Справа № 127/3166/21
Суддя: Смілянець Е. С.
Дата ухвалення: 2021-07-08 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 127/3166/21

Головуючий у 1-й інстанції: Гуменюк К.П.

Суддя-доповідач: Смілянець Е. С.

08 липня 2021 року

м. Вінниця

Сьомий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

головуючого судді: Смілянця Е. С.

суддів: Капустинського М.М. Сапальової Т.В.

за участю:

секретаря судового засідання: Григорук В.С.,

позивача: ОСОБА_1 ,

представника позивача: Федорова Ю.А.

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційні скарги Подільської митниці Держмитслужби, ОСОБА_1 на рішення Вінницького міського суду Вінницької області від 24 березня 2021 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Подільської митниці Держмитслужби про скасування постанови про порушення митних правил,

В С Т А Н О В И В :

в лютому 2021 року позивач, ОСОБА_1 , звернувся в суд із позовом до Подільської митниці Держмитслужби про скасування постанови Подільської митниці Держмитслужби від 26 січня 2021 року в справі про порушення митних правил № 0598/40100/2020 відносно ОСОБА_1 за статтею 485 МК України, закриття провадження по справі.

Вінницький міський суд Вінницької області рішенням від 24.03.2021 позов задовольнив частково. Постанову Подільської митниці Держмитслужби від 26 січня 2021 року в справі про порушення митних правил № 0598/40100/2020 відносно ОСОБА_1 за статтею 485 МК України скасував, а справу про притягнення ОСОБА_1 до відповідальності за ст. 485 Митного кодексу України надіслати на новий розгляд до Подільської митниці Держмитслужби. В задоволенні інших вимог позову відмовив.

Не погоджуючись з рішенням суду, відповідач подав апеляційну скаргу, в якій посилаючись на порушення судом норм матеріального та процесуального права просить скасувати рішення суду першої інстанції та ухвалити нове рішення, яким у задоволені позовних вимог відмовити.

Аргументами на підтвердження вимог скарги зазначає, що декларант ТОВ «МАК» вчинив протиправні дії, спрямовані на неправомірне зменшення розміру митних платежів, шляхом заявлення в митній декларації неправдивих відомостей, щодо країни походження товарів № 1 та № 3 у митній декларації № UA401020/2020/061004 від 09 грудня 2020 року, що призвело до неправомірного зменшення розміру митних платежів, чим вчинив порушення митних правил передбачених ст. 485 МК України.

Не погоджуючись з рішенням суду, позивач подав апеляційну скаргу, в якій посилаючись на порушення судом норм матеріального права просить скасувати рішення суду першої інстанції та ухвалити нове рішення, яким задовольнити позовні вимоги.

Аргументами на підтвердження вимог скарги зазначає, що оскільки придбаний ним товар (позиції 1, 3) є індійським за країною походження, тобто не мав умислу вчинити передбачене ст. 485 Митного кодексу правопорушення.

В судовому засідання позивач ОСОБА_1 та його представник Федоров Ю.А. заперечували проти задоволення апеляційної скарги відповідача, просили задовольнити скаргу позивача.

Представник відповідача в судове засідання не з`явився про причини неявки суду не повідомив, хоча про час та дату розгляду справи повідомлявся належним чином, що підтверджується матеріалами справи.

Згідно з положеннями ч. 3 ст. 308 Кодексу адміністративного судочинства (далі-КАС України), суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї.

Заслухавши доповідь судді, пояснення представників сторін, які прибули в судове засідання, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга відповідача не підлягає задоволенню, а скарга позивача підлягає задоволенню з огляду на наступне.

Судом першої інстанції встановлено та підтверджується матеріалами справи, що постановою в справі про порушення митних правил № 0598/40100/2020 від 26 січня 2021 року, винесеної в.о. начальника Подільської митниці Держмитслужби Гарванко С.Ю., позивача ОСОБА_1 визнано винним у вчиненні порушення митних правил, передбачених ст. 485 МК України та накладено адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі 300 відсотків несплаченої суми митних платежів, що становить 511 001 грн. 52 коп. (а.с. 6-10).

