Справа № 640/5983/20
Суддя: Горяйнов Андрій Миколайович
Дата ухвалення: 2021-07-12 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 640/5983/20
УХВАЛА

про відмову в задоволенні клопотання та відмову у відкритті апеляційного провадження

12 липня 2021 року м. Київ

Колегія суддів Шостого апеляційного адміністративного суду у складі судді-доповідача Горяйнова А.М. та суддів Костюк Л.О., Файдюка В.В., перевіривши апеляційну скаргу Головного управління ДПС у м. Києві на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 18 лютого 2021 року у справі за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Будівельна група Центрбуд» до Державної податкової служби України та Головного управління ДПС у м. Києві про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити дії,

ВСТАНОВИЛА:

Ухвалою суду від 22 червня 2021 року апеляційну скаргу Головного управління ДПС у м. Києві на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 18 лютого 2021 року у справі за адміністративним позовом ТОВ «Будівельна група Центрбуд» до Державної податкової служби України та Головного управління ДПС у м. Києві про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити дії було залишено без руху у зв`язку невиконанням скаржником вимог ст.ст. 295, 296 КАС України.

Недоліки апеляційної скарги полягали у тому, що відповідач пропустив строк на апеляційне оскарження рішення суду, а зазначені ним причини пропуску такого строку суд визнав неповажними. Також відповідач не сплатив судовий збір у розмірі 3153 грн 00 коп.

Скаржнику було запропоновано протягом десяти днів, перебіг яких обчислюється з дня отримання копії ухвали про залишення апеляційної скарги без руху, подати до суду заяву із зазначенням інших підстав для поновлення строку на апеляційне оскарження, а також документ про сплату судового збору.

На виконання вимог ухвали суду від 22 червня 2021 року скаржник направив клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження, а також про продовження процесуального строку, встановленого для сплати судового збору.

Вказане клопотання обґрунтоване тим, що у зв`язку з обмеженим фінансуванням Головного управління ДПС у м. Києві потрібен додатковий час для сплати судового збору. Скаржник зазначає, що у межах встановленого законом строку звертався до суду із апеляційними скаргами, які було повернуто з підстав ненадання доказів сплати судового збору. Наголосив також на тому, що постійно вживав заходи щодо реалізації права на апеляційне оскарження, проте обмежене фінансування спричинило виникнення складнощів у сплаті судового збору. Додатково скаржник просив врахувати, що повернення апеляційної скарги не позбавляє права на повторне звернення до суду в межах одного року з дня прийняття оскаржуваного рішення.

Надаючи оцінку зазначеним доводам, колегія суддів враховує, що Верховний Суд неодноразово наголошував, що відсутність у суб`єкта владних повноважень коштів для своєчасної сплати судового збору є суто суб`єктивною причиною, а негативні наслідки, які настали у зв`язку з такою причиною є певною мірою відповідальністю за неналежне виконання своїх процесуальних обов`язків, які для усіх учасників справи мають бути рівними. Виходячи з практики Європейського суду з прав людини, заявник зобов`язаний демонструвати свою готовність брати участь на всіх етапах розгляду справи та утримуватися від використання прийомів, пов`язаних зі зволіканням у її розгляді, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури судового розгляду. Самих по собі посилань на обставини, що пов`язані з неналежним фінансуванням державної установи чи організації чи відсутністю таких коштів взагалі, недостатньо для підтвердження поважності причин пропуску строку. Відповідач, маючи намір реалізації наданого йому права на апеляційне оскарження судового рішення, повинен діяти сумлінно, тобто проявляти добросовісне ставлення до наявних у нього прав і здійснювати їх реалізацію таким чином, щоб забезпечити неухильне виконання своїх процесуальних обов`язків, що також передбачає частина друга статті 49 КАС України.

У рішенні Європейського суду з прав людини від 20 січня 2012 року у справі «Рисовський проти України» підкреслено особливу важливість принципу «належного урядування». Він передбачає, що в разі коли йдеться про питання загального інтересу, зокрема якщо справа впливає на основоположні права людини, державні органи повинні діяти вчасно та в належний і якомога послідовніший спосіб. При цьому на них покладено обов`язок запровадити внутрішні процедури, які посилять прозорість і ясність їхніх дій, мінімізують ризик помилок і сприятимуть юридичній визначеності у правовідносинах. Державні органи, які не впроваджують або не дотримуються своїх власних процедур, не повинні мати можливість отримувати вигоду від своїх протиправних дій або уникати виконання своїх обов`язків.

