Справа № 296/10056/20
Суддя: Драчук Т. О.
Дата ухвалення: 2021-07-13 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 296/10056/20

Головуючий суддя 1-ої інстанції - Адамович О.Й.

Суддя-доповідач - Драчук Т. О.

13 липня 2021 року

м. Вінниця

Сьомий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

головуючого судді: Драчук Т. О.

суддів: Полотнянка Ю.П. Ватаманюка Р.В. ,

за участю:

секретаря судового засідання: Ременяк С.Я.,

позивача: ОСОБА_1 ,

представника позивача: Ясюнецького О.О.,

представника відповідача: Обєщенка С.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Управління Північного офісу Держаудитслужби в Житомирській області на рішення Корольовського районного суду м. Житомира від 27 квітня 2021 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Управління Північного офісу Держаудитслужби в Житомирській області про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення,

В С Т А Н О В И В :

30 листопада 2020 року позивач, ОСОБА_1 , звернувся до Корольовського районного суду м. Житомира з позовом до Управління Північного офісу Держаудитслужби в Житомирській області, в якому просив скасувати постанову серії №06/43/2020пн від 23 листопада 2020 року про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч.1 ст.164-14 КУпАП, закрити справу про адміністративне правопорушення та стягнути з відповідача судові витрати зі сплати судового збору у розмірі 420,40 гривень.

Рішенням Корольовського районного суду м. Житомира від 27 квітня 2021 року адміністративний позов задоволено частково.

Скасовано постанову від 23.11.2020 року №06/43/2020/пн про накладення адміністративного стягнення, якою відносно ОСОБА_1 застосовано адміністративне стягнення у виді штрафу у розмірі 1700,00 грн. за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.164-14 КУпАП та надіслано на новий розгляд до компетентного органу (посадової особи).

Не погоджуючись з рішенням суду першої інстанції, відповідачем подано апеляційну скаргу, в якій апелянт просить рішення суду першої інстанції скасувати та прийняти нове рішення, яким у задоволенні позовних вимог відмовити, посилаючись на неправильне застосування судом першої інстанції норм матеріального та порушення норм процесуального права.

В обґрунтування вимог апеляційної скарги апелянт вказує, що суд першої інстанції не взяв до уваги доводи відповідача в частині порушення позивачем вимог п. 8 ч. 2 ст. 21 Закону України «Про публічні закупівлі», тобто відсутність інформації про мову, якою повинні готуватися тендерні пропозиції.

Також, апелянт зазначає, що КУпАП не визначає права суду на повернення матеріалів про адміністративне правопорушення на доопрацювання чи належне оформлення шляхом винесення відповідної постанови та не конкретизує підстав для нього, а тому суд мав прийняти в цій частині одне з рішень, визначених ст. 284 КУпАП, у зв`язку з чим рішення суду першої інстанції в частині повернення адміністративної справи на новий розгляд до компетентного органу підлягає скасуванню.

12.07.2021 до суду надійшов відзив на апеляційну скаргу від представника позивача.

Представник відповідача підтримав доводи апеляційної скарги та просив суд задовольнити її з підстав, викладених в ній.

Позивач та представник позивача в судовому засіданні заперечили проти задоволення апеляційної скарги та просили суд апеляційної інстанції залишити її без задоволення, а рішення суду першої інстанції без змін.

Заслухавши суддю-доповідача, позивача, представників сторін, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, законність і обґрунтованість рішення суду в межах доводів апеляційної скарги, а також правильність застосування судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, суд апеляційної інстанції дійшов висновку, що апеляційну скаргу слід залишити без задоволення, а рішення суду - без змін, виходячи з наступного.

Як встановлено судом першої інстанції та підтверджується матеріалами справи, 12.11.2020 провідним державним аудитором відділу контролю у сфері закупівель Управління Північного офісу Держаудитслужби в Житомирській області Ясінською Г.В. було складено протокол про адміністративне правопорушення №06/43/2020/пр відповідно до якого виявлено порушення законодавства про закупівлі, зокрема, тендерну документацію складено не у відповідності із вимогами Закону України «Про публічні закупівлі» від 25.12.2015 №922-VIII та неоприлюднення інформації про закупівлю, за період з 07.07.2020 року (дата вчинення адміністративного правопорушення) та станом на момент виявлення порушення 19.10.2020 року (інформацію оприлюднено в електронній системі закупівель за номером ID: UA-2020-07-24-007957-b), а саме: технічна специфікація замовника в тендерній документації містить посилання на конкретні торгові марки та виробника з виразом або «еквівалент» без обґрунтування необхідності такого посилання; опубліковане оголошення про проведення відкритих торгів не містить інформацію про мову, якою повинні готуватися тендерні пропозиції, чим порушено Закону України «Про публічні закупівлі» №922-VIII від 25 грудня 2015 року, за що передбачена відповідальність за ч.1 ст.164-14 КУпАП (а.с. 25).

