021.

У судовому засіданні 29.06.2021 представник позивача підтримав заявлені позовні вимоги з підстав, зазначених у заявах по суті справи. Зазначив, що виявлені відповідачем розбіжності не стосувались числових показників заявленої митної вартості, а тому не могли бути підставою для витребування додаткових документів. Заявлена позивачем митна вартість товару за ціною договору була підтверджена усіма необхідними документами, поданими відповідно до положень ст.53 Митного кодексу України, у зв`язку з чим митний орган безпідставно здійснив коригування заявленої митної вартості. Просив позов задовольнити.

У судовому засіданні 29.06.2021 представник відповідача заперечив проти задоволення позовних вимог з відстав, викладених у заявах по суті справи, зазначив, що надані позивачем до митного оформлення документи мали розбіжності, які викликали сумнів у правильності визначення митної вартості товарів. На пропозицію митного органу позивач не надав у повному обсязі документів на спростування виявлених розбіжностей та підтвердження заявленої митної вартості за ціною договору, що стало підставою для коригування митної вартості товару. Просив в задоволенні позову відмовити.

У судовому засіданні 29.06.2021оголошено перерву до 08.07.2021.

29.06.2021 представник позивача подав клопотання, в якому просив подальший розгляд справи здійснювати в порядку письмового провадження. Представник відповідача не заперечував проти заявленого клопотання.

Враховуючи положення ч.3 ст.194 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України), суд вирішив за можливе здійснювати подальший розгляд справи в порядку письмового провадження.

Заслухавши вступне слово та пояснення представників сторін, безпосередньо дослідивши надані до матеріалів справи письмові докази, суд встановив такі обставини.

Між позивачем (Покупець) та компанією Sotiva Seed Ltd., Угорщина (Продавець) укладено зовнішньоекономічний контракт №101 від 26.07.2019 (далі - Контракт), відповідно до умов якого позивач придбавав товар, найменування, походження, якісні показники та кількість якого вказано у відповідних специфікаціях до даного Контракту, які є його невід`ємними частинами; ціна за одиницю товару визначається в специфікації, яка оформляється на кожну поставлену партію Товару і є невід`ємною частиною контракту; відвантаження Товару здійснюється товарними партіями; умови поставки FCA-Tiszavasvari, Угорщина (Incoterms 2010); умови оплати кожної партії Товару визначаються у відповідній специфікації до цього Контракту, яка є його невід`ємною частиною. (а.с.35-36).

Відповідно до Специфікації №30 від 19.01.2021 до Контракту продавець зобов`язався поставити, а Покупець сплатити за Товар походження Угорщина: насіння маку сірого не для сівби, врожай 2020 року, в кількості 21 МТ, виробник - Sotiva Seed LTD, за ціною 1450,00 EUR/MT (загальна вартість 30 450 EUR) на умовах FCA-Tiszavasvari, Угорщина ( Incoterms 2010 ). Платіж за Товар повинен бути здійснений в EUR на суму відвантаженої партії на умовах FCA- Tiszavasvari, Угорщина, шляхом банківського переказу на розрахунковий рахунок Продавця. Платіж здійснюється після завантаження Товару в автотранспорт Покупця. Покупець направить Продавцю SWIFT про проведення оплати, п.4. Термін відвантаження товару: товар повинен бути підготовлений Продавцем до відвантаження з 22.01.2021 (а.с.37-38).

27.01.2021 для здійснення митного оформлення товару позивач подав до митного органу митну декларацію, якій присвоєно №UA110230/2021/001424 на товар - Насіння маку сірого не для сівби, врожай 2020 року, Сфера застосування кондитерська та харчова промисловості. Дата пакування 01.2021р.Кінцевий термін придатності 01.2022р. Країна виробництва HU. Торгівельна марка.нема даних. Виробиш -"SOTIVA SEED LTD",Угорщина. Маркування на мішках: Назва товару-насіння маку сірого, Врожай 2020р., Дата пакування 01.2021р,кінцевий термін придатності 01.2022р,вага нетто-25кг,Країна походження - Угорщина, виробник -"SOTIVA SEED LTD",Угорщина. Не містить ГМО. Сфера застосування-кондитерська та харчова промисловість (а.с.23-24).

Відповідно до митної декларації №UA110230/2021/001424 від 27.01.2021 митна вартість імпортованих товарів заявлена за ціною договору (перший метод визначення митної вартості).

Разом з митною декларацією позивачем для митного оформлення товару надано пакет документів, а саме: сертифікат якості та ваги від виробника б/н від 22.01.2021; пакувальний лист (Packing list) -№ б/н від 22.01.2021; рахунок-фактура (інвойс) (Commercial invoice) KD 2021-0000007 від 22.01.2021; автотранспортна накладна CMR РА 3750811 від 22.01.2021; фітосанітарний сертифікат EC/HU/E1 373295 від 22.01.2021; декларація виробника від 22.01.2021; платіжне доручення в іноземній валюті №108 від 21.01.2021; бухгалтерська виписка №9 від 22.01.2021; відвантажувальна накладна CARNET TIR GX.83498492; договір про надання транспортно-експедиційних послуг № 2002018 від 20.02.2018 та заявка на надання транспорту до даного договору від 20.01.2021; довідка про транспортні витрати перевізника ФОП ОСОБА_1 №02/01 від 25.01.2021; рахунок на оплату транспортних послуг №05/01 від 25.01.2021; сертифікат Євро - 1 №D0223853 від 22.01.2021; специфікація №30 від 19.01.2021; Контракт; сертифікат здоров`я б/н від 22.01.2021; копія митної декларації країни відправлення (експортна декларація) №MRN 21HU72100017FCCE10 від 22.01.2021 (а.с.35-55).

За результатами перевірки поданих позивачем до митного оформлення документів на підставі ч.3 ст.53 Митного кодексу України митний орган дійшов висновку, що надані на підтвердження заявленої митної вартості документи містять розбіжності, а саме:

1. Відповідно специфікації від 19.01.2021 №30 до контракту від 26.07.2019 №101 оплата здійснюється після завантаження товару до транспорту покупця. До митного оформлення надано платіжне доручення від 21.01.2021 № 108, а також пакувальний лист б/н датований 22.01.2021. Разом з цим зазначеною специфікацією визначено (п.4) товар повинен бути підготовлений для відвантаження з 22.01.2021.

