Справа № 640/21043/20
Суддя: Погрібніченко І.М.
Дата ухвалення: 2021-07-09 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

09 липня 2021 року м. Київ № 640/21043/20

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі судді Погрібніченка І.М. розглянувши в спрощеному позовному провадженні без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні) адміністративну справу
за позовомОСОБА_1
доГоловного управління Пенсійного фонду України у Київській області
провизнання протиправними дій та зобов`язати вчинити дії,
В С Т А Н О В И В:

До Окружного адміністративного суду міста Києва звернувся ОСОБА_1 (далі - позивач) з адміністративним позовом до Головного управління Пенсійного фонду України у Київській області (далі - відповідач), в якому просить:

визнати протиправними дії та рішення Головного Управління Пенсійного фонду України у Київській області №118 від 07 серпня 2020 року щодо відмови ОСОБА_1 у перерахунку пенсії на підставі довідки Офісу Генерального прокурора №21-1411 зп від 14.07.2020р.;

зобов`язати Управління Пенсійного фонду України Київській області провести з 06.08.2020 року ОСОБА_1 перерахунок пенсії за вислугу років без обмеження максимальним розміром відповідно до ст. 50-1 Закону України "Про прокуратуру" (в редакції чинній на час перерахунку пенсії 15 квітня 2010 року) у розмірі 90 % розміру місячної заробітної плані, зазначеної в довідці від 14 липня 2020 року №21-1411 зп, виданої Офісом Генерального прокурора, та виплатити недоплачену суму пенсії з урахуванням раніше проведених виплат.

Рішенням суду від 23.11.2020 року адміністративний позов ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 , адреса: АДРЕСА_1 ) задоволено повністю. Визнано протиправними дії Головного Управління Пенсійного фонду України у Київській області щодо відмови ОСОБА_1 у перерахунку пенсії на підставі довідки Офісу Генерального прокурора №21-1411 зп від 14.07.2020р. Визнано протиправним та скасовано рішення Головного Управління Пенсійного фонду України у Київській області від 07 серпня 2020 року №118 щодо відмови ОСОБА_1 у перерахунку пенсії на підставі довідки Офісу Генерального прокурора №21-1411 зп від 14.07.2020р. Зобов`язано Головне управління Пенсійного фонду України у Київській області здійснити з 06.08.2020 ОСОБА_1 перерахунок пенсії за вислугу років без обмеження максимальним розміром відповідно до ст. 50-1 Закону України "Про прокуратуру" (в редакції чинній на час перерахунку пенсії 15 квітня 2010 року) у розмірі 90 % розміру місячної заробітної плані, зазначеної в довідці від 14 липня 2020 року №21-1411 зп, виданої Офісом Генерального прокурора, та виплатити недоплачену суму пенсії з урахуванням раніше проведених виплат.

Ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду від 04.03.2021 року апеляційну скаргу Головного управління Пенсійного фонду України у Київській області на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 23 листопада 2020 року повернуто особі, яка її подала.

15.03.2021 року по вказаній справі видано виконавчий лист.

14.06.2021 року позивач звернувся до суду з заявою, в якій просив роз`яснити порядок так спосіб виконання рішення суду від 23.11.2020 року та зазначити чи обов`язок по виконанню рішення суду відповідачем допускає окрім суто арифметичного розрахунку застосовувати певні норми, встановлені інструкціями, законами у сфері пенсійного забезпечення, які дозволяють зменшити розмір пенсії, встановлений мені судовим рішенням, яке набрало законної сили.

Розглянувши вказану заяву, суд зазначає наступне.

Відповідно до частини третьої статті 254 Кодексу адміністративного судочинства України, суд розглядає заяву про роз`яснення судового рішення у порядку, в якому було ухвалено відповідне судове рішення, протягом десяти днів з дня її надходження. У разі необхідності суд може розглянути питання роз`яснення судового рішення в судовому засіданні з повідомленням учасників справи та державного виконавця. Неприбуття у судове засідання осіб, які були належним чином повідомлені про дату, час та місце судового засідання, не перешкоджає розгляду заяви.