Постановою №06/43/2020пн від 23 листопада 2020 року про накладення адміністративного стягнення, винесеною в.о. начальника Управління Північного офісу Держаудитслужби в Житомирській області Давидюком С.В. на підставі розгляду протоколу про адміністративне правопорушення №06/43/2020пр від 12 листопада 2020 року, ОСОБА_1 , який є уповноваженою особою за організацію та проведення процедур закупівель Управління капітального будівництва Житомирської міської ради, притягнуто до адміністративної відповідальності за порушення порядку оприлюднення інформації про закупівлі, а саме: технічна специфікація замовника в тендерній документації містить посилання на конкретні торгові марки та виробника з виразом або «еквівалент» без обґрунтування необхідності такого посилання; опубліковане оголошення про проведення відкритих торгів не містить інформацію про мову, якою повинні готуватися тендерні пропозиції, чим порушено Закон України «Про публічні закупівлі» №922-VIII від 25 грудня 2015 року, та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу у розмірі 1700,00 гривень (а.с. 44).

Позивач, не погоджуючись з прийнятою постановою про накладення адміністративного стягнення, звернувся з адміністративним позовом до суду.

Частково задовольняючи адміністративний позов суд першої інстанції виходи в з того, що в частині порушення позивачем вимог ч. 4 ст. 23 Закону України «Про публічні закупівлі» висновки відповідача є правомірними.

Щодо порушення позивачем вимог п. 8 ч. 2 ст. 21 Закону України «Про публічні закупівлі», суд першої інстанції вказав, що оскільки електронними полями, що заповнюються при публікації оголошення про проведення конкурентних процедур закупівель, не передбачено такого поля, як мова, якою повинні готуватися тендерні пропозиції учасників, відсутні підстави для притягнення позивача до адміністративної відповідальності, так як оголошення містить інформацію про мову, а тому учасники не були позбавлені інформації про мову для підготовки тендерних пропозицій.

Щодо строків притягнення до адміністративної відповідальності суд першої інстанції вказав, що порушення позивачем вимог ч. 4 ст. 23 Закону України «Про публічну закупівлю» є триваючим, а тому з моменту його виявлення не минуло строку накладення адміністративного стягнення.

Оскільки відповідачем не надано достатніх доказів в частині порушення вимог п.8 ч. 2 ст. 21 Закону України «Про публічну закупівлю», тобто відсутність інформації про мову, якою повинні готуватися тендерні пропозиції, суд першої інстанції, з урахуванням вимог ст. 286 КАС України, прийшов до висновку про наявність підстав для скасування оскаржуваної постанови та надісланню справи на новий розгляд до компетентного органу.

Колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції з огляду на наступне.

У відповідності до ч.1 ст.308 КАС України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Згідно з вимог ч.1 ст.2 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Відповідно до вимог ч.1 ст.5 Кодексу адміністративного судочинства України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або інтереси.

Згідно з вимогами ч.1 ст.6 КАС України суд при вирішенні справи керується принципом верховенства права, відповідно до якого, зокрема, людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави.