2. У наданому платіжному дорученні від 21.01.2021 №108 зазначено SWIFT: CIBHHUHBXXX, також специфікацією від 19.01.2021 № 30 до контракту від 26.07.2019 №101 визначено SWIFT: CIBHHUHBXXX. Натомість у рахунку від 22.01.2021 №KD2021-0000007 зазначено SWIFT: CIBHHUHB . Також, зазначений рахунок не містить печаток і штампів митних органів країни відправлення, що може свідчити про надання декларантом до митниці інших документів, ніж ті, що були додані відправником, що дає підстави для сумніву у достовірності зазначених відомостей та указує на наявність фіскальних ризиків, в частині можливого заниження митної вартості заявленого товару.

3. Виписка з бухгалтерського балансу від 22.01.2021 №9 являє собою лист підприємства інформативного характеру. Даний документ не містить реквізитів форми бланка первинної бухгалтерської документації. За змістом даний документ не є витягом з первинного документу, а лише дублює інформацію з платіжних доручень в іноземній валюті, поданих до митного оформлення.

4. У митній декларації країни відправлення від 22.01.2021 №MRN21HU72100017FCCE10 реквізити рахунка (номер) зазначено без дати його складання та відсутнє посилання на додаткову угоду (специфікацію) від 19.01.2021 № 30 до контракту від 26.07.2019 № 101, що визначає ціну, умови поставки, перелік документів на підставі яких здійснюється оплата тощо. Також відповідно до ст.254 МКУ декларант забезпечує переклад МД країни відправлення.

5. Відповідно до пункту 2.6 контракту від 26.07.2019 № 101 Продавець надає покупцеві наступні документи для підтвердження кількості і якості товару - експертний висновок на відповідність якості та вазі, видане SGS або іншою незалежною організацією. Даний документ до митного оформлення не надавався.

У зв`язку зі встановленням розбіжностей у поданих до митного оформлення документах 28.01.2021 декларанту направлено електронне повідомлення, у якому зобов`язано декларанта надати (за наявності) додаткові документи, що підтверджують заявлену митну вартість та обраний метод її визначення, а саме:

1) виписку з бухгалтерської документації; 2) каталоги, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; 3) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.

Також повідомлено про те, що декларант за власним бажанням може подати додаткові наявні в нього документи для підтвердження заявленої митної вартості товару.

На виконання вимог митного органу декларант додатково надав пояснення, а також: - бухгалтерську виписку від 22.01.2021 № 9; прайс-лист від 14.01.2021 з перекладом; комерційну пропозицію від 18.01.2021; переклад МД країни відправлення від 21.01.2021 №MRN 21HU72100017FCCE10 від 22.01.2021; лист продавця від 22.01.2021 щодо ситуації на ринку маку в Європі; лист продавця від 28.01.2021 щодо розбіжностей у позначення коду SWIFT, відсутності печаток митниці Угорщини, оформлення митної декларації країни відправлення; висновок Запорізької торгово-промислової палати 28.01.2021 №ОИ-7151 (а.с.56-65).

У наданих поясненнях позивач повідомив, що в наданих документах є всі відомості, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів та відомості щодо ціни, що була фактично сплачена за ці товари. Зазначив. що позивачем здійснено попередню оплату товару на підставі вже підписаної Специфікації №30 від 19.01.2021, при цьому один день різниці в оплаті товару не може вплинути на цінову складову, щодо якої сторони досягли домовленості. Також повідомлено, що відповідно до встановлених правил останні 3 літери «ХХХ» коду SWIFT, не є обов`язковими. Відсутність печатки в інвойсі не суперечить чинному законодавству України, оскільки на сьогоднішній день у більшості країнах світу, у тому числі в Угорщині, запроваджено електронний документообіг. Те саме стосується і митної декларації країни виробника. Щодо експортного висновку та виписки з бухгалтерської документації зазначено, що відповідно до ст. 53 Митного кодексу України зазначені документи не є документами, які підтверджують митну вартість товарів та надаються для митного оформлення (а.с.26-28).

29.01.2021 позивач подав доповнення до відповіді на повідомлення митниці про надання додаткових документів, в якому просив завершити митне оформлення, прийняти митну декларацію та випустити товар у вільний обіг (а.с.30).

За результатами розгляду додатково поданих документів Митниця зазначила, що «До додатково наданих документів встановлено наступні зауваження: 1. Надана комерційна пропозиція від 18.01.2021 складена іншим виробником товару, який не має відношення до задекларованої партії; 2. Виписка з бухгалтерського балансу від 22.01.2021 № 9 являє собою лист підприємства інформативного характеру. Даний документ не містить реквізитів форми бланка первинної бухгалтерської документації. За змістом даний документ не є витягом з первинного документу, а лише дублює інформацію з платіжних доручень в іноземній валюті, поданих до митного оформлення; 3. Згідно загальноприйнятої світової практики прайс-лист має містити відомості, яких достатньо будь-якому покупцю для отримання інформації щодо умов продажу товару, відомості про країну виробництва/походження, виробника товару, термінів виготовлення та поставки, умов оплати. Наданий прайс-лист від 14.01.21 не містить зазначеної інформації. 4. У висновку ЗТПП від 28.01.2021 № ОИ-7151 під час здійснення оцінки ринкової вартості експертом обрано принципи порівняльного підходу з використанням контракту від 26.07.2019 № 101 та специфікації від 19.01.2021 № 30. Експертом проведено аналіз інтернет-ресурсу, зокрема http://www.trademap.org. Однак, за результатом порівняння експертом зазначено лише діапазон цін мін./макс. Не враховано та не співставлено характерні ознаки товару, термін сбору врожаю, якість та репутація на ринку, країна виробництва, найменування фірми-виробника. Даний висновок не дає можливості здійснити об`єктивний аналіз цінової інформації щодо заявленого товару». Крім того, повідомлено, що у митниці наявна інформація щодо вищих рівнів митної вартості ідентичних товарів, митне оформлення яких вже здійснено. Митна вартість може бути визнана за умови надання наступних додаткових документів: виписки з бухгалтерської документації; прейскуранти, каталоги виробника товару; висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини. Декларант відмовився від надання в повному обсязі документів, які підтверджують митну вартість згідно ч.3 ст. 53 МКУ. Метод визначення митної вартості за ціною договору щодо товарів, які імпортуються (вартість операції) не може бути застосований через те, що декларантом заявлено неповні відомості про митну вартість товарів, у відповідності до вимог п.2 ч.6 ст.54 МКУ. Митна вартість товару, що імпортується, визначається із застосуванням методу за ціною договору щодо ідентичних товарів згідно наявної у митниці інформації, з використанням способів, які не суперечать законам України і є сумісними з відповідними принципами й положеннями Генеральної угоди з тарифів і торгівлі (ГАТТ). Враховуючи вимоги ст. 59 Митного кодексу України використана наявна в митниці інформація щодо Ідентичних товарів за методом 2А) з розрахунку 1,65 євро/кг + транспортні витрати (МД № UA209170/2020/096829 від 17.12.2020) у співставних обсягах та комерційних рівнях за ціною угоди час експорту яких збігається з часом експорту оцінюваних товарів або є максимально наближеним до нього (а.с.31).

