Справа № 420/9155/21
Суддя: Потоцька Н.В.
Дата ухвалення: 2021-07-13 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 420/9155/21
У Х В А Л А

13 липня 2021 року м. Одеса

Одеський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Потоцької Н.В.

розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження (у письмовому провадженні) заяву позивача за вхід. №ЕП/18775/21/21 від 12.07.2021 року про визнання поважними причин пропуску строку звернення до суду,

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Одеського окружного адміністративного суду перебуває адміністративна справа за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Одеській області, Пенсійного фонду України в якому позивач просить:

визнати протиправними дії Головного управління Пенсійного фонду України в Одеській області щодо зменшення відсоткового значення розміру пенсії ОСОБА_1 під час її перерахунку з 01.01.2018 року з 80% до 70% сум грошового забезпечення;

зобов`язати Головне управління Пенсійного фонду України в Одеській області здійснити з 01.01.2018 року перерахунок пенсії ОСОБА_1 , виходячи з відсоткового значення розміру пенсії 80% сум грошового забезпечення та здійснити виплату з урахуванням раніше виплачених сум;

визнати протиправними дії Головного управління Пенсійного фонду України в Одеській області щодо зменшення розміру пенсії ОСОБА_1 за рахунок виплати з 05.03.2019 року до 31.12.2019 року - 75% суми підвищення пенсії, визначеного станом на 01.03.2018 року;

зобов`язати Головне управління Пенсійного фонду України в Одеській області здійснити перерахунок та виплату пенсії ОСОБА_1 з 05 березня 2019 року з урахуванням 100% суми підвищення пенсії, визначеного станом на 01 березня 2018 року, з урахуванням раніше виплачених сум;

визнати протиправними дії Головного управління Пенсійного фонду України в Одеській області щодо відмови у здійсненні перерахунку на підставі оновленої довідки про розмір грошового забезпечення, виданої Управлінням Служби безпеки України в Одеській області від 14.04.2021 року № 561 з 01.04.2019 року без обмеження її максимальним розміром, виходячи з відсоткового значення розміру пенсії 80% сум грошового забезпечення;

зобов`язати Головне управління Пенсійного фонду України в Одеській області здійснити перерахунок та виплату пенсії ОСОБА_1 на підставі оновленої довідки про розмір грошового забезпечення, виданої Управлінням Служби безпеки України в Одеській області від 14.04.2021 року №561 з 01.04.2019 року без обмеження її максимальним розміром, виходячи з відсоткового значення розміру пенсії 80% сум грошового забезпечення.

Ухвалою суду від 03.06.2021 р. відкрито провадження по справі в порядку спрощеного позовного провадження (відповідно до ст. 262 КАСУ) без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами.

Ухвалою суду від 03.06.2021 року залучено до участі у справі другого відповідача Пенсійний фонд України.

Ухвалою суду від 05.07.2021 року позов залишено без руху з зв`язку з пропуском строку звернення до суду.

12.07.2021 року за вхід. №ЕП/18775/21 надійшла заява про поновлення строку звернення до суду, в якій зокрема зазначено, що обов`язок пенсійного фонду щодо перерахунку пенсії з 01.04.2019 року визначений рішенням Верховного Суду у зразковій справі №160/8324/19.

Отже, поведінка позивача щодо захисту його права на соціальний захист була активною.

Щодо другої позовної вимоги щодо зменшення з 05.03.2019 по 31.12.2019 розміру пенсії за рахунок виплати її в розмірі 75 відсотків суми підвищення пенсії.

Позивач є пенсіонером, особою з інвалідністю внаслідок війни, через свій вік, стан здоров`я та наявність певних хронічних захворювань протягом пандемії внаслідок коронавірусної хвороби (СОVID-19), введення в державі відповідних протиепідемічних обмежувальних заходів він має вживати додаткових заходів щодо збереження власного життя та здоров`я, обмежуючи спілкування з оточуючими та пересування містом, що за умов протиправних дій чи бездіяльності відповідних органів державного управління не сприяє захисту прав та інтересів позивача.