Дана постанова мотивована тим, що 10 грудня 2020 року старшим державним інспектором відділу митного оформлення «Вінниця» митного поста «Вінниця - центральний» Подільської митниці Держмитслужби Солтановим P.Н. складено протокол про порушення митних правил №0598/40100/2020 відносно громадянина України ОСОБА_1 за ст. 485 МК України.

09 грудня 2020 року до відділу митного оформлення «Вінниця» митного поста «Вінниця-центральний» Подільської митниці Держмитслужби за МД типу ІМ 40 №UA401020/2020/061004 до митного оформлення подано товари:

№1. Вироби з чорних металів: болти з шестигранною головкою, оцинковані, DIN933, клас міцності 8.8:М6х20 - 500 кг, М6х14 - 500 кг, М8х20 - 600 кг, М16x80 - 2700 кг, М10x25 - 875 кг, які знаходяться у картонних коробах на 7 палетах Виробник: KG Bearing країна виробництва: IN, торговельна марка нема даних, код товару згідно УКТЗЕД ;

№2. Вироби з чорних металів без різьби: - стопорне кільце (шайба) оксидоване, матеріал сталь пружинна 65 Mn: діаметр 35 mm 15 000 шт., діаметр 42 mm 22 500 шт., діаметр 62 mm 9 000 шт., які знаходяться у картонних коробах на 1 палеті. Виробник: EC International (Nantong) Co., Ltd. країна виробництва: CN, торговельна марка нема даних, код товару згідно УКТЗЕД 73 18210090;

№3. Вироби з чорних металів: гвинти з шестигранним шліцом, сталеві, оцинковані, DIN 912, клас міцності 8.8:М 12x40 9 900 шт., які знаходяться у картонних коробах на палеті, виробник: KG Bearing, країна виробництва: ІN, торговельна марка немає даних, код товару згідно УКТЗЕД . Відправником виступило «EC International (Nantong) Co., Ltd.» (N0.1018 ТАІ PING BEI LU, NANTONG, JIANGSU, CHINA), одержувачем та декларантом виступило ТОВ «МАК» (м. Вінниця, вул. Максимовича, 12, код ЄДРПОУ ) в особі гр. ОСОБА_1 . Згідно гр. 34 МД країна походження товарів № 1,3 зазначено Республіку Індія.

До МД №UA401020/2020/061004 подано також товарно-супровідні документи, а саме: комерційний інвойс №20ЕС-99061 від 02 вересня 2020 року; пакувальний лист; коносамент №EURFL20911893ОDS; СMR № 375993 від 07 грудня 2020 року; специфікація № 1 від 09 липня 2020 року; довідка про транспортні витрати від 25 листопада 2020 року; сертифікат відповідності металургії DIN 933; каталог KG BEARING.

Під час прийняття вказаної митної декларації до митного оформлення спрацювали форми митного контролю, згенеровані АСУР (автоматизована система управління ризиками Держмитслужби) в тому числі під кодами 109-4 та 110-4 (щодо перевірки правильності визначення країни походження товарів № 1 та № 3, а також витребування документів, які підтверджують країну походження товарів, та необхідність звернути увагу на опис та експортера-виробника товару та країну походження товару. Можливо на такий товар встановлено антидемпінгове чи спеціальне мито, перевірити правильність визначення країни походження та наявність у графі 44 МД сертифіката про походження товару).

Під час перевірки поданих до митного оформлення МД та товаросупровідних документів встановлено, що у гр. 44 МД відсутні відомості про сертифікат про походження товару.

Згідно п. 3 ст. 44 МК України під час переміщення товарів через митний кордон України країна походження товару обов`язково заявляється (декларується) митному органу шляхом зазначення в митній декларації назви країни походження товару та відомостей про сертифікат про походження товару: 1) на товари, до яких застосовуються преференційні ставки ввізного мита, встановлені Митним тарифом України; 2) на товари, щодо ввезення яких в Україну застосовуються кількісні обмеження (квоти) або заходи, вжиті органами державного регулювання зовнішньоекономічної діяльності в межах повноважень, визначених законами України «Про захист національного товаровиробника від демпінгового імпорту», «Про захист національного товаровиробника від субсидованого імпорту», «Про застосування спеціальних заходів щодо імпорту в Україну», «Про зовнішньоекономічну діяльність»; 3) якщо це передбачено законами України та міжнародними договорами України, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.