З урахуванням наведеного, Митниця дійшла висновку про не підтвердження позивачем заявленої митної вартості, склала картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA110230/2021/00061 від 29.01.2021 (а.с.33) та прийняла рішення про коригування митної вартості товарів №UA110230/2021/000022/1 від 29.01.2021 (а.с.32).

Крім того, до Контракту сторонами укладено Специфікацію №31 від 02.01.2021, відповідно до якої Продавець зобов`язується поставити, а Покупець сплатити за Товар походження Угорщина: насіння маку блакитного не для сівби, врожай 2020 року, в кількості 21 МТ, виробник - Sotiva Seed LTD,за ціною 1500,00 EUR/MT (загальна вартість 31 500 EUR) на умовах FCA-Tiszavasvari, Угорщина (Incoterms 2010); платіж за Товар повинен бути здійснений в EUR на суму відвантаженої партії на умовах FCA-Tiszavasvari, Угорщина, шляхом банківського переказу на розрахунковий рахунок Продавця; платіж здійснюється після завантаження Товару в автотранспорт Покупця; Покупець направить Продавцю SWIFT про проведення оплати; термін відвантаження товару: товар повинен бути підготовлений Продавцем до відвантаження з 04.02.2021 (а.с.78-79).

До Контракту укладено додаткову угоду від 01.02.2021, якою викладено у новій редакції пункт 2.6 Контракту щодо переліку документів, які Продавець надає Покупцеві (а.с.80)

08.02.2021 для здійснення митного оформлення товару позивач подав до митного органу митну декларацію, якій присвоєно № UA110230/2021/002171 на товар - Насіння маку блакитного не для сівби ,врожай 2020року. Сфера застосування кондитерська та харчова промисловості. Дата пакування 02.2021р. Кінцевий термін придатності 02.2022р. Країна виробництва HU. Торгівельна марка:нема даних. Виробник-"SOTIVA SEED LTD", Угорщина. Маркування на мішках: Назва товару-насіння маку блакитного, Врожай 2020р., Дата пакування 02.2021р, Кінцевий термін придатності 02.2022р,вага нетто-25кг, Країна походження-Угорщина, виробник-''SOTIVA SEED LTD",Угорщина. Не містить ГМО.Сфера застосування-кондитерська та харчова промисловість (а.с.66-67).

Відповідно до митної декларації №UA110230/2021/002171 від 08.02.2021 митна вартість імпортованих товарів заявлена за ціною договору (перший метод визначення митної вартості).

Разом з митною декларацією позивачем для митного оформлення товару надано пакет документів, а саме: сертифікат якості та ваги від виробника б/н від 04.02.2021; пакувальний лист (Packing list) -№ б/н від 04.02.2021; рахунок-фактура (інвойс) (Commercial invoice) KD 2021-0000016 від 04.02.2021; автотранспортна накладна CMR РА 3750819 від 04.02.2021; фітосанітарний сертифікат EC/HU/E1 373297 від 04.02.2021; декларація виробника від 04.02.2021; платіжне доручення в іноземній валюті №110 від 04.02.2021; бухгалтерська виписка №13 від 05.02.2021; відвантажувальна накладна CARNET TIR SX.83498795; договір про надання транспортно-експедиційних послуг № 2002018 від 20.02.2018 та заявка на надання транспорту до даного договору від 03.02.2021; довідка про транспортні витрати перевізника ФОП ОСОБА_1 №01/02 від 05.02.2021; рахунок на оплату транспортних послуг №03/02 від 05.02.2021; сертифікат Євро - 1 №D0223855 від 04.02.2021; специфікація №31 від 01.02.2021; Контракт; додаткова угода №5 від 01.02.2021 до Контракту; сертифікат здоров`я б/н від 04.02.2021; копія митної декларації країни відправлення (експортна декларація) №MRN 21HUЕFC2 від 04.02.2021 з перекладом (а.с.78-97).

За результатами перевірки поданих позивачем до митного оформлення документів на підставі ч.3 ст.53 Митного кодексу України митний орган дійшов висновку, що надані на підтвердження заявленої митної вартості документи містять розбіжності, а саме:

1.У наданому платіжному дорученні від 04.02.2021 № 110 зазначено бенефіціаром підприємство SOTIVA SEED LTD, натомість рахунок від 04.02.2021 № KD2021-0000016 виставлено підприємством SOTIVA SEED KFT. Відповідно до інформації, що міститься у 31 графі МД виробником товару є SOTIVA SEED LTD, але в електронному інвойсі гр..31 МД зазначено виробник - SOTIVA SEED KFT. Сертифікат якості видано SOTIVA SEED KFT, де виробником зазначено є SOTIVA SEED LTD.

2. Виписка з бухгалтерського балансу від 05.02.2021 № 13 являє собою лист підприємства інформативного характеру. Даний документ не містить реквізитів форми бланка первинної бухгалтерської документації. За змістом даний документ не є витягом з первинного документу, а лише дублює інформацію з платіжних доручень в іноземній валюті, поданих до митного оформлення.

3. У митній декларації країни відправлення від 04.02.2021 №MRN21HUEFC2 реквізити рахунка (номер) зазначено без дати його складання та відсутнє посилання на додаткову угоду (специфікацію) від 01.02.2021 № 31 до контракту від 26.07.2019 № 101, що визначає ціну, умови поставки, перелік документів на підставі яких здійснюється оплата тощо.

4. У п.1 договору на перевезення від 20.02.2018 №20022018 зазначено, що невід`ємною частиною цього договору є Договір-заявка/транспортне завдання, підписана представниками сторін та скріплена печатками(штампами) замовника та експедитора. Але надана до оформлення заявка не містить печатки та штампу перевізника. Також вищезазначена заявка не має відношення до перевезення товару, що оформлюється (дата заявки - 08.09.2020).