Розглядаючи заяву позивача за вхід. №ЕП/18775/21/21 від 12.07.2021 року про визнання поважними причин пропуску строку звернення до суду, суд виходить з наступного.

В нормах КАС України, що набрали чинності 15 грудня 2017 року, вперше закріплено, зокрема, такі нові юридичні категорії, як «типова справа» і «зразкова справа», а також особливості провадження у типових та зразкових справах. Термін «зразкова адміністративна справа» є новелою КАС України.

Типові адміністративні справи адміністративні справи, відповідачем у яких є один і той самий суб`єкт владних повноважень (його відокремлені структурні підрозділи), спір у яких виник з аналогічних підстав, у відносинах, що регулюються одними нормами права, та у яких позивачами заявлено аналогічні вимоги. Верховний Суд розглядає таку категорію справ як суд першої інстанції за поданням одного або декількох адміністративних судів, у провадженні якого перебувають типові адміністративні справи, кількість яких визначає доцільність ухвалення зразкового рішення.

В основу механізму зразкових та типових справ в адміністративному судочинстві покладено інститут пілотних рішень, які виносить Європейський суд з прав людини.

За своєю сутністю пілотні рішення Європейського суду з прав людини являють собою вказівки державним органам на існування системної проблеми, яка стосується великої кількості осіб, та рекомендації щодо усунення виявлених порушень. Шляхом впровадження інституту пілотних рішень було розв`язано одразу два завдання: по-перше, впроваджено інститут, спрямований на вирішення багаторазово повторюваних проблем; по-друге, даний механізм сприяв вирішенню справ, що випливають зі стійкого системного неправильного функціонування адміністративних і правозастосовних органів правової системи держави.

Ведення таких понять, як типова та зразкова справи, є важливим кроком для впровадження судового прецеденту в Україні. Сам факт визнання за Верховним Судом права на створення судового прецеденту є кроком вперед на шляху розвитку України як соціальної, правової держави насамперед тому, що відбувається зміна сприйняття права та судової практики у суспільстві. Судові рішення у зразкових справах набувають ознаки реального носія об`єктивної інформації та джерела права.

Як встановлено судом, ухвалою Житомирського окружного адміністративного суду від 18.12.2018 року адміністративну справу №240/5401/18 передано на розгляд до Верховного Суду разом із поданням про розгляд даної справи Верховним Судом як судом першої інстанції в порядку статті 290 КАС України.

Верховний Суд ухвалою від 10.01.2019 року відкрив провадження у зразковій адміністративній справі № 240/5401/18.

04.02.2019 року Верховним Судом прийнято рішення у зразковій справі, яким визнано протиправними дії Головного управління Пенсійного фонду України в Житомирській області щодо зменшення відсоткового значення розміру пенсії з 83% до 70% сум грошового забезпечення.

Зобов`язано Головне управління Пенсійного фонду України в Житомирській області (вул. О. Ольжича, 7, м. Житомир, 10003, ) здійснити з 1 січня 2018 року перерахунок пенсії ОСОБА_2 (АДРЕСА_1, 10004, РНОКПП: НОМЕР_1 ) відповідно до статті 63 Закону України «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служб, та деяких інших осіб», у порядку і розмірах визначених постановою Кабінету Міністрів України від 21 лютого 2018 року №103 «Про перерахунок пенсій особам, які звільнені з військової служби, та деяким іншим категоріям осіб», виходячи з відсоткового значення розміру пенсії 83% сум грошового забезпечення, та здійснити виплату з урахуванням виплачених сум.

Постановою Великої Палати Верховного Суду від 16.10.2019 року вказане рішення залишено без змін.

Постанова ВП ВС оприлюднена в Єдиному державному реєстрі судових рішень 25.10.2019 року.

Відтак, з 26.10.2019 року зазначена постанова ВП ВС набула ознаки реального носія об`єктивної інформації та джерела права. Отже, шестимісячний строк звернення до суду обчислюється з 27.10.2019 року та спливає 28.04.2020 року.

