Справа № 200/9434/20-а
Суддя: Гаврищук Тетяна Григорівна
Дата ухвалення: 2021-07-13 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПЕРШИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 липня 2021 року справа №200/9434/20-а

приміщення суду за адресою: 84301, м. Краматорськ вул. Марата, 15

Перший апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів: судді-доповідача Гаврищук Т.Г., суддів: Блохіна А.А., Сіваченка І.В.,

за участю секретаря судового засідання Антонюк А.С.

за участю представника відповідача: Петрової О.П.,

представника третьої особи: Манько Я.І.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Донецькій області на рішення Донецького окружного адміністративного суду від 04 березня 2021 р. у справі №200/9434/20-а (головуючий І інстанції Шинкарьова І.В.) за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Донецькій області, третя особа - 3 Державний пожежно-рятувальній загін Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Донецькій області про визнання бездіяльності протиправною, зобов`язання вчинити певні дії, -

УСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до суду з позовом до Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Донецькій області (далі відповідач), третя особа - 3 Державний пожежно-рятувальній загін Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Донецькій області, в якій просив:

- визнати протиправною бездіяльність ГУ ДСНС України в Донецькій області щодо не звільнення ОСОБА_1 на підставі заяви від 22.07.2020р.;

- визнати протиправним та скасувати наказ ГУ ДСНС України в Донецькій області № 180 к від 21.08.2020р. «Про накладання на ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення у виді звільнення зі служби у зв`язку з систематичним невиконанням умов контракту»;

- визнати протиправним та скасувати наказ ГУ ДСНС України в Донецькій області № 208 о/с від 27.08.2020р. в частині звільнення ОСОБА_1 у запас Збройних Сил за пунктами 182, 173, 176 підпунктом « 6» Положення про порядок проходження служби цивільного захисту особами рядового і начальницького складу, (у зв`язку із систематичним невиконанням умов контракту особою рядового і начальницького складу);

- зобов`язати ГУ ДСНС України в Донецькій області звільнити ОСОБА_1 згідно з заявою від 22.07.2020р. з 23.07.2020р. на підставі підпункту 12 пункту 176 Положення про порядок проходження служби цивільного захисту особами рядового і начальницького складу, затвердженого постановою Кабінету міністрів України № 593 від 11.07.2013р., ст. 39 КЗпП України (розірвання трудового договору за власним бажанням, зумовленим переїздом на нове місце проживання) (а.с. 1-15).

Рішенням Донецького окружного адміністративного суду від 04 березня 2021 року позов задоволено частково. Визнано протиправним та скасовано наказ ГУ ДСНС України в Донецькій області № 180 к від 21.08.2020р. «Про накладання на ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення у виді звільнення зі служби у зв`язку з систематичним невиконанням умов контракту». Визнано протиправним та скасовано наказ ГУ ДСНС України в Донецькій області № 208 о/с від 27.08.2020р. в частині звільнення ОСОБА_1 у запас Збройних Сил за пунктами 182, 173, 176 підпунктом « 6» Положення про порядок проходження служби цивільного захисту особами рядового і начальницького складу, (у зв`язку із систематичним невиконанням умов контракту особою рядового і начальницького складу). В іншій частині позовних вимог відмовлено.

В апеляційній скарзі відповідач просить скасувати рішення суду першої інстанції в частині задоволення позовних вимог та ухвалити нове рішення, яким відмовити у задоволенні позову в повному обсязі.

В обґрунтування доводів апеляційної скарги відповідач посилається на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права. Відповідач вважає, що судом першої інстанції не було враховано, що у відповідності до вимог ст.58 Дисциплінарного статуту служби цивільного захисту грубим дисциплінарним проступком вважається факт грубого порушення службової дисципліни, що не містить ознак кримінального правопорушення, а саме: невихід на службу без поважних причин. За приписами ст. 80 Дисциплінарного статуту звільнення осіб рядового і начальницького складу зі служби у зв`язку з систематичним невиконанням умов контракту або через службову невідповідність є крайнім заходом дисциплінарного впливу і може застосовуватися у разі, якщо раніше вжиті заходи дисциплінарного впливу не дали позитивних результатів або якщо вчинене дисциплінарне правопорушення не сумісне з перебуванням на службі цивільного захисту. Відповідач вважає, що дії позивача є грубим порушенням службової дисципліни, яке кваліфікується як грубий дисциплінарний проступок і не може бути сумісним з перебуванням його на службі.

На адресу суду апеляційної інстанції надіслано відзив на апеляційну скаргу в якому позивач проти доводів апеляційної скарги заперечував, вважає, що рішення суду є законним та обґрунтованим, ухвалено судом відповідно до норм матеріального та процесуального права на підставі повного і всебічного з`ясування обставин в адміністративній справі.

Колегія суддів, заслухавши доповідь судді-доповідача, пояснення представника відповідача та третьої особи, перевіривши матеріали справи і обговоривши доводи апеляційної скарги, відзив на апеляційну скаргу, дійшла висновку про те, що апеляційна скарга задоволенню не підлягає виходячи з наступного.