У зв`язку зі встановленням розбіжностей у поданих до митного оформлення документах 08.02.2021 декларанту направлено електронне повідомлення (а.с.68), у якому зобов`язано декларанта надати (за наявності) додаткові документи, що підтверджують заявлену митну вартість та обраний метод її визначення, а саме:

1) виписку з бухгалтерської документації;2) каталоги, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; 3) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.

Також повідомлено про те, що декларант за власним бажанням може подати додаткові наявні в нього документи для підтвердження заявленої митної вартості товару.

10.02.2021 Митниця направила позивачу нове повідомлення, в якому зазначено, що у зв`язку з технічною помилкою надано нову редакцію повідомлення декларанту (п.4 розбіжностей виключено) (а.с.69).

На виконання вимог митного органу декларант додатково надав пояснення та документи: прайс-лист від 29.01.2021; комерційну пропозицію від 18.01.2021; комерційну пропозицію від 28.01.2021; лист постачальника товару стосовно рівня цін від 09.02.2021; лист постачальника товару стосовно експортної декларації від 08.02.2021; лист постачальника товару стосовно назви підприємства від 08.02.2021; бухгалтерську виписку №13 станом на 05.02.2021; висновок Запорізької торгово-промислової палати від 09.02.2021 №ОИ-7201 (а.с.98-107).

У наданих поясненнях позивач повідомив, що в наданих документах є всі відомості, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів та відомості щодо ціни, що була фактично сплачена за ці товари. Зазначив, що обидві версії найменування - Sotiva Seed KFT або Sotiva Seed LTD є коректними найменуваннями компанії Sotiva Seed, що можуть застосовуватись у експортній документації та міжнародних контрактах, оскільки додаток до назви товариства позначається угорською мовою як KFT (Korlаtolt Felelossegu Tarsasag), англійською мовою - як LTD (Limited), та означає обмежену відповідальність за зобов`язаннями. Щодо експортної митної декларації зазначено, остання оформлена згідно вимог країни Угорщини до цього документу, документ роздрукований з електронної бази даних, до форм експортної декларації (яка виводиться на друк) потрапила тільки необхідна інформація, відображення якої передбачено нормативами та програмним забезпеченням. У більшості країнах світу, у тому числі в Угорщині, запроваджено електронний документообіг. Крім того, в експортній митній декларації є посилання на інвойс KD 2021-0000016 від 04.02.2021. Щодо виписки з бухгалтерської документації зазначено, що вона надана як додатковий документ (а.с.70-72).

За результатами розгляду додатково поданих документів Митниця зазначила, що «1. Надана комерційна пропозиція від 18.01.2021 складена іншим виробником товару, який не має відношення до задекларованої партії; Комерційна пропозиція від 28.01.2021 також не має відношення до задекларованої партії та не має дати виставлення, але має строк дії до 29.01.2021 (дата виставлення рахунку №КБ2021- 0000016 - 04.02 2021), тобто вищезазначена цінова пропозиція була дійсна до 29.01.2021. 2.Виписка з бухгалтерського балансу від 05.02.2021 № 13 являє собою лист підприємства інформативного характеру. Даний документ не містить реквізитів форми бланка первинної бухгалтерської документації. За змістом даний документ не є витягом з первинного документу, а лише дублює інформацію з платіжного доручення в іноземній валюті, поданого до митного оформлення. 3. У висновку ЗТПП від 09.02.2021 № ОИ-7201 під час здійснення оцінки ринкової вартості експертом обрано принципи порівняльного підходу з використанням контракту від 26.07.2019 № 101 та специфікації від 01.02.2021 № 31. Експертом проведено аналіз інтернет-ресурсу, зокрема http://www.trademap.org. Однак, за результатом порівняння експертом зазначено лише діапазон цін мін./макс. Не враховано та не співставлено характерні ознаки товару, термін збору врожаю, якість та репутація на ринку, країна виробництва, найменування фірми-виробника. Даний висновок не дає можливості здійснити об`єктивний аналіз цінової інформації щодо заявленого товару. 4.Наданий прайс-лист від 29.01.2021 має суб`єктивний характер в розумінні вимог ст. 52 МКУ, адже виданий на умовах поставки FCA-Tiszavasvari. Вищезазначене може свідчити про суб`єктивний характер даного документу, що суперечить суті прайс-листа як комерційної пропозиції продавця необмеженій кількості потенційних покупців та наявність знижок або дисконту на оцінювані товари. Згідно загальносвітової практики прейскурант (прайс-лист) має містити відомості, яких достатньо будь-якому покупцю для отримання інформації щодо умов продажу товару, а саме: найменування товару, артикул, якість товару (за необхідності), одиниці виміру (штуки, упаковки тощо), ціну, з обов`язковим зазначенням валюти, передбачені системи знижок, виробника/виробників, умови поставки, умови платежу, термін поставки, характер тари та упаковки, дата його складання або ж число, з якого дані ціни вводяться в дію, термін дії, контактна інформація про продавця та будь-які інші положення, що стосуються умов продажу товарів.» Крім того, митний орган зазначив, що 10.02.2021 особа, уповноважена на роботу з митницею відмовилась від наданні в повному обсязі документів, які підтверджують митну вартість згідно ч.З ст.53 МКУ, зокрема надана відповідь наступного змісту «...інші документи у 10-ти денний термін за власним бажанням надаватись не будуть..». У митниці наявна інформація щодо вищих рівнів митної вартості ідентичних товарів, митне оформлення яких вже здійснено. Митна вартість може бути визнана за умови надання наступних додаткових документів: виписки з бухгалтерської документації; прейскуранти, каталоги виробника товару; висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини. 10.02.2021 посадовою особою митниці проведено процедуру консультації відповідно до ч. 4 статті 57 Кодексу. Декларант відмовився від надання в повному обсязі документів, які підтверджують митну вартість згідно ч.З ст. 53 МКУ. Метод визначення митної вартості за ціною договору щодо товарів, які імпортуються (вартість операції") не може бути застосований через те, що декларантом заявлено неповні відомості про митну вартість товарів, у відповідності до вимог п.2 ч.б ст.54 МКУ. Митна вартість товару, що імпортується, визначається із застосуванням методу за ціною договору щодо ідентичних товарів згідно наявної у митного органу інформації, з використанням способів, які не суперечать законам України і є сумісними з відповідними принципами й положеннями Генеральної угоди з тарифів і торгівлі (ГАТТ). Враховуючи вимоги ст. 59 Митного кодексу України використана наявна в митниці інформація щодо ідентичних товарів за методом 2А) з розрахунку 1,73 євро/кг + транспортні витрати (МД № UA209170/2020/096829 від 17.12.2020) у співставних обсягах та комерційних рівнях за ціною угоди час експорту яких збігається з часом експорту оцінюваних товарів або є максимально наближеним до нього. (а.с.74).