Ухвалою ВС КАС від 23.05.2019 року відкрито провадження у зразковій справі №160/3586/19 щодо зменшенні розміру пенсії за рахунок виплати з 05 березня 2019 року по 31 грудня 2019 року - 75 відсотків суми підвищення пенсії, визначеного станом на 01 березня 2018 року.

06.08.2019 року ВС КАС прийнято рішення у вказаній справі, яким визнано протиправними дії Головного управління Пенсійного фонду України в Дніпропетровській області щодо зменшення розміру пенсії ОСОБА_1 за рахунок виплати з 05 березня 2019 року 75 відсотків суми підвищення пенсії, визначеного станом на 01 березня 2018 року.

Зобов`язано Головне управління Пенсійного фонду України в Дніпропетровській області провести перерахунок та виплату пенсії (із врахуванням раніше виплачених сум) ОСОБА_1 з 05 березня 2019 року з урахуванням 100 відсотків суми підвищення пенсії, визначеного станом на 01 березня 2018 року.

11.03.2020 року постановою Великої Палати Верховного Суду вказане рішення залишено без змін. Постанова оприлюднена в Єдиному державному реєстрі судових рішень 07.04.2020 року.

Відтак, з 08.04.2020 року зазначена постанова ВП ВС набула ознаки реального носія об`єктивної інформації та джерела права.

ОСОБА_1 звернувся до ГУ ПФУ в Одеській області із заявою про перерахунок та виплату пенсії (із врахуванням раніше виплачених сум) з 05 березня 2019 року з урахуванням 100 відсотків суми підвищення пенсії, визначеного станом на 01 березня 2018 року 07.05.2021 року, зі спливом більш ніж 13 місяців.

Розглянувши заяву представника позивача, суд дійшов висновку про визнання поважними причин пропуску строку з наступних підстав.

Постановою Кабінету Міністрів України від 22 липня 2020 р. №641 «Про встановлення карантину та запровадження посилених протиепідемічних заходів на території із значним поширенням гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2» визначено:

« 2. Залежно від епідемічної ситуації в регіоні або районі чи місті обласного значення (далі - окремі адміністративно-територіальні одиниці регіону) встановлюється зелений, жовтий, помаранчевий або червоний рівень епідемічної небезпеки поширення COVID-19 (далі - рівень епідемічної небезпеки).

3. Рівень епідемічної небезпеки встановлюється за результатом оцінки епідемічних показників та визначається рішенням Державної комісії з питань техногенно-екологічної безпеки та надзвичайних ситуацій, яке розміщується на офіційному інформаційному порталі Кабінету Міністрів України (за посиланням http://covid19.gov.ua).

4. Жовтий, помаранчевий або червоний рівень епідемічної небезпеки встановлюється на території регіону, в якому наявне значне поширення COVID-19.

Рівень епідемічної небезпеки може змінюватися для всієї території регіону або території окремих адміністративно-територіальних одиниць регіону.

В регіоні, щодо якого відсутнє рішення Державної комісії з питань техногенно-екологічної безпеки та надзвичайних ситуацій про встановлення рівня епідемічної небезпеки, застосовуються протиепідемічні заходи, передбачені для зеленого рівня епідемічної небезпеки…

6. Державна комісія з питань техногенно-екологічної безпеки та надзвичайних ситуацій раз на сім днів приймає рішення про встановлення на території регіону або окремих адміністративно-територіальних одиниць регіону рівня епідемічної небезпеки жовтий, помаранчевий або червоний.

Рішення про послаблення червоного, помаранчевого та жовтого рівня епідемічної небезпеки не може бути переглянуто раніше ніж через 14 днів з дня встановлення такого рівня епідемічної небезпеки».

Протоколом №35 позачергового засідання Державної комісії з питань техногенно-екологічної безпеки та надзвичайних ситуацій від 9 жовтня 2020 року визначено:

« 2. Встановити з 00 годин 00 хвилин 12 жовтня 2020 р. «помаранчевий» рівень епідемічної небезпеки поширення СОVID-19 у, зокрема, Одеській області - у містах Одесі, Біляївці, Ізмаїлі, Чорноморську, Теплодарі та у Березівському, Овідіопольському, Подільскому, Татарбунарському районах».