Згідно Законом України «Про Митний тариф України» на товари під кодами згідно УКТЗЕД , походженням з Китаю застосовується антидемпінгове мито в розмірі 67.4 % (Повідомлення Міжвідомчої комісії з міжнародної торгівлі від 26 вересня 2020 року №АД-465/2020/4411-03 «Про застосування остаточних антидемпінгових заходів щодо імпорту в Україну сталевих кріплень походженням з Китайської Народної Республіки» - Імпорт на митну територію України товару, що є об`єктом застосування остаточних антидемпінгових заходів, без сертифіката про походження або інших документів про походження товару, визначених міжнародними угодами про вільну торгівлю, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, та у разі неможливості визначення його походження, здійснюється зі сплатою остаточного антидемпінгового мита за найвищою ставкою).

У гр. 47 до товарів № 1, 3 МД (нарахування мита та митних платежів) декларантом ТОВ «МАК» ОСОБА_1 вказана ставка мита 5 %.

Згідно службової записки управління адміністрування митних платежів, митної вартості та митно-тарифного регулювання Подільської митниці Держмитслужби від 10 грудня 2020 №7.12-15/1719 сума недоборів за товаром №1 складає 154 526 грн. 41 коп., по товару №3 складає 15 807 грн. 43 коп.

Загальна сума недоборів митних платежів 170 333 грн. 84 коп.

Відповідно до ст. 21 МК України, за письмовими зверненнями декларантів або уповноважених ними осіб митні органи приймають попередні рішення щодо застосування окремих положень законодавства України з питань митної справи. Попередні рішення можуть прийматися з питань класифікації товарів (у тому числі комплектних об`єктів, що постачаються в розібраному стані декількома партіями протягом тривалого періоду) згідно з УКТ ЗЕД, визначення країни походження товарів.

Декларант ТОВ «МАК» (код ЄДРПОУ ) ОСОБА_1 , не скористався правом на отримання попереднього рішення митного органу передбаченого ст.ст. 21, 23 МК України.

Згідно ч. 3 ст. 48 МК України, у разі неможливості достовірно встановити країну походження товарів, щодо яких застосовуються особливі види мита (антидемпінгове, компенсаційне, спеціальне або додатковий імпортний збір), такі товари випускаються у вільний обіг на митній території України за умови сплати особливих видів мита.

Згідно ст. 68 МК України, ведення УКТ ЗЕД здійснює центральний орган виконавчої влади, що реалізовує державну політику у сфері державної митної справи, в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до ст. 69 МК України, товари при їх декларуванні підлягають класифікації, тобто у відношенні товарів визначаються коди відповідно до класифікаційних групувань, зазначених в УКТ ЗЕД.

Митні органи здійснюють контроль правильності класифікації товарів, поданих до митного оформлення, згідно з УКТ ЗЕД.

У разі виявлення під час митного оформлення товарів або після нього порушення правил класифікації товарів митний орган має право самостійно класифікувати такі товари.

Рішення митних органів щодо класифікації товарів для митних цілей є обов`язковими. У разі незгоди з рішенням митного органу щодо класифікації товару декларант або уповноважена ним особа має право оскаржити це рішення до органу вищого рівня відповідно до глави 4 МК України або до суду.

Згідно ч. 1 ст. 257 МК України, декларування здійснюється шляхом заявлення за встановленою формою (письмовою, усною, шляхом вчинення дій) точних відомостей про товари, мету їх переміщення через митний кордон України, а також відомостей, необхідних для здійснення їх митного контролю та митного оформлення.