З урахуванням наведеного, Митниця дійшла висновку про не підтвердження позивачем заявленої митної вартості, склала картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA110230/2021/00093 від 10.02.2021 (а.с.76) та прийняла рішення про коригування митної вартості товарів №UA110230/2021/000032/1 від 10.02.2021 (а.с.75).

Не погодившись з рішеннями про коригування митної вартості товару та картками відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення, позивач звернувся з даним позовом до суду.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд виходить з того, що відносини, пов`язані із справлянням митних платежів, регулюються Митним кодексом України, Податковим кодексом України та іншими законами України з питань оподаткування (частина 2 статті 1 Митного кодексу України).

Згідно з ч.1 ст.246 Митного кодексу України метою митного оформлення є забезпечення дотримання встановленого законодавством України порядку переміщення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України, а також забезпечення статистичного обліку ввезення на митну територію України, вивезення за її межі і транзиту через її територію товарів.

Відповідно до ч.1 ст.248 Митного кодексу України митне оформлення розпочинається з моменту подання митному органу декларантом або уповноваженою ним особою митної декларації або документа, який відповідно до законодавства її замінює, та документів, необхідних для митного оформлення, а в разі електронного декларування - з моменту отримання митним органом від декларанта або уповноваженої ним особи електронної митної декларації або електронного документа, який відповідно до законодавства замінює митну декларацію.

Згідно з ч.1 ст.257 Митного кодексу України декларування здійснюється шляхом заявлення за встановленою формою (письмовою, усною, шляхом вчинення дій) точних відомостей про товари, мету їх переміщення через митний кордон України, а також відомостей, необхідних для здійснення їх митного контролю та митного оформлення. При застосуванні письмової форми декларування можуть використовуватися як електронні документи, так і документи на паперовому носії або їх електронні (скановані) копії, засвідчені електронним цифровим підписом декларанта або уповноваженої ним особи.

Відповідно до ст.49 Митного кодексу України митною вартістю товарів, які переміщуються через митний кордон України, є вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Згідно ч.1 ст.51 Митного кодексу України митна вартість товарів, що переміщуються через митний кордон України, визначається декларантом відповідно до норм цього Кодексу.

Частиною 1 ст.52 Митного кодексу України визначено, що заявлення митної вартості товарів здійснюється декларантом або уповноваженою ним особою під час декларування товарів у порядку, встановленому розділом VIII цього Кодексу та цією главою.

Відповідно до ч.2 ст.52 Митного кодексу України декларант або уповноважена ним особа, які заявляють митну вартість товару, зобов`язані: 1) заявляти митну вартість, визначену ними самостійно, у тому числі за результатами консультацій з митним органом; 2) подавати митному органу достовірні відомості про визначення митної вартості, які повинні базуватися на об`єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню; 3) нести всі додаткові витрати, пов`язані з коригуванням митної вартості або наданням митному органу додаткової інформації.

Згідно з ч.1 ст.53 Митного кодексу України у випадках, передбачених цим Кодексом, одночасно з митною декларацією декларант подає митному органу документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення.

Документами, які підтверджують митну вартість товарів, є: 1) декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах п`ятій і шостій статті 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості; 2) зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності; 3) рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу); 4) якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; 5) за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; 6) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; 7) ліцензія на імпорт товару, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню; 8) якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування (ч.2 ст.53 Митного кодексу України).

Відповідно до ч.3 ст.53 Митного кодексу України у разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу митного органу зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи: 1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; 2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); 3) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); 4) виписку з бухгалтерської документації; 5) ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів; 6) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; 7) копію митної декларації країни відправлення; 8) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.

Забороняється вимагати від декларанта або уповноваженої ним особи будь-які інші документи, відмінні від тих, що зазначені в цій статті (ч.5 ст.53 Митного кодексу України).

За правилами ч.6 ст.53 Митного кодексу України декларант або уповноважена ним особа за власним бажанням може подати додаткові наявні у них документи для підтвердження заявленої ними митної вартості товару.

Частиною 1 ст. 54 Митного кодексу України передбачено, що контроль правильності визначення митної вартості товарів здійснюється органом доходів і зборів під час проведення митного контролю і митного оформлення шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості.

Відповідно до ч.2 ст. 54 Митного кодексу України контроль правильності визначення митної вартості товарів за основним методом - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту (вартість операції), здійснюється органом доходів і зборів шляхом перевірки розрахунку, здійсненого декларантом, за відсутності застережень щодо застосування цього методу, визначених у частині першій статті 58 цього Кодексу.

Згідно з ч.3 ст.54 Митного кодексу України за результатами здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів орган доходів і зборів визнає заявлену декларантом або уповноваженою ним особою митну вартість чи приймає письмове рішення про її коригування відповідно до положень статті 55 цього Кодексу.

Частиною 6 ст. 54 Митного кодексу України визначено, що орган доходів і зборів може відмовити у митному оформленні товарів за заявленою декларантом або уповноваженою ним особою митною вартістю виключно за наявності обґрунтованих підстав вважати, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, у разі:

1) невірно проведеного декларантом або уповноваженою ним особою розрахунку митної вартості;

2) неподання декларантом або уповноваженою ним особою документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій - четвертій статті 53 цього Кодексу, або відсутності у цих документах всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари;

3) невідповідності обраного декларантом або уповноваженою ним особою методу визначення митної вартості товару умовам, наведеним у главі 9 цього Кодексу;

4) надходження до митного органу документально підтвердженої офіційної інформації митних органів інших країн щодо недостовірності заявленої митної вартості.

За положеннями ч.1 ст. 55 Митного кодексу України рішення про коригування митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України з поміщенням у митний режим імпорту, приймається органом доходів і зборів у письмовій формі під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості цих товарів як до, так і після їх випуску, якщо органом доходів і зборів у випадках, передбачених частиною шостою статті 54 цього Кодексу, виявлено, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів.

