Справа № 200/6521/20-а
Суддя: Ханова Р.Ф.
Дата ухвалення: 2021-07-13 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

м. Київ

13 липня 2021 року

справа №200/6521/20-а

адміністративне провадження №К/9901/4801/21

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду:

головуючого - Ханової Р. Ф. (суддя-доповідач),

суддів: Пасічник С. С., Юрченко В. П.,

розглянув у попередньому судовому засіданні касаційну скаргу Азовської митниці Держмитслужби

на постанову Першого апеляційного адміністративного суду від 13 січня 2021 року у складі колегії суддів Міронової Г.М., Геращенка І.В., Гайдара А.В.

у справі № 200/6521/20-а

за позовом Приватного акціонерного товариства "Металургійний комбінат "Азовсталь"

до Азовської митниці Держмитслужби

про визнання протиправним і скасування рішення та картки відмови,

УСТАНОВИВ:

Рух справи

Приватне акціонерне товариство "Металургійний комбінат "Азовсталь" (далі - Товариство, позивач у справі) звернулося до Донецького окружного адміністративного суду з позовною заявою до Азовської митниці Держмитслужби (далі - митний орган, відповідач у справі), в якій просить визнати протиправними і скасувати рішення про коригування митної вартості товарів №UA700050/2019/000085/2 від 19 вересня 2019 року та картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA 700050/2019/00106 від 19 вересня 2019 року, з мотивів безпідставності їх прийняття.

Донецький окружний адміністративний суд рішенням від 07 вересня 2020 року у задоволенні позову відмовив повністю. Відмовляючи в задоволенні позову суд першої інстанції вказав, що нижча вартість товару у відносинах між пов`язаними особами є достатнім і належним обґрунтуванням щодо наявності, на думку митного органу, впливу взаємозалежності продавця і покупця на ціну товару.

Суд вказав, що позивач (або декларант) на стадії декларування фероніобію марки FeNb 65 (112) 12820 кг за митною декларацією від 19 вересня 2019 року №UA 700050/2019/005699 мав обов`язкового подати передбачені частиною 18 статті 58 Митного кодексу України відомості, проте з матеріалів справи вбачається, що при митному оформленні вказаного товару органу доходів і зборів не були подані документи на підтвердження того, що заявлена вартість є близькою до вартості однієї з нижчезазначених операцій, яка здійснювалася одночасно або майже одночасно з операцією з оцінюваними товарами. Відтак, суд вважає, що відсутні підстави для визначення митної вартості фероніобію марки FeNb 65 (112) 12820 кг за митною декларацією від 19 вересня 2019 року №UA 700050/2019/005699 за першим методом, оскільки позивачем (декларантом) не виконанні приписи частини 18 статті 58 Митного кодексу України.

Постановою Першого апеляційного адміністративного суду від 13 січня 2021 року рішення Донецького окружного адміністративного суду від 07 вересня 2020 року скасовано, прийнято нову постанову, якою позовні вимоги задоволено.

Суд апеляційної інстанції дослідивши матеріали справи дійшов до висновку, що позивачем надано всі необхідні документи для визначення митної вартості імпортованого товару за першим методом, відмова митного органу у митному оформленні товару та подальше коригування його вартості за допомогою наступних методів є протиправним. Відповідач не надав суду доказів та аргументованих пояснень з приводу того, що позивачем заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, не довів суду невідповідність обраного позивачем методу визначення митної вартості товарів, не посилався та не підтвердив суду надходження офіційної інформації митних органів інших країн щодо недостовірності заявленої митної вартості.

15 лютого 2021 року до Верховного Суду як суду касаційної інстанції надійшла касаційна скарга митного органу, яку протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями розподілено на суддів: Блажівську Н.Є (головуючий суддя), Білоуса О.В., Желтобрюх Л.І.

Ухвалою Верховного Суду від 24 лютого 2021 року відкрито провадження у справі №200/6521/20-а на підставі пункту 1 частини четвертої статті 328 КАС України та витребувано справу з суду першої інстанції.

30 березня 2021 року справа № 200/6521/20-а надійшла до Верховного Суду.

30 червня 2021 року, в результаті самовідводу судді Блажівської Н.Є. від розгляду справи № 200/6521/20-а, зазначену справу перерозподілено на суддів Ханову Р.Ф. (головуючий суддя), Пасічник С.С., Юрченко В.П.

Доводи касаційної скарги

Підставою для відкриття касаційного провадження у справі № 200/6521/20-а є пункт 1 частини четвертої статті 328 КАС України, а саме суд апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні застосував норму права без урахування висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постановах Верховного Суду.