Протоколом №37 позачергового засідання Державної комісії з питань техногенно-екологічної безпеки та надзвичайних ситуацій від 15 жовтня 2020 року визначено:

« 2. Встановити з 00 годин 00 хвилин 19 жовтня 2020 р. «помаранчевий» рівень епідемічної небезпеки поширення СОVID-19 у, зокрема, Одеській області ? у мм. Одесі, Балті, Білгороді-Дністровському, Ізмаїлі, Чорноморську, Подільську, Теплодарі, Южному і в Ананьївському, Арцизькому, Балтському, Березівському, Білгород-Дністровському, Біляївському, Белградському, Великомихайлівському, Захарівському, Іванівському, Ізмаїльському, Кілійському, Кодимському, Лиманському, Любашівському, Миколаївському, Овідіопольському, Окнянському, Подільському, Ренійському, Роздільнянському, Савранському, Саратському, Тарутинському, Ширяївському районах».

Протоколом №39 позачергового засідання Державної комісії з питань техногенно-екологічної безпеки та надзвичайних ситуацій від 23 жовтня 2020 року визначено:

« 2. Встановити з 00 годин 00 хвилин 26 жовтня 2020 р. «помаранчевий» рівень епідемічної небезпеки поширення СОVID-19 у, зокрема, Одеській області ? у мм. Одесі, Балті, Білгород-Дністровському, Чорноморську, Подільську, Южному та в Ананьївському, Арцизькому, Білгород-Дністровському, Біляївському, Белградському, Великомихайлівському, Захарівському, Ізмаїльському, Кілійському, Кодимському, Лиманському, Любашівському, Миколаївському, Окнянському, Ренійському, Роздільнянському, Саратському, Тарутинському, Ширяївському районах».

Протоколом №40 позачергового засідання Державної комісії з питань техногенно-екологічної безпеки та надзвичайних ситуацій від 30 жовтня 2020 року визначено:

« 2. Встановити з 00 годин 00 хвилин 02 листопада 2020 р. «помаранчевий» рівень епідемічної небезпеки поширення СОVID-19 у, зокрема, в Одеській області ? у мм. Одесі, Балті, Білгороді-Дністровському, Чорноморську, Подільську, Южному та в Ананьївському, Арцизькому, Білгород-Дністровському, Біляївському, Белградському, Великомихайлівському, Захарівському, Ізмаїльському, Кілійському, Кодимському, Любашівському, Миколаївському, Окнянському, Ренійському, Роздільнянському, Тарутинському, Ширяївському районах».

Протоколом №41 позачергового засідання Державної комісії з питань техногенно-екологічної безпеки та надзвичайних ситуацій від 06 листопада 2020 року визначено, що на решті території, на якій не встановлено «червоний» рівень епідемічної небезпеки поширення СОVID-19:

« 2. Відповідно до пункту 16 постанови Кабінету Міністрів України від 22 липня 2020 р. № 641 Про встановлення карантину та запровадження посилених протиепідемічних заходів на території із значним поширенням гострої респіраторної хвороби СОVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-СоV-2 на решті адміністративно-територіальних одиницях України визначити з 00 години 00 хвилин 9 листопада 2020 р. помаранчевий рівень епідемічної небезпеки поширення СОVID-19».

09.03.2020 року Кабінетом Міністрів України прийнята постанова №1236 «Про встановлення карантину та запровадження обмежувальних протиепідемічних заходів з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2», якою продовжено дію карантину та запроваджено перелік обмежувальних протиепідемічних заходів на території України на період дії карантину.