При цьому, прийняте митним органом письмове рішення про коригування заявленої митної вартості товарів має містити, крім іншого:

1) обґрунтування причин, через які заявлену декларантом митну вартість не може бути визнано;

2) наявну в митного органу інформацію (у тому числі щодо числових значень складових митної вартості, митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, інших умов, що могли вплинути на ціну товарів), яка призвела до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості та до прийняття рішення про коригування митної вартості, заявленої декларантом;

3) вичерпний перелік вимог щодо надання додаткових документів, передбачених частиною третьою статті 53 цього Кодексу, за умови надання яких митна вартість може бути визнана органом доходів і зборів;

4) обґрунтування числового значення митної вартості товарів, скоригованої органом доходів і зборів, та фактів, які вплинули на таке коригування (частина 2 статті 55 Митного кодексу України).

За визначенням, наведеним у ч. 1 ст. 256 Митного кодексу України, відмова у митному оформленні це письмове вмотивоване рішення митного органу про неможливість здійснення митного оформлення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через невиконання декларантом або уповноваженою ним особою умов, визначених цим Кодексом.

Відповідно до ч.12 ст. 264 Митного кодексу України у разі відмови у прийнятті митної декларації посадовою особою митного органу заповнюється картка відмови у прийнятті митної декларації за формою, встановленою центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну політику у сфері фінансів.

Аналіз вказаних норм дозволяє дійти висновку, що до виключної компетенції митних органів відноситься вирішення питання перевірки та контролю правильності обчислення декларантом митної вартості, а також самостійного її визначення у встановлених законом випадках. Даний висновок узгоджується з основним принципом оцінки товарів для митних цілей, закріпленим у ст.VII Генеральної асамблеї з тарифів і торгівлі «Оцінка товарів для митних цілей», згідно з яким оцінка імпортованого товару для митних цілей має базуватися на дійсній вартості імпортованого товару, на якій розраховується мито, або аналогічного товару.

При цьому митний орган перевіряє правильність визначення саме числового значення і складових митної вартості товару, заявленого декларантом до митного оформлення, достовірність та точність заяв, документів чи розрахунків, поданих декларантом, та відсутність обмежень для визначення митної вартості за ціною договору, наведених у вищезазначених нормах.

Сумніви у достовірності поданих декларантом відомостей можуть бути зумовлені, зокрема, неповнотою поданих документів для підтвердження заявленої митної вартості товарів, невідповідністю характеристик товарів, зазначених у поданих документах, митному огляду цих товарів, порівнянням рівня заявленої митної вартості товарів з рівнем митної вартості ідентичних або подібних товарів, митне оформлення яких уже здійснено.

З огляду на наведені норми, суд також зазначає, що основним методом визначення митної вартості товарів є метод за ціною договору, а обов`язок доведення митної вартості товару покладається саме на декларанта.

При цьому митний орган у випадку наявності обґрунтованих сумнівів у достовірності поданих декларантом відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, яка була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, може витребувати додаткові документи.

Наявність обґрунтованих сумнівів у правильності зазначеної декларантом митної вартості товарів є імперативною умовою, оскільки з цією обставиною закон пов`язує можливість витребування додаткових документів у декларанта та надає митниці право вчиняти наступні дії, спрямовані на визначення дійсної митної вартості товарів.

Сумніви митниці є обґрунтованими, якщо надані декларантом документи містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Митний орган зобов`язаний зазначити конкретні обставини, які викликали відповідні сумніви, причини неможливості їх перевірки на підставі наданих декларантом документів, а також обґрунтувати необхідність перевірки сумнівних відомостей та зазначити документи, надання яких може усунути сумніви у їх достовірності.

Необхідність витребування додаткових документів передусім є способом упевнитися у тому, що декларант правильно визначив митну вартість.

Аналогічна правова позиція викладена Верховним Судом у складі Касаційного адміністративного суду у постанові від 05.06.2018 року по справі №804/475/16 (провадження №К/9901/32960/18).

Необхідно зауважити, що Законом України №227-V від 05.10.2006 "Про приєднання України до Міжнародної конвенції про спрощення і гармонізацію митних процедур у зміненій редакції згідно з Додатком I до Протоколу про внесення змін до Міжнародної конвенції про спрощення та гармонізацію митних процедур" Верховна Рада України постановила: Приєднатися до Протоколу про внесення змін до Міжнародної конвенції про спрощення та гармонізацію митних процедур, вчиненого 26 червня 1999 року в м.Брюсселі, в тому числі Додатку I та Додатку II до нього, прийнявши Спеціальні додатки (додаток III до Протоколу).

Відповідно до Стандартного правила 8 Розділу 1 Спеціального додатку А "Додатку III до Протоколу про внесення змін до Міжнародної конвенції про спрощення та гармонізацію митних процедур (Спеціальні додатки)" у випадках, коли митна служба вимагає документи в зв`язку з представленням їй товарів, інформація, що міститься у цих документах, обмежується лише даними, необхідними для ідентифікації товарів та транспортного засобу.

Рекомендації Європейської економічної комісії ООН №18 "Заходи щодо спрощення процедур міжнародної торгівлі" 26-29 березня 2001 року вимагають, щоб документарні вимоги були зведені до мінімуму.

Відповідно до Стандартного правила 3.16. Розділу 3 Загального додатку Міжнародної конвенції про спрощення і гармонізацію митних процедур (Кіотська конвенція) від 18.05.1973: "На підтвердження декларації на товари митна служба вимагає тільки ті документи, які є необхідними для проведення контролю за даною операцією та забезпечення виконання усіх вимог щодо застосування митного законодавства".

Отже, митний орган може додатково вимагати лише ті документи, які можуть усунути обґрунтовані сумніви щодо достовірності заявленої митної вартості товару.

Вирішуючи даний спір, суд зазначає, що відповідно до встановлених обставин справи підставою для витребування митним органом додаткових документів стало встановлення в ході перевірки поданих декларантом документів розбіжностей, які на думку Митниці викликали обґрунтовані сумніви щодо достовірності заявленої митної вартості.

Щодо розбіжностей, виявлених у документах, поданих до митної декларації №UA110230/2021/001424 від 27.01.2021, а саме: «1. Відповідно специфікації від 19.01.2021 №30 до контракту від 26.07.2019 №101 оплата здійснюється після завантаження товару до транспорту покупця. До митного оформлення надано платіжне доручення від 21.01.2021 №108, а також пакувальний лист б/н датований 22.01.2021. Разом з цим зазначеною специфікацією визначено (п.4) товар повинен бути підготовлений для відвантаження з 22.01.2021», суд зазначає, що Митниця не наділена повноваженнями встановлювати та перевіряти, чи належно виконані сторонами зовнішньоекономічного договору умови оплати товару, у тому числі щодо строків оплати, оскільки ці питання перебувають поза межами компетенції митного органу. Сам факт сплати за товар на один день раніше строку, обумовленого Контрактом, не вплинув на числові показники заявленої митної вартості товару, а надані документи в повній мірі дозволяють ідентифікувати здійснену оплату з даною партією поставки товару.