Скаржник зазначає, що товар "фероніобій марки FeNb 65 (112)" належить до категорії товарів, вартість про які публікуються світовими інформаційними агентствами та реалізується в порядку біржової торгівлі. Митниці, з огляду на встановлений під час вивчення документів довгий ланцюг поставок спірного товару (на кожному етапі якого товар виступав об`єктом купівлі-продажу за окремими зовнішньоекономічними договорами за участю третіх осіб), враховуючи факт пов`язаності між собою покупця і продавця, вдалося сумнівним необґрунтовано низька митна вартість спірного товару, порівняно зі світовими цінами, що склалися на ринку фероніобію, які формуються на умовах прямих продажів.

Відповідач вказує на не застосування судом апеляційної інстанції висновку, викладеного Верховним Судом у постанові від 28 лютого 2020 року у справі № 825/3763/15-а, зокрема, що "саме на декларанта покладено обов`язок довести митному органу, що хоча продавець і покупець пов`язані між собою особи, однак такі відносини не вплинули на ціну імпортованих товарів. Тобто позивач, заявляючи митну вартість товару, що був придбаний у пов`язаної особи, за основним методом - за ціною договору, мав би при декларуванні такого товару надати митному органу докази того, що така вартість є близькою до вартості операцій, яка здійснювалася одночасно або майже одночасно з операцією з оцінюваними товарами з непов`язаними покупцями ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, визначеної згідно з положеннями статей 62, 63 МК України".

Також у постанові від 20 вересня 2019 року у справі № 826/23039/15 (касаційне провадження №К/9901/10866/18) Верховний Суд зазначив: "наявність взаємозв`язку сторін зовнішньоекономічного контракту може безпосередньо впливати на ціну товару, а тому у даній справі встановлення таких обставин має значення для правильного вирішення спору. При цьому необхідно враховувати, що докази відсутності впливу взаємозв`язку сторін зовнішньоекономічного контракту на ціну товару має надати саме позивач на стадії подання митної декларації та обрання основного методу визначення ціни товару".

Відповідач стверджує, що суд апеляційної інстанції, надаючи правову оцінку обставинам справи, помилково обґрунтовує свої висновки лише загальними положеннями частин другої-третьої статті 53 Митного кодексу України (далі - МК України), а також положеннями частин першої-третьої статті 58 цього кодексу. Наслідком наведеного порушення є фактичне звільнення позивача від обов`язку доведення його права на декларування митної вартості товару за першим основним методом за відсутності подання документів, які передбачені частиною четвертої статті 53 Митного кодексу України та частиною вісімнадцятою статті 58 Митного кодексу України.

Митний орган зазначає, що контракт № СВ/МІ-1 від 1 серпня 2015 року між CBMM EUROPE BV та METINVEST INTERNATIONAL SA; контракт № 20160331 від 31 березня 2016 року між CBMM EUROPE BV та METINVEST INTERNATIONAL SA, специфікація № 16 до договору від 31 березня 2016 року №20160331 між фірмою "CBMM Europe BV" (Нідерланди) та фірмою "METINVEST INTERNATIONAL SA" (Швейцарія) та інвойс CBMM EUROPE BV від 09 вересня 2019 року № 90023589 не є належними доказами у спірних правовідносинах відсутності впливу пов`язаності покупця і продавця на митну вартість спірного товару, адже цей товар у наступному був поставлений пов`язаному позивачу. Безпосередньо METINVEST INTERNATIONAL SA не був одержувачем товару в Україні. Товар в Україні отримував безпосередньо позивач. У той же час, до відомостей, передбачених пунктом 3 частини вісімнадцятої статті 58 МК України, не належать випадки придбання посередником ідентичних або подібних (аналогічних) товарів для експорту в Україну пов`язаній особі.

При цьому, на думку скаржника, суд першої інстанції правомірно підтримав позицію митниці, що належними, достатніми і допустимими доказами, які підтверджують відсутність впливу продавця (METINVEST INTERNATIONAL SA) та покупця (ПрАТ "МК "Азовсталь") за контрактом 089LS-02/554 від 1 серпня 2015 року та специфікаціями до нього є саме ті докази, які підтверджують, що METINVEST INTERNATIONAL SA продають цей же товар (або аналогічний/подібний) іншим непов`язаним покупцям за такою ж самою ціною. Однак серед наданих декларантом позивача документів такі докази відсутні.