Відповідно до ч. 1 ст. 266 МК України - декларант зобов`язаний: здійснити декларування товарів, транспортних засобів комерційного призначення відповідно до порядку, встановленого Митним кодексом України; на вимогу митного органу пред`явити товари, транспорті засоби комерційного призначення для митного контролю і митного оформлення; надати митному органу передбачені законодавством документа і відомості, необхідні для виконання митних формальностей; у випадках визначених Митним та Податковим кодексам України, сплатити митні платежі або забезпечити їх сплату відповідно до розділу Х МК України.

Також, відповідно до ч. 8 ст. 257 МК України, декларант зобов`язаний вносити до митної декларації відомості про товари, його найменування, кількість, торговельний опис, що дає змогу ідентифікувати та класифікувати товар, а також код товару згідно з УКТ ЗЕД.

У відповідності до ч. 8 ст. 264 МК України, з моменту прийняття митним органом митної декларації вона є документом, що засвідчує факти, які мають юридичне значення, а декларант або уповноважена ним особа несе відповідальність за подання недостовірних відомостей, наведених у цій декларації.

Відповідно до ч. 4 ст. 266 МК України, у разі самостійного декларування товарів, транспортних засобів комерційного призначення декларантом передбачену МК України відповідальність за вчинення порушення митних правил у повному обсязі несе декларант.

Згідно графи № 54 митної декларації №UA401020/2020/061004 09 грудня 2020 року, відповідальною особою за заповнення та надання до митних органів документів, необхідних для митного оформлення товарів, зазначених є декларант, директор ТОВ «МАК» ОСОБА_1 , який відповідно до ч. 4 ст. 266 МК України, несе відповідальність, передбачену МК України, у повному обсязі.

Таким чином, відповідач вважає, що декларант ТОВ «МАК» ОСОБА_1 вчинив протиправні дії, спрямовані на неправомірне зменшення розміру митних платежів, шляхом заявлення в митній декларації неправдивих відомостей щодо країни походження товарів № 1 та № 3 у митній декларації №UA401020/2020/061004 від 09 грудня 2020 року, що призвело до неправомірного зменшення розміру митних платежів, чим вчинив порушення митних правил передбачене ст. 485 МК України.

За наведених вище обставин, оскаржуваною постановою позивача було притягнуто до відповідальність за порушення митних правил, передбачених ст. 485 МК України.

Також, матеріалами справи встановлено, що відповідно до контракту № 20EC-99061, укладеного 09 липня 2020 року між ТОВ «МАК» (адреса: 21036 м. Вінниця, вул. Максимовича, 12) в особі директора ОСОБА_2 , як покупцем та EC Inernational ( ІНФОРМАЦІЯ_1 ) Co, Ltd (адреса: No.1018 Tai Ping Bei Lu, Nantong Jiangsu China, 226014) в особі директора Jehu Zhang, як продавцем, за умовами якого продавець зобов`язується поставити, а покупець сплатити і прийняти товар монтажні деталі: болти, гайки, шайби, саморізи, гвинти і т.п. (виробництво Індія), стопорні кільця (виробництво Китай) згідно зі специфікацією, що є невід`ємною частиною контракту (а.с. 17, 18).

У відповідності до вказаного договору між сторонами досягнуто домовленості, згідно яких продавець поставив, а покупець сплатив за товар, який зобов`язався прийняти згідно інвойсу продавця від 02 вересня 2020 року, а саме:

№1. Вироби з чорних металів: болти з шестигранною головкою, оцинковані, DIN933, клас міцності 8.8:М6х20 - 500 кг, М6х14 - 500 кг, М8х20 - 600 кг, М16x80 - 2700 кг, М10x25 - 875 кг;

№2. Вироби з чорних металів: гвинти з шестигранним шліцом, сталеві, оцинковані, DIN 912, клас міцності 8.8:М 12x40 9 900 шт.;

№3. Вироби з чорних металів без різьби: - стопорне кільце (шайба) оксидоване, матеріал сталь пружинна 65 Mn: діаметр 35 mm 15 000 шт., діаметр 42 mm 22 500 шт., діаметр 62 mm 9 000 шт.;

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, що виникли між сторонами та висновкам суду першої інстанції, колегія суддів враховує наступне.