Статтею 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно ч. 1 ст. 164-14 КУпАП відповідальність за здійснення закупівлі товарів, робіт і послуг без застосування визначених законодавством процедур закупівель; оцінка пропозицій конкурсних торгів (кваліфікаційних пропозицій), тендерних пропозицій не за критеріями та методикою оцінки для визначення найкращої пропозиції конкурсних торгів (кваліфікаційної пропозиції), тендерної пропозиції, що міститься в документації конкурсних торгів (кваліфікаційній документації), тендерній документації; укладення з учасником, який став переможцем торгів, договору про закупівлю за цінами і обсягами, що не відповідають вимогам документації конкурсних торгів (кваліфікаційної документації), тендерної документації; неоприлюднення або порушення порядку оприлюднення інформації про закупівлі відповідно до вимог законодавства; ненадання інформації, документів та матеріалів у випадках, передбачених законом - тягнуть за собою накладення штрафу на службових (посадових), уповноважених осіб замовника у розмірі ста неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Відповідно до ч. 1 ст.234-1 КУпАП органи державного фінансового контролю розглядають справи про адміністративні правопорушення, пов`язані з порушенням законодавства з фінансових питань (стаття 164-2), порушенням порядку припинення юридичної особи (частини третя - шоста статті 166-6), порушенням законодавства про закупівлі (частини перша і друга статті 164-14).

Згідно ст. 254 КУпАП про вчинення адміністративного правопорушення складається протокол уповноваженими на те посадовою особою або представником громадської організації чи органу громадської самодіяльності.

Протокол про адміністративне правопорушення, у разі його оформлення, складається не пізніше двадцяти чотирьох годин з моменту виявлення особи, яка вчинила правопорушення, у двох примірниках, один із яких під розписку вручається особі, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Згідно з п. 1 Положення про Державну аудиторську службу України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 43 від 3 лютого 2016 року (далі - Положення), державна аудиторська служба України (Держаудитслужба) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра фінансів та який реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.

Відповідно до п.3 Положення одним із основних завдань Держаудитслужби є здійснення державного фінансового контролю, спрямованого на оцінку ефективного, законного, цільового, результативного використання та збереження державних фінансових ресурсів, необоротних та інших активів, досягнення економії бюджетних коштів.

Згідно Положення, Держаудитслужба реалізує державний фінансовий контроль через здійснення: державного фінансового аудиту; перевірки закупівель; інспектування (ревізії); моніторингу закупівель.

До складу органів Державної аудиторської служби України належать Держаудитслужба та її міжрегіональні територіальні органи: Північний офіс Держаудитслужби, Північно-східний офіс Держаудитслужби, Південний офіс Держаудитслужби, Західний офіс Держаудитслужби, Східний офіс Держаудитслужби.

Оскільки Північний офіс Держаудитслужби входить до складу Державної аудиторської служби України, яка реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, відповідно має право складати протоколи та розглядати справи про адміністративні правопорушення, пов`язані з порушенням законодавства про закупівлі.

Правові та економічні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави, територіальних громад та об`єднаних територіальних громад визначені Законом України «Про публічні закупівлі».

Метою вказаного Закону є забезпечення ефективного та прозорого здійснення закупівель, створення конкурентного середовища у сфері публічних закупівель, запобігання проявам корупції у цій сфері, розвиток добросовісної конкуренції.

Відповідно до п. 16 ч.1 ст. 1 Закону України «Про публічні закупівлі» оголошення про проведення конкурентних процедур закупівель - оголошення про проведення відкритих торгів, оголошення про проведення торгів з обмеженою участю та оголошення про проведення конкурентного діалогу.

Відповідно до п. 31 та п.33 ч.1 ст. 1 Закону України «Про публічні закупівлі» оголошення про проведення конкурентних процедур закупівель - тендерна документація - документація щодо умов проведення тендеру, що розробляється та затверджується замовником і оприлюднюється для вільного доступу в електронній системі закупівель; технічна специфікація до предмета закупівлі - встановлена замовником сукупність технічних умов, що визначають характеристики товару (товарів), послуги (послуг) або необхідні для виконання робіт щодо об`єкта будівництва, що можуть включати показники впливу на довкілля й клімат, особливості проектування (у тому числі щодо придатності для осіб із обмеженими фізичними можливостями), відповідності, продуктивності, ресурсоефективності, безпечності, процедури забезпечення якості, вимоги щодо найменування продукції, під яким вона продається, термінологію, символи, методику випробувань і тестування, вимоги до пакування, маркування й етикетування, інструкції для користувачів, технологічні процеси й технології виробництва на будь-яких етапах життєвого циклу робіт, товару чи послуги.