Щодо розбіжності: «2. У наданому платіжному дорученні від 21.01.2021 №108 зазначено SWIFT: CIBHHUHBXXX, також специфікацією від 19.01.2021 №30 до контракту від 26.07.2019 № 101 визначено SWIFT: CIBHHUHBXXX. Натомість у рахунку від 22.01.2021 № KD2021-0000007 зазначено SWIFT: CIBHHUHB . Також, зазначений рахунок не містить печаток і штампів митних органів країни відправлення, що може свідчити про надання декларантом до митниці інших документів, ніж ті, що були додані відправником, що дає підстави для сумніву у достовірності зазначених відомостей та указує на наявність фіскальних ризиків, в частині можливого заниження митної вартості заявленого товару» суд зазначає, що таке зауваження є необґрунтованим.

По-перше, відповідач не пояснив, яким чином наведена в інвойсі інформація щодо SWIFT-коду банку отримувача вплинула на числові показники заявленої митної вартості товару. Суд враховує, що всі інші реквізити документа в повній мірі дозволяють ідентифікувати оплату із даною партією товару. Крім того, позивач надав до митного органу лист продавця, в якому пояснено, що SWIFT код може складатися з 11 або 8 символів, які несуть наступну інформацію: перші 4 символи - це код установи, наступні 2 символи - код країни, наступні 2 символи - код місця положення, останні 3 символи позначають код філіалу банку, та є необов`язковими, якщо йдеться про головну установу. Для головного офісу в SWIFT-коді часто зазначають останні 3 літери «XXX», але це не є обов`язковим. Тож позначення SWIFT-коду CIBHHUHB або CIBHHUHBXXX є однаково вірними. З такою інформацією можна ознайомитись, наприклад, за наведеним посиланням: httрs://bank-code.net/swift-code/CIBHHUHBXXX.html. Митний орган не надав оцінку зазначеним обставинам.

По-друге, відповідач не навів посилань на норми чинного законодавства, якими було б встановлено обов`язковість наявності печаток і штампів митних органів країни відправлення в електронному інвойсі, а тому відповідні посилання є безпідставними.

Що стосується розбіжностей, виявлених у виписці з бухгалтерського балансу, митній декларації країни відправлення, а також стосовно не надання експертного висновку на відповідність якості та вазі, суд зазначає, що в розумінні ст.53 Митного кодексу України виписка з бухгалтерської документації, митна декларація країни відправлення, експертний висновок на відповідність якості та вазі не є документами, які підтверджують митну вартість товарів, у зв`язку з чим посилання митного органу на недоліки у таких документах, або на їх ненадання, як на підставу для витребування додаткових документів, є безпідставним.

Щодо розбіжностей, виявлених у документах, поданих до митної декларації №UA110230/2021/002171 від 04.02.2021, а саме: «1. У наданому платіжному дорученні від 04.02.2021 №110 зазначено бенефіціаром підприємство SOTIVA SEED LTD, натомість рахунок від 04.02.2021 № KD2021-0000016 виставлено підприємством SOTIVA SEED KFT. Відповідно до інформації, що міститься у 31 графі МД виробником товару є SOTIVA SEED LTD, але в електронному інвойсі гр.31 МД зазначено виробник - SOTIVA SEED KFT. Сертифікат якості видано SOTIVA SEED KFT, де виробником зазначено є SOTIVA SEED LTD», суд зазначає, що відповідно до положень ч.1 ст.54 Митного кодексу України контроль правильності визначення митної вартості товарів здійснюється митним органом шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості. Зазначені розбіжності не стосувались числових показників митної вартості товару, а тому були відсутні підстави для витребування додаткових документів.

Крім того, позивачем було надано лист продавця, в якому пояснено, що обидві версії найменування - Sotiva Seed KFT або Sotiva Seed LTD є коректними найменуваннями компанії Sotiva Seed, що можуть застосовуватись у експортній документації та міжнародних контрактах. Limited (LTD) - додаток до назви товариства, компанії тощо, який свідчить про їх обмежену відповідальність за зобов`язаннями. Пайовики, акціонери несуть відповідальність за зобов`язаннями фірми в межах акціонерного або пайового капіталу. Угорською мовою це позначається як KFT (Korlдtolt Felelцssegь Tдrsasдg), англійською мовою - як LTD (Limited), російською - ООО (общество с ограниченной ответственностью), українською TOB (товариство з обмеженою відповідальністю). Митний орган не надав оцінку зазначеним обставинам.

Щодо розбіжностей, виявлених у виписці з бухгалтерського балансу та митній декларації країни відправлення, суд повторює, що в розумінні ст.53 Митного кодексу України виписка з бухгалтерської документації, митна декларація країни відправлення не є документами, які підтверджують митну вартість товарів, у зв`язку з чим посилання митного органу на недоліки у таких документах, як на підставу для витребування додаткових документів, є безпідставним.

Таким чином, суд дійшов висновку, що при здійсненні митного оформлення імпортованого товару за митними деклараціями №UA110230/2021/001424 від 27.01.2021 та №UA110230/2021/002171 від 04.02.2021 позивачем у відповідності до ч.2 ст.53 Митного кодексу України надано всі документи, необхідні для підтвердження заявленої митної вартості, а виявлені розбіжності не могли бути підставою для витребування додаткових документів та не перешкоджали митному органу перевірити заявлену позивачем митну вартість.

У зв`язку з наведеним, суд не надає оцінку розбіжностям, які були виявлені митним органом в додатково поданих документах, оскільки контролюючий орган витребував такі документи безпідставно, а тому їх зміст не впливає на спірні правовідносини.

Згідно зі ст.54 Митного кодексу України, контроль правильності визначення митної вартості товарів здійснюється митним органом під час проведення митного контролю і митного оформлення шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості. Контроль правильності визначення митної вартості товарів за основним методом - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту (вартість операції), здійснюється митним органом шляхом перевірки розрахунку, здійсненого декларантом, за відсутності застережень щодо застосування цього методу, визначених у частині першій статті 58 цього Кодексу. Відповідно до частини 3 цієї ж статті за результатами здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів митний орган визнає заявлену декларантом або уповноваженою ним особою митну вартість чи приймає письмове рішення про її коригування відповідно до положень статті 55 цього Кодексу.