Частиною 1 протоколу позачергового засідання Державної комісії з питань техногенно-екологічної безпеки та надзвичайних ситуацій № 11 від 20.03.2021 року, за результатами доповіді заступника Міністра охорони здоров`я, головного державного санітарного лікаря України Ляшка В.К. та з урахуванням обговорення, Державна комісія вирішила:

відповідно до пункту 34 постанови Кабінету Міністрів України від 9 грудня 2020 р. №1236,встановити з 00 год. 00 хв. 23 березня 2021 р. червоний рівень епідемічної небезпеки поширення гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2 на території м. Києва та Одеської області;

застосувати на території м. Києва та Одеської області обмежувальні протиепідемічні заходи, передбачені для червоного рівня епідемічної небезпеки.

Частиною 1 протоколу позачергового засідання Державної комісії з питань техногенно-екологічної безпеки та надзвичайних ситуацій № 22 від 24.04.2021 року, за результатами доповіді заступника Міністра охорони здоров`я, головного державного санітарного лікаря України Ляшка В.К. та з урахуванням обговорення, Державна комісія вирішила:

скасувати з 00 год. 00 хв. 25 квітня 2021 р. червоний рівень епідемічної небезпеки поширення на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2, в Одеській області.

Добросовісність це певний стандарт поведінки, що характеризується чесністю, відкритістю і повагою інтересів іншої сторони.

Доктрина venire contra factum proprium (заборони суперечливої поведінки), базується на римській максимі «non concedit venire contra factum proprium» (ніхто не може діяти всупереч своїй попередній поведінці). В основі доктрини venire contra factum proprium принцип добросовісності.

Окремо суд зазначає, що ОСОБА_1 народився ІНФОРМАЦІЯ_1 , станом на 2020 рік йому було 65 роки, отже він перебував у зоні ризику.

Підсумовуючи вказане, Позивач вживав усіх можливих заходів в умовах, що склалися на території України у зв`язку з встановленням карантину та запровадження посилених протиепідемічних заходів на територіях із значним поширенням гострої респіраторної хвороби СОVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-СоV-2 та на переконання суду, в даній справі діяв послідовно та добросовісно.

Законні очікування є одним із проявів справедливості у праві й передбачають юридичну визначеність правового регулювання щодо суб`єктів права. В аспекті статті 8 Конституції України юридична визначеність означає несуперечливість такого регулювання та недопустимість його зміни з порушенням засадничих принципів права.

Разом з цим, суд зазначає наступне.

Відповідно до статті 29 Закону України Про захист населення від інфекційних хвороб з метою запобігання поширенню на території України коронавірусу COVID-19 та з урахуванням рішення Державної комісії з питань техногенно-екологічної безпеки та надзвичайних ситуацій від 10 березня 2020 р. постановою КМУ від 11 березня 2020 р. №211 Про запобігання поширенню на території України коронавірусу COVID-19 установлено з 12 березня до 3 квітня 2020 р. на усій території України карантин.

Законом України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)» №540-IX від 30.03.2020 року розділ VI "Прикінцеві положення" доповнено пунктом 3 такого змісту:

« 3. Під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені статтями 47, 79, 80, 114, 122, 162, 163, 164, 165, 169, 177, 193, 261, 295, 304, 309, 329, 338, 342, 363 цього Кодексу, а також інші процесуальні строки щодо зміни предмета або підстави позову, збільшення або зменшення розміру позовних вимог, подання доказів, витребування доказів, забезпечення доказів, а також строки звернення до адміністративного суду, подання відзиву та відповіді на відзив, заперечення, пояснень третьої особи щодо позову або відзиву, залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви, пред`явлення зустрічного позову, розгляду адміністративної справи, апеляційного оскарження, розгляду апеляційної скарги, касаційного оскарження, розгляду касаційної скарги, подання заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами продовжуються на строк дії такого карантину.

Строк, який встановлює суд у своєму рішенні, не може бути меншим, ніж строк дії карантину, пов`язаного із запобіганням поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19)».

18.06.2020 року Верховна Рада України прийняла Закон України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо перебігу процесуальних строків під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19)».

16.07.2020 року Закон № 731-IX опубліковано в газеті "Голос України".