Суд зазначає, що враховуючи те, що провадження у справі № 640/21043/20 відкрито та справа розглядалася в спрощеному позовному провадженні без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні), заява про роз`яснення судового рішення, вирішується також у порядку спрощеного позовного провадженні без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні).

При цьому, згідно з частиною першою та другою статті 254 Кодексу адміністративного судочинства України за заявою учасника справи, державного виконавця суд роз`яснює ухвалене ним судове рішення, яке набрало законної сили, не змінюючи змісту судового рішення, шляхом постановлення ухвали.

Подання заяви про роз`яснення судового рішення допускається, якщо воно ще не виконано або не закінчився строк, протягом якого судове рішення може бути подане для примусового виконання.

Аналіз вказаної статті свідчить про те, що необхідність роз`яснення судового рішення може бути зумовлена його нечіткістю за змістом, коли воно є неясним та незрозумілим для осіб, стосовно яких воно ухвалене, або для тих осіб, що будуть здійснювати його виконання. Тобто це стосується випадків, коли судом не дотримані вимоги ясності, визначеності рішення. Невизначеність судового рішення означає, що таке рішення містить положення, які викликають суперечки щодо його розуміння та під час його виконання.

Зрозумілість судового рішення полягає в логічному, чіткому, переконливому викладенні змісту рішення. Чіткість викладення передбачає, зокрема, що: терміни, вжиті у судовому рішенні, відповідають тому змісту, який вони мають за законодавством України; такі терміни чітко збігаються з поняттями, які вони позначають; текст правової норми, застосованої судом, відтворюється без перефразування і при цьому зрозуміло, де наводиться правова норма, а де суд дає своє тлумачення її змісту.

Отже, в ухвалі про роз`яснення судового рішення суд викладає більш повно та зрозуміло ті частини рішення, розуміння яких викликає труднощі, не змінюючи при цьому суть рішення і не торкаючись питань, які не були предметом судового розгляду. При цьому суд, роз`яснюючи рішення, не вправі вносити будь-які зміни в існуюче рішення.

Крім того, роз`яснення полягає в тому, що суд не повинен давати відповідь на нові вимоги або на невирішені вимоги, він лише пояснює положення постановленого ним рішенням, які нечітко сформульовані або є незрозумілими для заінтересованих осіб.

Беручи до уваги викладене вище, суд звертає увагу, що зі змісту заяви позивача вбачається, що він фактично просить роз`яснити не мотивувальну чи резолютивну частину судового рішення, а порядок виконання судового рішення, тобто вирішити питання (нові вимоги або невирішені вимоги), які не стосуються роз`яснення судового рішення в розумінні статті 254 КАС.

У той же час, суд звертає увагу, що в рішенні Окружного адміністративного суду м. Києва від 23.11.2020 року, яке заявник просить роз`яснити, чітко та зрозуміло викладено зміст такого судового рішення, рішення викладено з додержанням норм, передбачених Кодексом адміністративного судочинства.

Таким чином, на думку суду, з урахуванням раціональності вищезазначених критеріїв доцільності роз`яснення судового рішення, у задоволенні заяви позивача про роз`яснення рішення Окружного адміністративного суду від 23.11.2020 року слід відмовити.

Керуючись статтями 241, 243, 248, 254 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

У Х В А Л И В:

У задоволенні заяви ОСОБА_1 про роз`яснення рішення Окружного адміністративного суду від 23.11.2020 року по адміністративній справі №640/21043/20 відмовити.

Відповідно до частини п`ятої статті 254 Кодексу адміністративного судочинства України ухвалу про роз`яснення судового рішення або відмову у його роз`ясненні може бути оскаржено.

Згідно ч. 1 ст. 295 та ч. 1 ст. 297 КАС України апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Відповідно до п.п. 15.5 п. 15 Розділу VII "Перехідні положення" Кодексу адміністративного судочинства України (в редакції Закону № 2147-VIII) до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Суддя І.М. Погрібніченко