Митниця в касаційній скарзі вказує, що суд апеляційної інстанції безпідставно не надав оцінки доводам митниці та наведеним висновкам суду першої інстанції про те, що скоригована митницею митна вартість ґрунтувалася на раніше визнаних митними органами вартостях.

Посилаючись на висновки Верховного Суду у справах №804/5959/16, №822/2806/15, №805/2942/16-а, відповідач доводить підстави для сумніву в правильності зазначення митної вартості товару, які письмово обґрунтовані тим, що наявна розбіжність між вартістю товару за наданими декларантом документами і вартістю згідно наявних у митниці джерел інформації та недоведеністю декларантом факту того, що зв`язок з METINVEST INTERNATIONAL SA вплинув на митну вартість.

Відповідач просить скасувати постанову Першого апеляційного адміністративного суду від 13 січня 2021 року у справі №200/6521/20-а, прийняти нове, яким залишити в силі рішення Донецького окружного адміністративного суду від 07 вересня 2020 року.

18 березня 2021 року від позивача на адресу суду надійшов відзив на касаційну скаргу митного органу.

Згідно з частиною третьою статті 3 КАС України провадження в адміністративних справах здійснюється відповідно до закону, чинного на час вчинення окремої процесуальної дії, розгляду і вирішення справи.

Верховний Суд, переглянувши рішення судів попередніх інстанцій в межах доводів та вимог касаційної скарги та на підставі встановлених фактичних обставин справи, перевіривши правильність застосування судами норм матеріального та процесуального права, не вбачає підстав для задоволення касаційної скарги.

Відповідно до частин першої, другої, третьої статті 242 КАС України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права.

Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

З урахуванням змін до КАС України, які набрали чинності 8 лютого 2020 року, суд касаційної інстанції переглядає судові рішення в межах доводів та вимог касаційної скарги, які стали підставою для відкриття касаційного провадження.

Обставини справи

Суди першої та апеляційної інстанцій установили, що між позивачем (як покупцем) та Metinvest international SA, як продавцем, 1 серпня 2015 року укладений контракт № 089LS-02/554 на постачання фероніобію, за умовами якого кількість, ціна та технічні характеристики товару, а також його упаковка, маркування, зазначаються в специфікаціях.

4 липня 2016 року між вказаними суб`єктами господарювання укладена додаткова угода № 3, стосовно зміни назви Публічного акціонерного товариства «Металургійний комбінат «Азовсталь» на Приватне акціонерне товариство «Металургійний комбінат «Азовсталь» та його реквізитів.

Додатковими угодами № 4 від 27 грудня 2016 року, № 6 від 2 січня 2018 року, та № 8 від 18 грудня 2018 року продовжений строк дії контракту № 089LS-02/554 від 1 серпня 2015 року до 31 грудня 2017 року, до 31 грудня 2018 року і до 31 грудня 2019 року відповідно.

7 січня 2019 року до контракту № 089LS-02/554 від 1 серпня 2015 року між сторонами укладена специфікація № 8 на постачання товару FeNd(111), FeNb(112) у кількості 480 МТ +/- 10% за ціною 32,71 Євро за 1 кг чистого ніобію у сплаві на умовах CPT-Маріуполь, згідно Incoterms 2010.

Згідно із договором доручення № 089лт/002/2012 від 22 березня 2012 року, з урахуванням додаткових угод, про надання послуг з митного декларування товарів, укладеним між позивачем, як замовником, та ТОВ "Скиф-Шиппинг" (у подальшому змінено назву на ТОВ "Метінвест-Шиппінг"), як декларантом, замовник доручив, а декларант прийняв на себе зобов`язання з митного декларування товарів замовника, що переміщуються через митний кордон України.

Декларант ТОВ "Метінвест-Шиппінг" в інтересах ПрАТ "Металургійний комбінат "Азовсталь" подав митну декларацію від 19 вересня 2019 року № UА 700050/2019/005699, з метою здійснення митного контролю та митного оформлення товару: фероніобію марки FeNb 65 (112) 12820 кг, ціна товару 419342,20 євро. Експортер Nobek B.V. (Нідерланди).