Критерії, за якими адміністративний суд перевіряє рішення суб`єктів владних повноважень, визначені у ч. 2 ст. 2 КАС України.

Згідно частин першої, другої та третьої статті 242 КАС України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Крім того, ст. 2 та ч. 4 ст. 242 КАС України встановлюють, що судове рішення має відповідати завданню адміністративного судочинства, а саме бути справедливим та неупередженим, своєчасно вирішувати спір у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Частиною другою статті 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Так, згідно ст. 489 МК України посадова особа при розгляді справи про порушення митних правил зобов`язана з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують та/або обтяжують відповідальність, чи є підстави для звільнення особи, що вчинила правопорушення, від адміністративної відповідальності, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до ст.495МК України доказами у справі про порушення митних правил є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку встановлюються наявність або відсутність порушення митних правил, винність особи у його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Такі дані встановлюються: 1) протоколом про порушення митних правил, протоколами процесуальних дій, додатками до зазначених протоколів; 2) поясненнями свідків; 3) поясненнями особи, яка притягується до відповідальності; 4) висновком експерта; 5) іншими документами (належним чином завіреними їх копіями або витягами з них) та інформацією, у тому числі тими, що перебувають в електронному вигляді, а також товарами - безпосередніми предметами порушення митних правил, товарами із спеціально виготовленими сховищами (тайниками), що використовувалися для приховування безпосередніх предметів порушення митних правил від митного контролю, транспортними засобами, що використовувалися для переміщення безпосередніх предметів порушення митних правил через митний кордон України.

Відповідно до положень ст. 485 МК України заявлення в митній декларації з метою неправомірного звільнення від сплати митних платежів чи зменшення їх розміру неправдивих відомостей, щодо істотних умов зовнішньоекономічного договору (контракту), ваги (з урахуванням допустимих втрат за належних умов зберігання і транспортування) або кількості, країни походження, відправника та/або одержувача товару, неправдивих відомостей, необхідних для визначення коду товару згідно з УКТ ЗЕД та його митної вартості, та/або надання з цією ж метою митному органу документів, що містять такі відомості, або несплата митних платежів у строк, встановлений законом, або інші протиправні дії, спрямовані на ухилення від сплати митних платежів, а так само використання товарів, стосовно яких надано пільги щодо сплати митних платежів, в інших цілях, ніж ті, у зв`язку з якими було надано такі пільги, тягнуть за собою накладення штрафу в розмірі 300 відсотків несплаченої суми митних платежів.

Отже, з суб`єктивна сторона правопорушення передбачене ст. 485 МК України має містити прямий умисел декларанта, спрямований на ухилення від сплати митних платежів.

Згідно правової позиції Верховного Суду, висловленої у Постанові від 16 жовтня 2018 року по справі №751/7809/16, відповідальність, передбачена санкцією ст. 485 МК України, настає у разі наявності мети - неправомірного звільнення від сплати митних платежів чи зменшення їх розміру, а також заявлення неправдивих відомостей.

Як встановлено судом першої інстанції, зміст виявленого відповідачем правопорушення, що слугувало підставою для притягнення ОСОБА_1 до відповідальності згідно з оскаржуваною постановою, полягає у зазначенні неправдивих відомостей щодо країна походження товару, що призвело до неправомірного зменшення розміру митних платежів.

За змістом частин 1, 2, 8, 9 ст. 36 МК України країна походження товару визначається з метою оподаткування товарів, що переміщуються через митний кордон України, застосування до них заходів нетарифного регулювання зовнішньоекономічної діяльності, заборон та/або обмежень щодо переміщення через митний кордон України, а також забезпечення обліку цих товарів у статистиці зовнішньої торгівлі.

Країною походження товару вважається країна, в якій товар був повністю вироблений або підданий достатній переробці відповідно до критеріїв, встановлених цим Кодексом.

У разі якщо в документах про походження товару є розбіжності у відомостях про країну походження товару або митним органом встановлено інші відомості про країну походження товару, ніж ті, що зазначені у документах, декларант або уповноважена ним особа має право надати митному органу для підтвердження відомостей про заявлену країну походження товару додаткові відомості.

