Справа № 520/12397/21
Суддя: Шляхова О.М.
Дата ухвалення: 2021-07-12 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

про відмову у забезпеченні позову

"12" липня 2021 р. № 520/12397/21

Суддя Харківського окружного адміністративного суду Шляхова О.М., розглянувши заяву позивача про забезпечення адміністративного позову ОСОБА_1 до Фонду державного майна України, третя особа - Державне підприємство "Благодатне" про визнання протиправними та скасування рішень, -

В С Т А Н О В И В:

До Харківського окружного адміністративного суду звернувся ОСОБА_1 з адміністративним позовом до Фонду державного майна України, в якому просить суд:

- визнати протиправними та скасувати затверджені 25.06.2021 постійною конкурсною комісією Фонду державного майна України рішення: про те, що конкурс на заміщення вакантної посади директора ДП «Благодатне», оголошений на сайті Фонду державного майна України 18.05.2021, визнати таким, що відбувся, та про те, що враховуючи результати голосування переможцем конкурсного відбору на заміщення вакантної посади директора ДП «Благодатне» визнати ОСОБА_2 , як такого, що набрав найбільшу кількість голосів та показав найкращі знання законодавства України з питань, що регулюють діяльність підприємства, знання економіки підприємства, стратегічного планування та операційного управління.

Разом з позовною заявою, позивачем надано заяву про забезпечення адміністративного позову шляхом:

- зупинення дії рішення Фонду державного майна України (постійної конкурсної комісії Фонду державного майна України) від 26.06.2021 про те, що конкурс на заміщення вакантної посади директора ДП «Благодатне», оголошений на сайті Фонду державного майна України 18.05.2021, визнати таким, що відбувся, та про те, що враховуючи результати голосування переможцем конкурсного відбору на заміщення вакантної посади директора ДП «Благодатне» визнати ОСОБА_2 , як такого, що набрав найбільшу кількість голосів та показав найкращі знання законодавства України, з питань, що регулюють діяльність підприємства, знання економіки підприємства, стратегічного планування та операційного управління;

- заборони Фонду державного майна України укладати контракт із переможцем конкурсного відбору керівників суб`єктів господарювання державного сектору економіки по заміщенню вакантної посади директора державного підприємства «Благодатне» та заборонити видавати наказ про призначення керівника ДП «Благодатне» за результатами конкурсного відбору керівника ДП «Благодатне» від 25.06.2021;

- заборони усім державним реєстраторам та суб`єктам державної реєстрації, в тому числі, державним реєстраторам будь-яких відділів чи управлінь юстиції, що входять до структури Міністерства юстиції України, нотаріусам, як спеціальним суб`єктам, на яких покладаються функції державних реєстраторів, вчиняти будь-які реєстраційні дії щодо Державного підприємства «Благодатне» (Україна, 63461, Харківська область, Зміївський район, с. Благодатне вул. Жовтнева, б. 16, ), в тому числі, щодо внесення змін до установчих документів, а також вчиняти будь-які дії щодо змін до відомостей про Державне підприємство «Благодатне» (Україна, 63461, Харківська область, Зміївський район, с. Благодатне вул. Жовтнева, б. 16, ), які містяться в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань щодо керівника юридичної особи.

Розглянувши зазначену заяву позивача, суд зазначає наступне.

Відповідно до частини першої статті 150 КАС України суд за заявою учасника справи або з власної ініціативи має право вжити визначені цією статтею заходи забезпечення позову.

Частиною другою статті 150 КАС України передбачено, що забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо:

1) невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду; або

2) очевидними є ознаки протиправності рішення, дії чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень, та порушення прав, свобод або інтересів особи, яка звернулася до суду, таким рішенням, дією або бездіяльністю.

Згідно з частинами першою - другою статті 151 КАС України позов може бути забезпечено: 1) зупиненням дії індивідуального акта або нормативно-правового акта; 2) забороною відповідачу вчиняти певні дії; 4) забороною іншим особам вчиняти дії, що стосуються предмета спору; 5) зупиненням стягнення на підставі виконавчого документа або іншого документа, за яким стягнення здійснюється у безспірному порядку.

Суд може застосувати кілька заходів забезпечення позову. Заходи забезпечення позову мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами. Суд також повинен враховувати співвідношення прав (інтересу), про захист яких просить заявник, із наслідками вжиття заходів забезпечення позову для заінтересованих осіб.

Згідно з частиною шостою статті 151 КАС України не допускається вжиття заходів забезпечення позову, які полягають в (або мають наслідком) припиненні, відкладенні, зупиненні чи іншому втручанні у проведення конкурсу, аукціону, торгів, тендера чи інших публічних конкурсних процедур, що проводяться від імені держави (державного органу), територіальної громади (органу місцевого самоврядування) або за участю призначеного державним органом суб`єкта у складі комісії, що проводить конкурс, аукціон, торги, тендер чи іншу публічну конкурсну процедуру.

Враховуючи наведені норми процесуального закону, суд зазначає, що забезпечення адміністративного позову - це вжиття судом, у провадженні якого знаходиться справа, до вирішення адміністративної справи по суті визначених законом заходів з метою створення можливості реального виконання у майбутньому рішення суду, якщо його буде прийнято на користь позивача.