Разом з декларацією надані: контракт № 089LS-02/554 від 01 серпня 2015 року з додатковими угодами № 3 від 04 липня 2016 року, № 4 від 27 грудня 2016 року і № 8 від 18 грудня 2018 року; специфікація № 8 від 07 січня 2019 року; сертифікати аналізу (якості) від 25 липня 2019 року № 27108 та № 27108А, сертифікат аналізу від 10 вересня 2019 року, пакувальний лист від 09 вересня 2019 року; рахунок-фактура (інвойс) № 119724 від 10 вересня 2019 року; автотранспортна накладна від 10 вересня 2019 року № 1905318, супровідний документ Т1 від 10 вересня 2019 року №10NL9566, декларація про походження товару № 119724 від 10 вересня 2019 року; розрахунок вартості товару (калькуляція) Metinvest international SA від 29 січня 2019 року (закупка ніобію 30,30 євро, витрати і маржа 2,41 євро, загальна вартість 32,71 євро), контракти із третіми особами пов`язані з контрактом про поставку товарів, митна вартість яких визначається, № 20160331 від 31 березня 2016 року та № СВ/МІ-1 від 01 серпня 2015 року, рахунок з третіми особами від 09 вересня 2019 року № 90023589 фірми CBMM Europe BV (Нідерланди) фірмі Metinvest international SA (Швейцарія); договір про надання послуг митного брокера № 089лт/002/2012 від 22 березня 2012 року, інформація про позитивні результати державних видів контролю при застосуванні порядку інформаційного обміну між органами доходів і зборів № 4568104, сертифікат ваги від 10 вересня 2019 року. Також з наведених документів випливає, що виробником товару є компанія Brasileira de Metalurgia e Mineracao (CBMM) (Бразилія).

За результатом обробки зазначеної митної декларації посадовими особами відповідача складено повідомлення декларанту від 19 вересня 2019 року (10:22), в якому зазначено, що орган доходів і зборів вважає, що існуючий взаємозв`язок між продавцем та покупцем вплинув на задекларовану декларантом митну вартість, у зв`язку із чим, декларанта зобов`язано протягом 10 календарних днів надати додаткові документи: 1) виписку з бухгалтерських та банківських документів покупця, що стосуються відчуження оцінюваних товарів, ідентичних та/або подібних (аналогічних) товарів на території України; 2) довідкову інформацію щодо вартості у країні-експортері товарів, що є ідентичними та/або подібними (аналогічними) оцінюваним товарам; 3) жодна частина виручки від будь-якого подальшого перепродажу, розпорядження або використання товарів покупцем не надійде прямо чи опосередковано продавцеві, якщо тільки не буде зроблено відповідне коригування з урахуванням положень частини десятої цієї статті; 4) покупець і продавець не пов`язані між собою особи або хоч і пов`язані між собою особи, однак ці відносини не вплинули на ціну товарів. При цьому важливо відмітити, що основний метод, не застосовується у наступних випадках: а) якщо використані декларантом або уповноваженою ним особою відомості не підтверджені документально або не визначені кількісно і достовірні; б) відсутня хоча б одна із складових митної вартості, яка є обов`язковою при її обчисленні (відповідно до частини другої статті 58 Митного кодексу України). Кожен із вище означених випадків може бути як самостійною підставою для незастосування основного методу, так й розглядатися в їх сукупності.

На вказаному повідомленні міститься відмітка представника декларанта про те, що позивач не може надати наведені документи у встановлений термін.

За повідомленням декларанту 19 вересня 2019 року (10:49), митним органом зазначено, що на вимогу митного органу, декларантом не надано додаткові документи, а саме: копію декларації країни відправлення, виписку з бухгалтерської документації, каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару, довідкову інформацію щодо вартості у країні-експортері товарів, що є ідентичними та/або подібними (аналогічними) оцінюваним товарам, а також не надано експертний висновок ДП «Укрпромзовнішекспертиза» від 25 січня 2019 року № 190, який надавався при попередніх митних оформленнях за специфікацією № 8 від 07 січня 2019 року до зовнішньоекономічного договору № 089LS-02/554 від 01 серпня 2015 року. За результатами опрацювання наданих документів і експертного висновку ДП «Укрпромзовнішекспертиза» від 25 січня 2019 року № 190 встановлені розбіжності, а саме: у специфікації № 8 від 07 січня 2019 року і в комерційному рахунку від 10 вересня 2019 року № 119724 зазначено ціну 32,71 євро/кг на умовах поставки СРТ Маріуполь, а згідно експертного висновку ДП «Укрпромзовнішекспертиза» від 25 січня 2019 року № 190 ціна складає 37,77 - 38,65 євро/кг. Зазначено, що в якості масиву інформації використано Asian Metal із значенням біржових котирувань з 24 грудня 2018 року по 04 січня 2019 року, за якими розрахунок митної вартості за поточною партією товару має скласти 495339,16 євро. Також у вказаному повідомленні позивачу запропоновано надати додаткову інформацію щодо застосування другорядних методів визначення митної вартості товару. На вказаному повідомленні міститься відмітка представника декларанта про відсутність інформації щодо застосування інших другорядних методів.