Судом першої інстанції та під час апеляційного провадження встановлено, що між позивачем та відповідачем укладено контракт № 1406/14 від 20 червня 2014 року про проходження служби цивільного захисту строком на три роки. (а.с. 27)

Відповідно до наказу від 03.07.2014р. № 237 позивача було прийнято на службу цивільного захисту та зараховано у кадри Державної служби України з надзвичайних ситуацій та призначено на посаду пожежного-рятувальника 22 державної пожежно-рятувальної частини 3 державного пожежно-рятувального загону (м. Маріуполь) Головного управління ДСНС України у Донецькій області з 01.07.2014р. (а.с. 30)

Відповідно до контрактів №№ 219/17 від 01 липня 2017 року та 221/20 від 01 липня 2020 року між позивачем та відповідачем були укладені контракти про проходження служби цивільного захисту, строком на 3 роки. (а.с. 31-34)

22.07.2020р. позивач звернувся до третьої особи з заявою про звільнення його з 23.07.2020р. з посади пожежного-рятувальника на підставі п. п. 176, 183 Положення про порядок проходження служби цивільного захисту особами рядового і начальницького складу, затвердженого постановою Кабінету міністрів України № 593 від 11.07.2013 (далі - Положення) у зв`язку із сімейними обставинами, що потребують переїзду до м. Донецька. В заяві позивач зазначив, що документи, які підтверджують хворобу матері надати не зможе з причини режиму, який склався на тимчасово окупованій території України, а також карантинних заходів, введених на території України, та в разі їх надання, останні будуть вважатися недійсними. Просив звільнити його з 23 липня 2020 року та копії наказу надіслати за адресою АДРЕСА_1 . Трудову книжку та військовий квіток просив видати особисто своїй дружині ОСОБА_2 (а.с.35).

03.08.2020р. позивачем отримано відповідь на заяву про звільнення від 22.07.2020р., згідно з якою позивачу було повідомлено про необхідність надання документів, що передбачають наявність сімейних обставин та необхідність спрямування заяви до належного суб`єкта, якому надано право звільняти зі служби цивільного захисту осіб рядового і начальницького складу (а.с.36).

Листом № 3/06/1655 від 14.08.2020р. позивачу повідомлено про неможливість звільнити його у зв`язку з сімейними обставинами. Відповідачем зазначено, що відповідно до пункту 120 Дисциплінарного статуту служби цивільного захисту, затвердженого листом ДПРЗ-З Головного управління від 03.08.2020 № 3/03/1565 позивачу були надані роз`яснення з посиланням на відповідні законодавчі акти щодо звільнення зі служби в ДСНС за сімейними обставинами. Вказує, що станом на 14.08.2020р. позивачем не були надані документи, які дають право на звільнення з ДСНС України за сімейними обставинами, відповідно до вимог постанови КМУ від 12.06.2013р. №413 "Про затвердження переліку сімейних обставин та інших поважних причин, що можуть бути підставою для звільнення громадян з військової служби та із служби осіб рядового і начальницького складу". Вказує, що подання вищевказаної заяви не звільняє позивача від виконання своїх службових обов`язків та відповідно до наказу ДПРЗ-З Головного управління від 23.07.2020р. №621, посадовими особами ДПРЗ-З Головного управління проводиться службове розслідування за фактом відсутності позивача на службі. Крім того вказує, що за весь період проходження служби до позивача не застосовувались заходи дисциплінарного впливу. Також зазначено, що на теперішній час позивач не звільнений з посади пожежно-рятувальника ДПРЧ-2 ДПРЗ-3 ГУ ДСНС України у Донецькій області , а тому надати копію наказу про звільнення, трудову книжку та військовий квиток не можливо (а.с. 39)

Наказом третьої особи від 23.07.2020р. №621 було призначено комісію з проведення службового розслідування з приводу не виходу на службу позивача 23.07.2020р. (а.с. 115)

Підставою для проведення службового розслідування став рапорт Начальника 22 державної пожежно-рятувальної частини ДПРЗ -3 Головного управління від 18 серпня 2020 року №3/03/1665, в якому зазначено, що з 23 липня 2020 року позивач не виходив на службу без поважних причин. В рапорті керівник просив застосувати до позивача дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення зі служби у зв`язку з систематичним невиконанням умов контракту (а.с.80)

Згідно з Висновком службового розслідування від 17 серпня 2020 року позивач скоїв грубе порушення службової дисципліни, а саме: грубий дисциплінарний проступок, який виразився у невиході на службу без поважних причин з 23.07.2020р. по дату складання висновку, чим порушив вимоги пункту 31 Положення №593 та пункту 1 контракту про проходження служби цивільного захисту від 01.07.2020р. №221/20.