В обґрунтування заяви про забезпечення позову зазначено, що відповідач достеменно знаючи про існування судового спору щодо незаконного звільнення ОСОБА_1 з займаної ним посади Директора ДП «Благодатне» здійснив організацію та проведення конкурсу з відбору керівників суб`єктів господарювання державного сектору економіки по заміщенню нібито вакантної посади директора державного підприємства «Благодатне», чим порушив права ОСОБА_1 . Окрім того, відповідач здійснюючи підготовку та проведення конкурсу на заміщення вакантної посади керівника ДП «Благодатне» допустив порушення процедури, що є підставою для скасування рішення відповідача про визначення переможця конкурсу. Позивач вважає, що відповідач в порушення прав позивача, розуміючи що позивач може поновитись на роботі внаслідок судового рішення Господарського суду м. Києва, володіючи повноваженнями призначити тимчасово виконуючого керівника державного підприємства, що передбачено абз. 2, п. 2 Порядку проведення конкурсного відбору керівників суб`єктів господарювання державного сектору економіки, який затверджено постановою Кабінету Міністрів України від 3 вересня 2008 р. № 777, мав призначити такого тимчасово виконуючого обов`язки, а не оголошувати новий конкурс, порушуючи при цьому права позивача та чинний порядок та вимоги до проведення Конкурсу за заміщення посади керівника ДП «Благодатне». Внаслідок таких дій відповідача, а саме проведення конкурсу та визначення переможця, відповідач згідно п. 18 Порядку має протягом двох тижнів укласти контракт із керівником ДП «Благодатне» (переможцем конкурсного відбору). Таке суттєво ускладнить захист прав позивача в межах одного цього судового провадження за його позовом (щодо скасування рішення ФДМУ) без нових звернень до суду. Отже, на думку позивача, існують обґрунтовані підстави для вжиття заходів забезпечення позову шляхом заборони реалізації та виконання рішення Фонду державного майна України від 25.06.2021 щодо визначення керівника ДП «Благодатне».

Оцінюючи доводи заявника, суд зазначає, що заходи забезпечення мають бути вжиті лише в межах позовних вимог та бути адекватними і співмірними з позовними вимогами.

Адекватність заходу до забезпечення позову, що застосовується судом, визначається його відповідністю вимогам, на забезпечення яких він вживається. Оцінка такої відповідності здійснюється судом, зокрема, з урахуванням співвідношення права (інтересу), про захист яких просить заявник, з майновими наслідками заборони відповідачеві вчиняти певні дії.

Співмірність передбачає співвідношення негативних наслідків від вжиття заходів забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати в результаті невжиття цих заходів, з урахуванням відповідності права чи законного інтересу, за захистом яких заявник звертається до суду, майнових наслідків заборони відповідачу здійснювати певні дії.

Згідно роз`яснень, викладених у Постанові Пленуму Верховного Суду України від 22 грудня 2006 року №9 «Про практику застосування судами процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» при розгляді заяв про забезпечення позову суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитись, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулась з такою заявою, позовним вимогам.

Згідно Рекомендації № R (89) 8 про тимчасовий судовий захист в адміністративних справах, прийнятій Комітетом Ради Європи 13.09.1989 року, рішення про вжиття заходів тимчасового захисту може, зокрема, прийматися у разі, [..] якщо на перший погляд наявні достатньо вагомі підстави для сумнівів у правомірності такого акту. Суд, який постановляє вжити такий захід, не зобов`язаний одночасно висловлювати думку щодо законності чи правомірності відповідного адміністративного акту; його рішення стосовно вжиття таких заходів жодним чином не повинно мати визначального впливу на рішення, яке згодом має бути ухвалено у зв`язку з оскарженням адміністративного акту.

Дослідивши подану заяву, суд зазначає, що заявником не надано до суду жодних належних і допустимих доказів для підтвердження обґрунтованості поданої ним заяви, також не обґрунтовано тих підстав, що захист прав, свобод та інтересів стане неможливим без вжиття таких заходів, про які позивач зазначає у заяві, або що для їх відновлення необхідно буде докласти значних зусиль та витрат. При цьому, посилання на очевидну протиправність дій відповідача нічим не підтверджена, окрім самих висновків та суб`єктивних припущень заявника.

Суд зазначає, що вказані заявником доводи щодо протиправності оскаржуваного рішення та порушення вимог законодавства при проведенні конкурсного відбору є передчасними, та не можуть вважатись підставою для вжиття заходів забезпечення позову, оскільки вони підлягають оцінці під час судового розгляду справи по суті позову. Застосування заходів забезпечення позову в цьому випадку фактично вирішує справу по суті предмету позову.

До подібних висновків дійшов Касаційний адміністративний суд у складі Верховного Суду в постанові від 10.04.2019 по справі № 826/16509/18 та підтверджена в постанові Верховного Суду від 20.10.2019 по справі № 640/2298/19.

Виходячи із змісту поданої заяви та доводів наведених в її обґрунтування, суд дійшов висновку про її необґрунтованість та не вбачає підстав для задоволення заяви про забезпечення позову.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 152, 154, 248, 256, 293, 294, 295, 297 КАС України, суддя, -

У Х В А Л И В:

Заяву позивача про забезпечення адміністративного позову ОСОБА_1 до Фонду державного майна України, третя особа - Державне підприємство "Благодатне" про визнання протиправними та скасування рішень - залишити без задоволення.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено Кодексом адміністративного судочинства України.

Ухвала, постановлена судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, під час розгляду справи в письмовому провадженні, набирає законної сили з моменту її підписання суддею (суддями).

Ухвала суду може бути оскаржена в апеляційному порядку окремо від рішення суду повністю або частково у випадках, визначених статтею 294 цього Кодексу. Оскарження ухвали суду, яка не передбачена статтею 294 цього Кодексу, окремо від рішення суду не допускається.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення (ухвали) суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Суддя О.М. Шляхова