Частиною 1 ст. 8 Закону України «Про публічні закупівлі» моніторинг процедури закупівлі здійснюють центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, та його міжрегіональні територіальні органи (далі - органи державного фінансового контролю). Моніторинг процедури закупівлі здійснюється протягом проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та його дії. Моніторинг процедури закупівлі не проводиться на відповідність тендерної документації вимогам частини четвертої статті 22 цього Закону. Моніторинг процедур закупівель здійснюється також щодо процедур закупівель, особливості яких передбачені у законах, що визначені у частинах восьмій та дев`ятій статті 3 цього Закону.

Згідно ч. 1 ст. 10 Закону України «Про публічні закупівлі», замовник самостійно та безоплатно через авторизовані електронні майданчики оприлюднює в електронній системі закупівель у порядку, встановленому Уповноваженим органом та цим Законом, інформацію про закупівлю, зокрема, оголошення про проведення конкурентних процедур закупівель, тендерну документацію та проект договору про закупівлю:

Згідно ч. 1 та ч. 2 ст. 21 Закону України «Про публічні закупівлі» оголошення про проведення відкритих торгів безоплатно оприлюднюється в електронній системі закупівель відповідно до статті 10 цього Закону. Оголошення про проведення відкритих торгів повинно містити наступну інформацію:

1) найменування, місцезнаходження та ідентифікаційний код замовника в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, його категорія;

2) назва предмета закупівлі із зазначенням коду за Єдиним закупівельним словником (у разі поділу на лоти такі відомості повинні зазначатися стосовно кожного лота) та назви відповідних класифікаторів предмета закупівлі і частин предмета закупівлі (лотів) (за наявності);

3) кількість та місце поставки товарів, обсяг і місце виконання робіт чи надання послуг;

4) очікувана вартість предмета закупівлі;

5) строк поставки товарів, виконання робіт, надання послуг;

6) кінцевий строк подання тендерних пропозицій;

7) умови оплати;

8) мова (мови), якою (якими) повинні готуватися тендерні пропозиції;

9) розмір, вид та умови надання забезпечення тендерних пропозицій (якщо замовник вимагає його надати);

10) дата та час розкриття тендерних пропозицій, якщо оголошення про проведення відкритих торгів оприлюднюється відповідно до частини третьої статті 10 цього Закону;

11) розмір мінімального кроку пониження ціни під час електронного аукціону у межах від 0,5 відсотка до 3 відсотків очікуваної вартості закупівлі або в грошових одиницях;

12) математична формула для розрахунку приведеної ціни (у разі її застосування).

В оголошенні про проведення відкритих торгів може зазначатися інша інформація.

Відповідно до ст. 22 Закону України «Про публічні закупівлі» тендерна документація безоплатно оприлюднюється замовником разом з оголошенням про проведення відкритих торгів в електронній системі закупівель для загального доступу шляхом заповнення полів в електронній системі закупівель. У тендерній документації зазначаються такі відомості, зокрема, інформація про необхідні технічні, якісні та кількісні характеристики предмета закупівлі, у тому числі відповідну технічну специфікацію (у разі потреби - плани, креслення, малюнки чи опис предмета закупівлі). Технічні, якісні характеристики предмета закупівлі та технічні специфікації до предмета закупівлі повинні визначатися замовником з урахуванням вимог, визначених частиною четвертою статті 5 цього Закону.

Згідно ч. 1 та 3 ст. 23 Закону України «Про публічні закупівлі» технічна специфікація повинна містити опис усіх необхідних характеристик товарів, робіт або послуг, що закуповуються, у тому числі їх технічні, функціональні та якісні характеристики. Характеристики товарів, робіт або послуг можуть містити опис конкретного технологічного процесу або технології виробництва чи порядку постачання товару (товарів), виконання необхідних робіт, надання послуги (послуг).

Технічні специфікації можуть бути у формі переліку експлуатаційних або функціональних вимог, у тому числі екологічних характеристик, за умови, що такі вимоги є достатньо точними, щоб предмет закупівлі однозначно розумівся замовником і учасниками.

У разі якщо вичерпний опис характеристик скласти неможливо, технічні специфікації можуть містити посилання на стандартні характеристики, технічні регламенти та умови, вимоги, умовні позначення та термінологію, пов`язані з товарами, роботами чи послугами, що закуповуються, передбачені існуючими міжнародними, європейськими стандартами, іншими спільними технічними європейськими нормами, іншими технічними еталонними системами, визнаними європейськими органами зі стандартизації або національними стандартами, нормами та правилами. До кожного посилання повинен додаватися вираз "або еквівалент".