19 вересня 2019 року Донецькою митницею ДФС прийнято рішення про коригування митної вартості товарів № UA 700050/2019/000085/2 з огляду на встановлені розбіжності у заявленій ціні товару. Митним органом зазначено, що на вимогу митного органу, декларантом не надано додаткові документи, а саме: копію декларації країни відправлення, виписку з бухгалтерської документації, каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару, довідкову інформацію щодо вартості у країні-експортері товарів, що є ідентичними та/або подібними (аналогічними) оцінюваним товарам, а також не надано експертний висновок ДП «Укрпромзовнішекспертиза» від 25 січня 2019 року № 190, який надавався при попередніх митних оформленнях за специфікацією № 8 від 07 січня 2019 року до зовнішньоекономічного договору № 089LS-02/554 від 01 серпня 2015 року. За результатами опрацювання наданих документів і експертного висновку ДП «Укрпромзовнішекспертиза» від 25 січня 2019 року № 190 встановлені розбіжності, а саме: у специфікації № 8 від 07 січня 2019 року і в комерційному рахунку від 10 вересня 2019 року № 119724 зазначено ціну 32,71 євро/кг на умовах поставки СРТ Маріуполь, а згідно експертного висновку ДП «Укрпромзовнішекспертиза» від 25 січня 2019 року № 190 ціна складає 37,77 - 38,65 євро/кг. В якості масиву інформації використано Asian Metal із значенням біржових котирувань з 24 грудня 2018 року по 04 січня 2019 року, за якими ціна складає 38,638 євро/кг. Також зазначено, що представник декларанта відмовився від подання інших додаткових документів для підтвердження заявленої митної вартості листом від 19 вересня 2019 року, митним органом використано другорядний (резервний) метод визначення митної вартості. Загальна митна вартість товару визначена в розмірі 495339,16 євро (за 12820 кг).

У зв`язку з наведеним Донецькою митницею ДФС виписана картка відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA 700050/2019/00106 від 19 вересня 2019 року, якою відмовлено в митному оформленні (випуску) товарів.

20 вересня 2019 року для випуску товару у вільний обіг було подано митну декларацію № UA 700050/2019/005729 з метою здійснення митного контролю та митного оформлення товару, випуску товару у вільний обіг: фероніобію марки FeNb 65 (112) 12820 кг, внаслідок чого під гарантійні зобов`язання товар був випущений у вільний обіг.

Листом від 05 грудня 2019 року № 367/2019-ОД від 05 грудня 2019 року ТОВ «Метінвест - Шіппінг» надав Донецькій митниці ДФС додаткові документи для підтвердження митної вартості, заявленої декларантом на фероніобій, а саме протокол тендерного комітету № 127-ФС від 10 грудня 2018 року, прайс-лист «СВММsPRICE LIST FOR THE 2 nd QUARTER 2019» від 15 березня 2019 року, що дійсний на 3 квартал 2019 року, що підтверджує вартість у країні експортері ідентичних товарів, та електронне листування з представником постачальника «СВММ Europе BV 2019» щодо надання знижки (8,5%). Декларант зазначив, що згідно з наданими документами, ціна не фероніобій між Metinvest international SA та CBMM Europe BV формувалася наступним чином: від ціни прасу на FeNb 112 віднімалась знижка в розмірі 8,5%. Розмір знижки вказується в протоколі тендерного комітету № 127-ФС на постачання фероніобію, а також в електронному листуванні з представником постачальника СВММ Europe BV. Також наданий лист позивача № 089лс-02/4463 від 03 грудня 2019 року про наявність кредиторської заборгованості компанії Metinvest international SA і витяг з програмного засобу щодо кредиторської заборгованості. Декларант просив розглянути надані ПрАТ «МК «Азовсталь» для підтвердження митної вартості документи та відомості.

Листом № 97/10/7.1-28-05 від 12 грудня 2019 року «Про рішення щодо митної вартості» відповідач повідомив про відсутність законних підстав для прийняття рішення щодо можливості застосування митної вартості заявленої декларантом, оскільки товариством не доведено право на застосування знижки в розмірі 8,5%. Також відповідач посилався на відомості з Asian Metal, експертного висновку ДП «Укрпромзовнішекспертиза» від 25 січня 2019 року № 190, а також на відомості спеціалізованого видання «Метал Експерт. Новини ринків феросплавів» від 07 січня 2019 року № 252.