Додатковими відомостями про країну походження товару є відомості, що містяться в товарних накладних, пакувальних листах, відвантажувальних специфікаціях, сертифікатах (відповідності, якості, фітосанітарних, ветеринарних тощо), митній декларації країни експорту, паспортах, технічній документації, висновках-експертизах відповідних органів, інших матеріалах, що можуть бути використані для підтвердження країни походження товару.

При цьому встановлено, що у своїх письмових поясненнях під час складання протоколу про порушенням митних правил № 0598/40100/2020 від 10 грудня 2020 року, ОСОБА_1 зазначив: «…Згідно документів Китайською стороною, а саме certificate of conformity NO.KG /14/17 від 2020.08.05, інвойсу, контракту та специфікації було пояснено, що товар відвантажується з вільної економічної зони та не потребує сертифіката походження товару...».

На лист директора ТОВ «МАК» від 09 грудня 2020 року, щодо підтвердження країни походження товару по інвойсу № 20ЕС-99061 від 02 вересня 2020 року (а.с. 22, 23), директором EC Inernational (Nantong) Co, Ltd у відповідь 28 січня 2021 року було повідомлено про те, що їхнім підприємством постійно закуповується у Індійської компанії KG BEARINGS великі об`єми продукції, в тому числі болти та гвинти, споживачами якої являється компанія позивача. По законодавству Китаю, для очистки вантажу, який надійшов з Індії certificate of original не є обов`язковим документом. Компанія не вбачає за доцільне в зверненні до Індійського інопартнеру, де компанія позивача не буде вказана, як учасник договору. Сертифікат не може бути виписаний на продукцію, яка була поставлена позивачу, так як він виписується на повну партію відвантажуваної продукції. Інформація про товар, який поставляться було зазначено у CERTIFICATE OF CONFORMITY/ANALYSIS, як супроводжуючий документ (а.с. 24, 25).

Вказаний документ ( ІНФОРМАЦІЯ_2 ) було надано позивачем до митної декларації (а.с 11, зворотній бік).

Разом з тим, при притягненні позивача до відповідальності за ст. 485 МК України, в оскаржуваній постанові посадовою особою не наведено оцінки доказам, які надані ОСОБА_1 , зокрема такому документу, як АДРЕСА_1 , який наданий із митною декларацією, в сукупності із іншими доказами. Визнаючи недостовірними відомостями в митній декларації щодо країни походження товару Республіка Індія, посадовою особою не встановлено дійсної країни походження такого товару.

Тобто, позивачем було надано відповідачу підтверджуючі документи на товар та вживались всі від нього залежні заходи щодо підтвердження країни походження товару, що свідчить про відсутність умислу в його діях.

Також, посадова особа митного органу, у провадженні якої знаходиться справа про порушення митних правил, може витребувати документи, необхідні для розгляду справи, у тому числі матеріали фото- і кінозйомки, звуко- і відеозапису, інформаційних баз та банків даних, а також інші носії інформації (стаття 510 МК України).

Відповідно до ч.1 ст.9 КАС України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Відповідно до ст. 72 КАС України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

Статтею 75 КАС України передбачено, що достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи.

Водночас, колегія суддів зазначає, що склад правопорушення, передбаченого статтею 485 МК, передбачає вчинення особою умисних цілеспрямованих дій з метою неправомірного звільнення від сплати митних платежів чи зменшення їх розміру.

Об`єктивна сторона правопорушення, відповідальність за яке встановлено статтею 485 МК України, полягає у поданні неправдивих відомостей щодо істотних умов зовнішньоекономічного договору (контракту), ваги (з урахуванням допустимих втрат за належних умов зберігання і транспортування) або кількості, країни походження, відправника та/або одержувача товару, неправдивих відомостей, необхідних для визначення коду товару згідно з УКТ ЗЕД та його митної вартості, та/або надання з цією ж метою органу доходів і зборів документів, що містять такі відомості.

Таким чином, зовнішній прояв (винного, протиправного) діяння передбаченого статтею 485 МК України обов`язково повинен поєднуватися з умислом суб`єкта його вчинення на посягання на охоронювані законом суспільні відносин (визначений законом порядок сплати податків та зборів).