Згідно з ч. 1 ст. 55 Митного кодексу України рішення про коригування заявленої митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України з поміщенням у митний режим імпорту, приймається митним органом у письмовій формі під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості цих товарів як до, так і після їх випуску, якщо митним органом у випадках, передбачених частиною шостою статті 54 цього Кодексу, виявлено, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів.

Згідно з п.2 ч.6 ст.54 Митного кодексу України митний орган може відмовити у митному оформленні товарів за заявленою декларантом або уповноваженою ним особою митною вартістю виключно за наявності обґрунтованих підстав вважати, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, зокрема у разі неподання декларантом або уповноваженою ним особою документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій - четвертій статті 53 цього Кодексу, або відсутності у цих документах всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Стаття 57 Митного кодексу України передбачає, що визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України, здійснюється шляхом застосування таких методів:

1) основний - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції);

2) другорядні: а) за ціною договору щодо ідентичних товарів; б) за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів; в) на основі віднімання вартості; г) на основі додавання вартості (обчислена вартість); ґ) резервний.

Основним методом визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є перший метод - за ціною договору (вартість операції). Якщо основний метод не може бути використаний, застосовується послідовно кожний із перелічених у частині першій цієї статті методів. При цьому кожний наступний метод застосовується, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу. Методи на основі віднімання та додавання вартості (обчислена вартість) можуть застосовуватися у будь-якій послідовності на прохання декларанта або уповноваженої ним особи.

Приписами статті 60 Митного кодексу України встановлено, що у разі якщо митна вартість оцінюваних товарів не може бути визначена згідно з положеннями статей 58 і 59 цього Кодексу, за митну вартість береться прийнята митним органом вартість операції з подібними (аналогічними) товарами, які продано на експорт в Україну і час експорту яких збігається з часом експорту оцінюваних товарів або є максимально наближеним до нього.

Суд звертає увагу, що, приймаючи оскаржуване рішення про коригування митної вартості товару, окрім номера та дати митної декларації, яка були взяті за основу для визначення митної вартості імпортованого товару, відповідачем не надано будь-яких пояснень щодо зроблених коригувань та обсягів партії подібних товарів, умов поставки, комерційних умов тощо та не зазначена докладна інформація та джерела, які використовувалися митним органом при визначенні митної вартості товару із застосуванням другорядного методу.

Такий підхід прямо суперечить положенням ст.60 Митного кодексу України.

Крім того, цінова інформація, викладена у Єдиній автоматизованій інформаційній системі Державної фіскальної служби України (ЄАІС) не може бути обґрунтованою підставою для коригування показників митної вартості товару, зазначених в митних деклараціях поданих позивачем, оскільки автоматизована система аналізу та управління ризиками з об`єктивних причин не містить усієї інформації, що стосується суб`єктів зовнішньоекономічної діяльності, товарів і умов їх продажу, відтак такі дані не можуть мати першочергового значення у порівнянні з наданими декларантом первинними документами про товар.

Формально нижчий рівень митної вартості імпортованого позивачем товару від рівня митної вартості іншого митного оформлення не може розцінюватися як заниження позивачем митної вартості та не є перешкодою для застосування першого методу визначення митної вартості товару і не може бути достатньою та самостійною підставою для відмови у здійсненні митного оформлення товару за першим методом визначення його митної вартості.

Зазначене відповідає усталеній практиці Верховного Суду (зокрема, постанова від 02.03.2021 у справі № 380/842/20, від 23.02.2021 у справі № 805/5039/16-а, від 24.12.2020 у справі №808/1676/16 тощо).

Враховуючи вищевикладене у сукупності, суд дійшов висновку, що позивачем для оформлення товару за першим методом надано всі передбачені чинним законодавством документи на підтвердження митної вартості товару за ціною договору, а митним органом безпідставно витребувано у позивача додаткові документи та необґрунтовано застосовано резервний метод визначення митної вартості товару.

Підсумовуючи вищевикладене, суд доходить до висновку, що оскаржувані рішення про коригування митної вартості товару №UA110230/2021/000022/1 від 29.01.2021 та №UA110230/2021/000032/1 від 10.02.2021 є протиправним та таким, що підлягає скасуванню.

Оскільки причини відмови, викладені в оскаржуваній картці відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення , є аналогічними причинам, викладеним в рішенні про коригування митної вартості товарів, така складені відповідачем картки відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA110230/2021/00061 від 29.01.2021 та №UA110230/2021/00093 від 10.02.2021 також мають протиправний характер та підлягають скасуванню.

Відповідно до ст.77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

З урахуванням з`ясованих обставин та досліджених письмових доказів суд дійшов висновку, що позовні вимоги є обґрунтованими та підлягають задоволенню.

Відповідно до ч.1 ст.139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

При зверненні до суду з даним позовом позивач сплатив судовий збір в розмірі 2 270,00 грн., інших судових витрат не заявлено, отже у зв`язку із задоволенням позову вказана сума підлягає стягненню на користь позивача за рахунок бюджетних асигнувань відповідача.

Керуючись ст.ст.2, 5, 9, 77, 132, 139, 143, 243-246, 255, 295 КАС України, суд -

ВИРІШИВ:

Позов задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати рішення Дніпровської митниці Держмитслужби про коригування митної вартості товарів №UA110230/2021/000022/1 від 29.01.2021 та картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA110230/2021/00061 від 29.01.2021.

Визнати протиправним та скасувати рішення Дніпровської митниці Держмитслужби про коригування митної вартості товарів №UA110230/2021/000032/1 від 10.02.2021 та картку відмову в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA110230/2021/00093 від 10.02.2021.

Стягнути на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «ТОРГОВИЙ ДІМ БІМАРКЕТ» за рахунок бюджетних асигнувань Дніпровської митниці Держмитслужби судові витрати зі сплати судового збору в розмірі 2 270,00 грн. (дві тисячі двісті сімдесят гривень 00 коп.).

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційна скарга може бути подана до Третього апеляційного адміністративного суду через Запорізький окружний адміністративний суд.

Повне найменування сторін та інших учасників справи:

Позивач - Товариство з обмеженою відповідальністю «ТОРГОВИЙ ДІМ БІМАРКЕТ», місцезнаходження: 69083, м.Запоріжжя, вул.Шевчука, буд.4А; .

Відповідач - Дніпровська митниця Держмитслужби, місцезнаходження: 49038, Дніпропетровська область, м.Дніпро, вул. Княгині Ольги, буд. 22; .

Повне судове рішення складено 13.07.2021.

Суддя М.О. Семененко