Правове регулювання

Відповідно до частини першої статті 49 МК України митною вартістю товарів, які переміщуються через митний кордон України, є вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Частиною другою статті 52 МК України передбачено, що декларант або уповноважена ним особа, які заявляють митну вартість товару, зобов`язані: 1) заявляти митну вартість, визначену ними самостійно, у тому числі за результатами консультацій з органом доходів і зборів; 2) подавати органу доходів і зборів достовірні відомості про визначення митної вартості, які повинні базуватися на об`єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню; 3) нести всі додаткові витрати, пов`язані з коригуванням митної вартості або наданням органу доходів і зборів додаткової інформації.

Згідно з пунктом 1 частини третьої статті 52 МК України декларант або уповноважена ним особа, які заявляють митну вартість товару, мають право: надавати митному органу (за наявності) додаткові відомості у разі потреби уточнення інформації.

Частиною першою статті 53 МК України встановлено, що у випадках, передбачених цим Кодексом, одночасно з митною декларацією декларант подає органу доходів і зборів документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення.

Відповідно до частини другої статті 53 МК України документами, які підтверджують митну вартість товарів, є: 1) декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах п`ятій і шостій статті 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості; 2) зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності; 3) рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу); 4) якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; 5) за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; 6) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; 7) копія імпортної ліцензії, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню; 8) якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування.

Частина третя статті 53 МК України визначає, що у разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу органу доходів і зборів зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи: 1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; 2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); 3) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); 4) виписку з бухгалтерської документації; 5) ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів; 6) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; 7) копію митної декларації країни відправлення; 8) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.

Згідно з пунктом 1 частини четвертої статті 54 МК України орган доходів і зборів під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів зобов`язаний: здійснювати контроль заявленої декларантом або уповноваженою ним особою митної вартості товарів шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості, наявності в поданих зазначеними особами документах усіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Частиною п`ятою статті 54 МК України передбачено, що орган доходів і зборів з метою здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів має право: 1) упевнюватися в достовірності або точності будь-якої заяви, документа чи розрахунку, поданих для цілей визначення митної вартості; 2) у випадках, встановлених цим Кодексом, письмово запитувати від декларанта або уповноваженої ним особи встановлені статтею 53 цього Кодексу додаткові документи та відомості, якщо це необхідно для прийняття рішення про визнання заявленої митної вартості; 3) у випадках, встановлених цим Кодексом, здійснювати коригування заявленої митної вартості товарів; 4) проводити в порядку, визначеному статтями 345 - 354 цього Кодексу, перевірки правильності визначення митної вартості товарів після їх випуску; 5) звертатися до органів доходів і зборів інших країн із запитами щодо надання відомостей, необхідних для підтвердження достовірності заявленої митної вартості; 6) застосовувати інші передбачені цим Кодексом форми митного контролю.

Відповідно до пункту 2 частини першої статті 58 МК України метод визначення митної вартості за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, застосовується у разі, якщо: щодо продажу оцінюваних товарів або їх ціни відсутні будь-які умови або застереження, які унеможливлюють визначення вартості цих товарів.

Метод визначення митної вартості товарів за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються, не застосовується, якщо використані декларантом або уповноваженою ним особою відомості не підтверджені документально або не визначені кількісно і достовірні та/або відсутня хоча б одна із складових митної вартості, яка є обов`язковою при її обчисленні (частина друга статті 58 МК України).

У разі якщо митна вартість не може бути визначена за основним методом, застосовуються другорядні методи, зазначені у пункті 2 частини першої статті 57 цього Кодексу (частина третя статті 58 МК України).

Частиною дванадцятою статті 58 МК України передбачено, що той факт, що продавець і покупець пов`язані між собою особи, сам по собі не може бути підставою для розгляду вартості операції як неприйнятної. У таких випадках необхідно розглянути обставини продажу та прийняти вартість операції за умови, що взаємовідносини покупця і продавця не вплинули на ціну оцінюваних товарів.

За наявності достатніх підстав вважати, що відносини, зазначені у частині дванадцятій цієї статті, вплинули на ціну оцінюваних товарів, митний орган повинен надати декларанту або уповноваженій ним особі свої письмові обґрунтування, що такий вплив мав місце (частина тринадцята статті 58 МК України).