Закон № 731-IX набрав чинності з дня, наступного за днем його опублікування.

Відповідно до п. 2 Прикінцевих та перехідних положень Закону №731-IX, процесуальні строки, які були продовжені відповідно до пункту 4 розділу X "Прикінцеві положення" Господарського процесуального кодексу України, пункту 3 розділу XII "Прикінцеві положення" Цивільного процесуального кодексу України, пункту 3 розділу VI "Прикінцеві положення" Кодексу адміністративного судочинства України в редакції Закону України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)" № 540-IX від 30 березня 2020 року, закінчуються через 20 днів після набрання чинності цим Законом. Протягом цього 20-денного строку учасники справи та особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цими кодексами), мають право на продовження процесуальних строків з підстав, встановлених цим Законом.

Тобто, строки встановлені до закінчення карантину закінчуються через 20 днів після набрання чинності Закону №731-IX, тобто 06.08.2020 року.

Відтак, шестимісячний строк звернення до суду з 06.08.2020 року сплив 07.02.2021 року. Позивач звернувся до пенсійного органу 07.05.2021 року, оскільки у зв`язку з запровадженими карантинними обмеженнями, звернення був позбавлений можливості своєчасного звернення для захисту своїх порушених прав.

Відповідно до ст.6 Конвенції кожній фізичній або юридичній особі гарантовано право на розгляд судом протягом розумного строку цивільної, кримінальної, адміністративної або господарської справи, а також справи про адміністративне правопорушення, у якій вона є стороною.

У такий спосіб здійснюється «право на суд», яке відповідно до практики ЄСПЛ включає не тільки право ініціювати провадження, але й право отримати «вирішення» спору судом (рішення у справі «Кутіч проти Хорватії», заява №48778/99).

Україна як учасниця конвенції повинна створювати умови для забезпечення доступності правосуддя як загальновизнаного міжнародного стандарту справедливого судочинства.

Рішеннями ЄСПЛ визначено, що право на доступ до суду має «застосовуватися на практиці і бути ефективним» (рішення у справі «Белле проти Франції»). Для того щоб право на доступ було ефективним, особа «повинна мати реальну можливість оскаржити дію, що порушує її права» (рішення у справах «Белле проти Франції» від 4.12.95 та «Нун`єш Діаш проти Португалії» від 10.04.2003).

Суворе трактування національним законодавством процесуального правила (надмірний формалізм) може позбавити заявників права звертатися до суду (рішення ЄСПЛ від 28.10.98 у справі «Перес де Рада Каванил`єс проти Іспанії»).

Не заперечуючи наявності дискреційних повноважень у національних судів щодо вирішення питання про поновлення строку на звернення до суду, ЄСПЛ підкреслює, що останні повинні визначити, чи виправдовують підстави для подібного продовження строків втручання у принцип res judicata, особливо коли національне законодавство не обмежує межі розсуду суду ні в тривалості, ні в підставах для визначеності подовжених строків (справа Безруков проти Росії, п. 34).

Зі змісту положень КАС України вбачається, що у ньому не визначено граничні межі, у яких адміністративні суди можуть приймати рішення про поновлення строку звернення до суду. Не містить КАС України й конкретних підстав та критеріїв, за якими можливо оцінити поважність причин пропуску відповідного строку

Отже, суд дійшов висновку про визнання поважними причин пропуску строку звернення до суду.

Керуючись ст.ст. 2-9, 122, 123, 242, 256, 294 КАС України, суд

УХВАЛИВ:

Заяву позивача за вхід. №ЕП/18775/21/21 від 12.07.2021 року про визнання поважними причин пропуску строку звернення до суду задовольнити повністю.

Визнати поважними причини пропуску строку звернення до суду ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Одеській області, Пенсійного фонду України про визнання протиправними дій та зобов`язання вчинити дії.

Ухвала окремо від рішення по справі оскарженню не підлягає.

Ухвала, постановлена судом поза межами судового засідання, під час розгляду справи в письмовому провадженні, набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Головуючий суддя Потоцька Н.В.