Відповідна процедура виділення та погодження коштів на сплату судового збору податковим органом була запроваджена і встановлена державою в особі законодавця, тому виходячи з принципу «належного урядування» наслідки недотримання державою самостійно встановлених нею правил та обов`язків не можуть впливати на добросовісного платника податків.

Такі висновки викладені, зокрема, в постанові Верховного Суду від 29 жовтня 2020 року у справі № 826/14300/17.

Згідно з ч. 5 ст. 242 КАС України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Перевіряючи обґрунтованість доводів скаржника з урахуванням зазначених висновків Верховного Суду, колегія суддів зазначає, що звертаючись до суду із апеляційною скаргою втретє, відповідач просив відстрочити сплату судового збору, повторно посилаючись на відсутність належного бюджетного фінансування.

В ухвалі суду від 22 червня 2021 року про залишення апеляційної скарги без руху було зазначено, що саме по собі звернення до суду в межах встановленого строку із апеляційною скаргою, яка була повернута судом, не є достатньою і безумовною підставою для визнання поважними причин пропуску строку апеляційного оскарження при зверненні з повторною апеляційною скаргою до закінчення річного строку. Разом з тим повернення апеляційної скарги не є перешкодою для повторного апеляційного оскарження судового рішення за умови усунення підстав, які зумовили її повернення та за наявності поважних причин пропуску строку апеляційного оскарження. Наявність об`єктивних перешкод для усунення недоліків апеляційної скарги може бути підставою для поновлення строку апеляційного оскарження у разі невідкладного звернення до суду з повторною апеляційною скаргою після усунення таких перешкод.

Однак чергова апеляційна скарга Головного управління ДПС у м. Києві подана з такими ж недоліками, що й попередня апеляційна скарга.

Враховуючи зміст доводів щодо причин пропуску строку на апеляційне оскарження, скаржник повинен був надати суду письмові докази, які підтверджують відсутність коштів на рахунку Головного управління ДПС у м. Києві починаючи з дати подачі апеляційної скарги вперше - 06 квітня 2021 року по день закінчення строку усунення недоліків вдруге поданої апеляційної скарги - 05 липня 2021 року. Таким доказом могла бути виписка по рахунку з КЕКВ 2800 за період з квітня по липень 2021 року.

Разом з тим скаржник не надав доказів фактичної відсутності коштів, призначених для плати судового збору протягом вказаного періоду, а також доказів на підтвердження вжиття заходів, спрямованих на виділення додаткових коштів на цю мету.

З огляду на викладене колегія суддів приходить до висновку про те, що клопотання Головного управління ДПС у м. Києві про поновлення строку на апеляційне оскарження є необґрунтованими, а причини пропуску такого строку - неповажними. З таких самих причин не підлягає задоволенню також клопотання про продовження строку усунення недоліків апеляційної скарги в частині сплати судового збору.

За правилами п. 4 ч. 1 ст. 299 КАС України суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження у справі, якщо скаржником у строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження визнані судом неповажними.

Відповідно до ч. 3 ст. 299 КАС України питання про відмову у відкритті апеляційного провадження суд апеляційної інстанції вирішує протягом п`яти днів після надходження апеляційної скарги або з дня закінчення строку на усунення недоліків.

Згідно з правовою позицією Великої Палати Верховного Суду, що викладена у постанові від 28 квітня 2021 року у справі № 640/3393/19, до поданої з пропуском строку апеляційної скарги (без клопотання про його поновлення чи з визнанням судом вказаних у ньому підстав неповажними), яка, крім цього, має й інші недоліки, і ці недоліки апеляційної скарги не усунуто, зокрема й не подано клопотання із зазначенням інших причин для поновлення пропущеного строку, слід застосовувати наслідки, передбачені п. 4 ч. 1 ст. 299 КАС України.

З огляду на те, що причини пропуску строку звернення до суду з апеляційною скаргою є неповажними, колегія суддів вважає необхідним застосувати наслідки, передбачені п. 4 ч. 1 ст. 299 КАС України та відмовити у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою Головного управління Пенсійного фонду України в м. Києві на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 04 лютого 2021 року.

Керуючись ст.ст. 77, 121, 169, 296, 298, 299, 325, 328 КАС України, колегія суддів, -

УХВАЛИЛА:

У задоволенні клопотання Головного управління ДПС у м. Києві про продовження строку усунення недоліків апеляційної скарги у частині сплати судового збору - відмовити.

У відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою Головного управління ДПС у м. Києві на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 18 лютого 2021 року у справі за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Будівельна група Центрбуд» до Державної податкової служби України та Головного управління ДПС у м. Києві про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити дії - відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та може бути оскаржена шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Суддя-доповідач А.М. Горяйнов

Судді Л.О. Костюк

В.В. Файдюк