У разі відсутності обґрунтувань з боку митного органу необхідно вважати, що взаємовідносини, зазначені у частині дванадцятій цієї статті, не вплинули на ціну оцінюваних товарів (частина чотирнадцята статті 58 МК України).

Декларант має право відповіді та доказу відсутності впливу взаємозв`язку продавця і покупця на ціну, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за оцінювані товари (частина п`ятнадцята статті 58 МК України).

Згідно з частиною вісімнадцятою статті 58 МК України при продажу товарів між пов`язаними особами вартість операції береться за основу для визначення митної вартості оцінюваних товарів за першим методом, якщо декларант покаже, що така вартість є близькою до вартості однієї з нижчезазначених операцій, яка здійснювалася одночасно або майже одночасно з операцією з оцінюваними товарами:

1) вартості операції при продажу непов`язаним покупцям ідентичних або подібних (аналогічних) товарів для експорту в Україну;

2) митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, визначеної згідно з положеннями статті 62 цього Кодексу;

3) митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, визначеної згідно з положеннями статті 63 цього Кодексу.

У разі здійснення вищезазначених порівнянь враховується наявна у митного органу або подана декларантом чи уповноваженою ним особою інформація щодо різниці в комерційних рівнях продажу, кількісних показниках, елементах і витратах, зазначених у частині десятій цієї статті, та витратах, які понесені продавцем при продажу, коли продавець і покупець не пов`язані між собою, і не понесені продавцем при продажу, коли продавець і покупець пов`язані між собою (частина дев`ятнадцята статті 58 МК України).

Позиція Верховного Суду

Основним методом визначення митної вартості товарів є метод - за ціною договору.

Обов`язок доведення митної ціни товару лежить на позивачу. При цьому митний орган у випадку наявності обґрунтованих сумнівів у достовірності поданих декларантом відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, яка була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, може витребувати додаткові документи.

Наявність обґрунтованих сумнівів у правильності зазначеної декларантом митної вартості товарів є імперативною умовою, оскільки з цією обставиною закон пов`язує можливість витребовування додаткових документів у декларанта та надає митниці право вчиняти наступні дії, спрямовані на визначення дійсної митної вартості товарів.

Сумніви митниці є обґрунтованими, якщо надані декларантом документи містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Суд апеляційної інстанції установив, що з документів, наданих відповідачем, не вбачається розбіжностей, які б могли вплинути на митну вартість або ознак підробки, що б могли надати митному органу підстави для висновку про невірне визначення позивачем митної вартості.

Митний орган зобов`язаний зазначити конкретні обставини, які викликали відповідні сумніви, причини неможливості їх перевірки на підставі наданих декларантом документів, а також обґрунтувати необхідність перевірки сумнівних відомостей та зазначити документи, надання яких може усунути сумніви у їх достовірності.

За наявності достатніх підстав вважати, що відносини між пов`язаними особами вплинули на ціну оцінюваних товарів, митний орган повинен надати декларанту або уповноваженій ним особі свої письмові обґрунтування, що такий вплив мав місце.

За наслідком дослідження оскаржуваного рішення, суд апеляційної інстанції установив, що ним не визначено встановлення під час митного оформлення розбіжностей в наданих позивачем документах на підтвердження митної вартості та не конкретизовано яким саме чином зв`язок між позивачем та продавцем товару вплинув на визначення митної вартості.

Необхідність витребування додаткових документів передусім є способом упевнитися у тому, що декларант правильно визначив митну вартість.

Досліджуючи надані позивачем документи, суди попередніх інстанцій дійшли висновку, що контрактом №089LS-02/554 від 1 серпня 2015 року між "METINVEST INTERNATIONAL SA" та ПРАТ "МК "Азовсталь" з додатковими угодами № 3 від 4 липня 2016 року, № 4 від 27 грудня 2016 року, № 8 від 18 грудня 2018 року та Специфікацією № 8 від 7 січня 2019 року; рахунком-фактурою (інвойсом) № 119724 від 10 вересня 2019 року, чітко зазначена ціна 32.71 Евро/кг, за якою "METINVEST INTERNATIONAL SA" продав ПРАТ "МК "Азовсталь" товар фероніобій.