Частиною 4 ст. 23 Закону України «Про публічні закупівлі» встановлено, що технічні специфікації не повинні містити посилання на конкретні марку чи виробника або на конкретний процес, що характеризує продукт чи послугу певного суб`єкта господарювання, чи на торгові марки, патенти, типи або конкретне місце походження чи спосіб виробництва. У разі якщо таке посилання є необхідним, воно повинно бути обґрунтованим та містити вираз "або еквівалент".

Зі змісту рішення суду першої інстанції встановлено, що у Додатку 6 до тендерної документації міститься посилання на конкретні торгові марки та виробника з виразом або «еквівалент», при цьому, відповідне обґрунтування необхідності такого посилання відсутнє, у зв`язку з чим суд першої інстанції прийшов до висновку, що порушення позивачем вимог ч. 4 ст. 23 Закону України «Про державні закупівлі» підтверджується матеріалами справи.

Згідно ч.1 ст.308 КАС України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Оскільки матеріали апеляційної скарги не містять обґрунтувань та додаткових пояснень в частині порушення вимог ч. 4 ст. 23 Закону України «Про державні закупівлі», суд апеляційної інстанції не надає оцінку рішенню суду першої інстанції у вказаній частині.

Щодо порушення позивачем вимог п. 8 ч. 2 ст. 21 Закону України «Про публічні закупівлі» суд першої інстанції вказав, що оголошення містить інформацію про мову та учасники не були позбавленні інформації про мову для підготовки своїх тендерних пропозицій, а тому позивача безпідставно притягнуто до відповідальності за ч.1 ст. 164-14 КУпАП за вказаних умов.

В апеляційній скарзі апелянт зазначає, що Законом України «Про публічні закупівлі» не передбачено, в якому саме полі оголошення про проведення відкритих торгів має містись вказана інформація, тобто, для виконання вимог п. 8 ч. 2 ст. 21 Закону України «Про публічні закупівлі» замовники зазначають таку інформацію в будь-якому полі такого оголошення.

Апелянт вказує, що на підтвердження зазначення вказаної інформації ним було долучено до матеріалів справи копії оголошень про проведення відкритих торгів, оприлюднених замовниками відповідно до Закону України «Про публічні закупівлі», де, зокрема, в іншому полі вказано інформацію про мову, якою мають готуватись тендерні пропозиції.

Разом з тим, колегія суддів критично оцінює вказані доводи апелянта, оскільки п. 8 ч. 2 ст. 21 Закону України «Про публічні закупівлі» визначає, що оголошення про проведення відкритих торгів повинно містити інформацію про мову (мови), якою (якими) повинні готуватися тендерні пропозиції.

Досліджуючи зміст оголошення «Реконструкція території благоустрою бульвару Нового в місті Житомирі» №UA-2020-07-24-007957-b (електронна адреса посилання: https://prozorro.gov.ua/tender/UA-2020-07-24-007957-b), колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції про наявність інформації про мову, якою повинні готуватися тендерні пропозиції. Зокрема, така інформація розміщена серед іншої інформації про замовника, очікуваної вартості, про предмет закупівлі, умов оплати договору (а.с.18,19).

Тобто, доводи апелянта щодо не зазначення замовником в оголошенні мови, якою повинні готуватися тендерні пропозиції, спростовуються наявними матеріалами справи.

При цьому, аргументи апелянта щодо зазначення вказаної інформації у розділі «Умови оплати товару», суд оцінює критично, оскільки Закону України «Про публічні закупівлі» конкретно не визначає місця опублікування такої інформації, у зв`язку з чим вказана обставина не може свідчити про недотримання позивачем вимог законодавства у сфері публічних закупівель.

Крім того, зі змісту листа електронного майданчика закупівель ТОВ «ЗАКУПКИ. ПРОМ.УА» від13.11.2020 №1506/10 встановлено, що в електронній системі закупівель відсутнє поле «Мови», де має вказуватись інформація, якою (якими) мовами повинні готуватись тендерні пропозиції. Відповідне поле, на даний момент, знаходиться на стадії розробки і з`явиться вже найближчим часом (а.с. 39).