Разом з цим, склад правопорушення обумовлює наявність у діях декларанта особливої мети неправомірне ухилення від сплати податків та зборів або зменшення їх розміру, та вини у формі прямого умислу.

Наявність спеціальної протиправної мети однозначно вказує на те, що таке правопорушення може бути вчинено тільки з умисною формою вини, оскільки на момент подачі митної декларації декларант повинен усвідомлювати факт заявлення неправдивих відомостей та умисно бажати, щоб заявлені ним неправдиві дані вплинули на розмір митних платежів, які йому доведеться сплатити за митне оформлення задекларованого ним товару.

Особа, яка вчиняє відповідні дії повинна усвідомлювати протиправний характер своїх дій, передбачати настання від таких дій суспільно-шкідливих наслідків у формі неправомірного звільнення від сплати митних платежів чи зменшення їх розміру, а також бажати їх настання.

Статтею 10 КУпАП встановлено, що адміністративне правопорушення визнається вчиненим умисно, коли особа, яка його вчинила, усвідомлювала протиправний характер своєї дії чи бездіяльності, передбачала її шкідливі наслідки і бажала їх або свідомо допускала настання цих наслідків.

Таким чином, вказаний склад адміністративного правопорушення характеризується умисною формою вини у формі прямого умислу, так як передбачає необхідність наявності у діях особи спеціальної противоправної мети.

Однак, вищезазначені докази свідчать, що в діях ОСОБА_1 відсутній умисел в порушення митних правил, а відповідач не вжив належних та достатніх заходів щодо доведення протилежного.

Згідно ст. 62 Конституції України вина особи, яка притягується до відповідальності, має бути доведена належними доказами, а не ґрунтуватись на припущеннях, усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

В силу принципу презумпції невинуватості, діючого в адміністративному праві, всі сумніви у винності особи, що притягується до відповідальності, тлумачаться на її користь. Недоведена вина прирівнюється до доведеної невинуватості.

Таким чином, робивши системний аналіз положень чинного законодавства України та доказів, зібраних у справі, колегія суддів вважає, що постанову Подільської митниці Держмитслужби від 26 січня 2021 року в справі про порушення митних правил № 0598/40100/2020 відносно ОСОБА_1 за статтею 485 МК України необхідно скасувати, а провадження по справі закрити.

У силу п.2 ч.1 ст.315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право скасувати судове рішення повністю або частково і ухвалити нове судове рішення у відповідній частині або змінити судове рішення.

Згідно зі ст.317 КАС України підставами для скасування судового рішення суду першої інстанції повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни рішення є:

1) неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи;

2) недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими;

3) невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи;

4) неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права.

З огляду на викладені обставини справи, суд апеляційної інстанції дійшов висновку про те, що судом першої інстанції ухвалено рішення з порушенням норм матеріального та процесуального права, що призвело до неправильного вирішення справи і є підставою для скасування рішення суду першої інстанції з прийняттям нової постанови про задоволення позовних вимог.

Керуючись ст.ст. 243, 250, 308, 310, 315, 317, 321, 322, 325, 329 КАС України, суд

П О С Т А Н О В И В:

апеляційну скаргу Подільської митниці Держмитслужби залишити без задоволення.

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити повністю.

Рішення Вінницького міського суду Вінницької області від 24 березня 2021 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Подільської митниці Держмитслужби про скасування постанови про порушення митних правил скасувати.

Прийняти нову постанову, якою позов ОСОБА_1 задовольнити.

Постанову Подільської митниці Держмитслужби від 26 січня 2021 року в справі про порушення митних правил № 0598/40100/2020 відносно ОСОБА_1 за статтею 485 МК України скасувати, а провадження по справі закрити.

Постанова суду набирає законної сили в порядку та в строки, передбачені ст. 325 КАС України.

Постанова суду складена в повному обсязі 12 липня 2021 року.

Головуючий Смілянець Е. С.

Судді Капустинський М.М. Сапальова Т.В.