Суди попередніх інстанцій дослідили надані декларантом митному органу підтверджуючі документи, що "CBMM Euro BV" продає "METINVEST INTERNATIONAL SA" товар фероніобій за ціною 30,30 Евро/кг, а саме:

- контракт №СВ/МІ-1 від 1 серпня 2015 року між "CBMM Euro BV" та "METINVEST INTERNATIONAL SA";

- контракт №20160331 від 31 березня 2016 року між "CBMM Euro BV" та "METINVEST INTERNATIONAL SA", специфікація №8 до Договору №20160331 від 31 березня 2016 року. Контракт №20160331 від 31 березня 2016 року між "CBMM Euro BV" та "METINVEST INTERNATIONAL SA" це діючий контракт, на підставі якого згідно специфікації № 8 до Договору №20160331 від 31 березня 2016 року була здійснена поставка фероніобію від "CBMM Euro BV" "METINVEST INTERNATIONAL SA" за ціною 30,30 євро/кг Nb, який в свою чергу, "METINVEST INTERNATIONAL SA" поставив ПРАТ "МК "Азовсталь" за ціною 32,71 вартості спірної продукції.

- розрахунок вартості товару (калькуляція) Metinvest international SA від 29.01.2019 (закупка ніобію 30,30 євро, витрати і маржа 2,41 євро, загальна вартість 32,71 євро);

- рахунок-фактура (інвойс) № 119724 від 10 вересня 2019 року.

Судами попередніх інстанцій допущено технічну помилку при зазначені номеру специфікації до Договору №20160331 від 31 березня 2016 року, помилково зазначено №8 замість правильного №16, проте зазначена помилка не впливає на правильність встановлення фактичних обставин, оскільки зміст специфікації №16 відповідає змісту встановлених судами обставин. На правильність встановлення обставин у справі зазначена описка не впливає.

За висновком суду апеляційної інстанції, зазначені документи в повній мірі належним чином підтверджували вартість операції при продажу покупцем (у даному випадку "CBMM Euro BV") товарів для експорту в Україну "METINVEST INTERNATIONAL SA" за ціною 30,3 євро/ кг Nb і підтверджують відсутність впливу існуючого взаємозв`язку між продавцем ("METINVEST INTERNATIONAL SA") та покупцем (ПРАТ "МК "АЗОВСТАЛЬ") на заявлену декларантом митну вартість.

Колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції та зазначає, що відповідач на виконання вимог діючого митного законодавства не надав обґрунтованих підстав вважати, що існуючий взаємозв`язок між продавцем і покупцем вплинув на заявлену декларантом митну вартість.

З урахуванням вимог частин тринадцятої - п`ятнадцятої статті 58 МК України вважається, що взаємовідносини, зазначені у частині дванадцятій цієї статті, не вплинули на ціну оцінюваних товарів.

Підстава для незастосування основного методу визначення митної вартості товару передбачена частиною другою статті 58 МК України, відповідно до якої метод визначення митної вартості товарів за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються, не застосовується, якщо використані декларантом або уповноваженою ним особою відомості не підтверджені документально або не визначені кількісно і достовірні та/або відсутня хоча б одна із складових митної вартості, яка є обов`язковою при її обчисленні. В даному випадку, в наявності у відповідача були всі необхідні документи, які підтверджували митну вартість товару, кількісні і якісні його характеристики, а відтак митний орган не мав права застосовувати інший, окрім першого, метод для визначення митної вартості товару.

Під час касаційного перегляду знайшли своє підтвердження висновки суду апеляційної інстанції про те, що в прийнятих відповідачем рішеннях відсутнє обґрунтування причин, через які заявлену декларантом митну вартість не може бути визнано.

Доводи скаржника, викладені в касаційній скарзі, є безпідставними та спростовуються матеріалами справи, а суд апеляційної інстанції правильно застосував норми матеріального права до встановлених у справі обставин, з огляду на що підстави для скасування рішень судів попередніх інстанцій відсутні.

Суд касаційної інстанції залишає касаційну скаргу без задоволення, а судові рішення - без змін, якщо рішення, переглянуте в передбачених статтею 341 цього Кодексу межах, ухвалено з додержанням норм матеріального і процесуального права (частина перша статті 350 КАС України).

Керуючись статтями 341, 343, 349, 350, 355, 356, 359 Кодексу адміністративного судочинства України, Суд

ПОСТАНОВИВ:

Касаційну скаргу Азовської митниці Держмитслужби залишити без задоволення.

Постанову Першого апеляційного адміністративного суду від 13 січня 2021 року у справі № 200/6521/20-а залишити без змін.

Постанова суду касаційної інстанції набирає законної сили з моменту її прийняття, є остаточною і оскарженню не підлягає.

Головуючий Р. Ф. Ханова

Судді: С. С. Пасічник

В. П. Юрченко