Отже, колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції, що оголошення містить інформацію про мову та учасники не були позбавленні або обмеженні щодо інформації, якою саме мовою здійснюється оформлення тендерної документації, у зв`язку з чим позивача безпідставно притягнуто до відповідальності за ч.1 ст. 164-14 КУпАП за вказаних умов.

Також, колегія суддів критично оцінює посилання апелянта на постанову Верховного Суду від 22.09.2020 по справі №240/9818/19, оскільки дана справа не є аналогічною правовідносинам, які виникли в межах даної справи.

Крім того, у відзиві на позов апелянт вказує, що Верховним Судом підтверджено порушення законодавства у сфері закупівель у зв`язку з не зазначенням інформації в повідомленні про намір укласти договір під час застосування переговорної процедури щодо джерела фінансування закупівлі (при фактичній відсутності такого поля під відповідною назвою), однак колегія суддів звертає увагу апелянта, що в даній справі замовником дотримано вимог п. 8 ч. 2 ст .21 Закону України Закону України «Про публічні закупівлі», оскільки оголошення в даній справі містить інформації про мову, якою повинні готуватися тендерні пропозиції.

Згідно ч. 1, 2 ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.

Враховуючи положення ст. 77 КАС України, колегія суддів критично оцінює доводи апелянта щодо витребування судом першої інстанції додаткових доказів, оскільки обов`язок щодо доказування покладено на відповідача. При цьому, відповідач не обмежений правом надання додаткових доказів, які на його думку, підтверджують правомірність прийнятого ним рішення.

Відповідно до частини третьої статті 286 КАС України за наслідками розгляду справи з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності місцевий загальний суд як адміністративний має право:

1) залишити рішення суб`єкта владних повноважень без змін, а позовну заяву без задоволення;

2) скасувати рішення суб`єкта владних повноважень і надіслати справу на новий розгляд до компетентного органу (посадової особи);

3) скасувати рішення суб`єкта владних повноважень і закрити справу про адміністративне правопорушення;

4) змінити захід стягнення в межах, передбачених нормативним актом про відповідальність за адміністративне правопорушення, з тим, однак, щоб стягнення не було посилено.

Колегія суддів критично оцінює доводи апелянта, що судом першої інстанції мало бути прийняте одне з рішень, визначених ст. 284 КУпАП, оскільки розгляд справи про адміністративне здійснюється судом за правилами статті 286 КАС України.

Враховуючи вказане, колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції про наявність підстав для скасування оскаржуваної постанови та надіслання справи на новий розгляд до компетентного органу, оскільки під час розгляду справи не встановлено порушень позивачем вимог п. 8 ч. 2 ст. 22 Закону України «Про публічні закупівлі», а санкція визначена у максимальному розмірі.

Відповідно ст.242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Отже, ст.2 КАС України та ч.4 ст.242 КАС України вказують, що судове рішення має відповідати завданню адміністративного судочинства, а саме бути справедливим та неупередженим, своєчасно вирішувати спір у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Згідно п. 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.

Оскільки, доводи апеляційної скарги не спростовують висновків суду першої інстанції, колегія суддів вважає, що суд першої інстанції ухвалив оскаржуване рішення відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права, а тому підстави для його скасування або зміни відсутні.

За таких обставин, колегія суддів вважає, що суд першої інстанції надав належну оцінку наявним у справі доказам та зробив вірний висновок щодо задоволення позовних вимог.

Відповідно до п.1 ч.1 ст.315, 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

На підставі викладеного та приймаючи до уваги, що суд першої інстанції при ухваленні оскаржуваної постанови вірно встановив фактичні обставини справи, дослідив наявні докази, надав їм належну оцінку, та прийняв законне і обґрунтоване рішення, висновки суду відповідають обставинам справи, а тому підстав для його скасування не вбачається.

Керуючись ст.ст. 243, 250, 268, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 329 КАС України, суд

П О С Т А Н О В И В :

апеляційну скаргу Управління Північного офісу Держаудитслужби в Житомирській області залишити без задоволення, а рішення Корольовського районного суду м. Житомира від 27 квітня 2021 року - без змін.

Постанова суду набирає законної сили з дати прийняття і не може бути оскаржена відповідно до частини 3 статті 272 КАС України.

Головуючий Драчук Т. О.

Судді Полотнянко Ю.П. Ватаманюк Р.В.