За грубе порушення службової дисципліни, а саме: скоєння грубого дисциплінарного проступку, який виразився у невиході на службу без поважних причин з 23.07.2020р. по дату складання висновку, позивач підлягає притягненню до дисциплінарної відповідальності. (а.с. 86)

Наказом третьої особи від 18.08.2020р. №98 «Про закінчення службового розслідування та покарання винного» було вирішено за грубе порушення службової дисципліни, а саме скоєння грубого дисциплінарного проступку, який виразився у не виході на службу без поважних причин з 23.07.2020р. по теперішній час, клопотати перед керівництвом Головного управління ДСНС у Донецькій області про накладення дисциплінарного стягнення на позивача у вигляді звільнення зі служби у зв`язку із систематичним невиконанням умов контракту та позбавити премії за липень 2020 року в повному обсязі (а.с. 92)

Наказом відповідача від 21.08.2020р. № 180 к до позивача застосовано дисциплінарне стягнення у виді звільнення зі служби у зв`язку з систематичним невиконанням умов контракту, оскільки ОСОБА_1 скоїв грубе порушення службової дисципліни, а саме не виходив на службу без поважних причин з 23 липня 2020 року, чим порушив вимоги пунктів 28, 31 Положення про порядок проходження служби цивільного захисту особами рядового і начальницького складу, затвердженого постановою КМУ від 11 липня 2013 року № 593 та пункту контракту про проходження служби в органах і підрозділах цивільного захисту від 01 липня 2020 року № 221/20. (а.с. 40)

Наказом відповідача № 208 о/с від 27.08.2020р. позивача звільнено із служби у запас Збройних Сил України за пунктами 182, 173, 176 підпунктом «6» Положення про порядок проходження служби цивільного захисту особами рядового і начальницького складу затвердженому Постановою КМУ від 11.07.2013р. №593, у зв`язку із систематичним невиконанням умов контракту особою рядового і начальницького складу (а.с. 42)

Заявою від 10.09.2020р. дружина позивача (за довіреністю) звернулась до відповідача у якій просила надати інформацію та засвідчені копії документів а саме: копії наказу від 21.08.2020р. № 180 к; наказ про застосування дисциплінарного стягнення; чи проводилось службове розслідування на наслідками невиходу на роботу позивача 23.07.2020р., якщо так то надати відповідні документи; якими нормативними документами керуються відповідальні особи при занесенні відомостей до трудових книжок, в тому числі позивача (а.с. 45)

15.09.2020р. відповідач листом №50/03/Є-147 повідомив, що копію наказу від 21.08.2020р. № 180 буде додана до листа відповіді, копії матеріалів службового розслідування надати не може оскільки право на отримання їх не передбачено в наданій довіреності (а.с. 46)

Наведені обставини сторонами не оспорюються.

Судом першої інстанції позов задоволено частково. Визнано протиправним та скасовано наказ ГУ ДСНС України в Донецькій області № 180 к від 21.08.2020р. «Про накладання на ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення у виді звільнення зі служби у зв`язку з систематичним невиконанням умов контракту». Визнано протиправним та скасовано наказ ГУ ДСНС України в Донецькій області № 208 о/с від 27.08.2020 в частині звільнення позивача у запас Збройних Сил за пунктами 182, 173, 176 підпунктом « 6» Положення про порядок проходження служби цивільного захисту особами рядового і начальницького складу, (у зв`язку із систематичним невиконанням умов контракту особою рядового і начальницького складу).

Позивачем апеляційна скарга не подавалась, а тому суд переглядає справу в межах доводів та вимог апеляційної скарги відповідача.

Відповідно до ч. 1 та 2 ст. 101 Кодексу цивільного захисту України служба цивільного захисту - це державна служба особливого характеру, покликана забезпечувати пожежну охорону, захист населення і територій від негативного впливу надзвичайних ситуацій, запобігання і реагування на надзвичайні ситуації, ліквідацію їх наслідків у мирний час та в особливий період.

Порядок проходження громадянами України служби цивільного захисту визначається цим Кодексом та положенням про порядок проходження служби цивільного захисту особами рядового і начальницького складу, що затверджується Кабінетом Міністрів України.

На рядовий і начальницький склад служби цивільного захисту поширюється дія Дисциплінарного статуту, затвердженого законом.

Постановою КМУ від 11 липня 2013 року № 593 затверджено Положення про порядок проходження служби цивільного захисту особами рядового і начальницького складу затвердженого ( далі Положення №593).

У відповідності до пункту 176 Положення №593 контракт про проходження служби цивільного захисту припиняється (розривається), а особи рядового і начальницького складу звільняються із служби цивільного захисту: 1) у зв`язку із закінченням строку контракту, про що особи рядового і начальницького складу попереджаються за два тижні; 2) за віком - у разі досягнення граничного віку перебування на службі, про що особи рядового і начальницького складу попереджаються за два тижні; 3) за станом здоров`я - на підставі висновку центральної лікарсько-експертної комісії ДСНС про непридатність або обмежену придатність до служби; 4) у зв`язку із скороченням штатів - у разі неможливості використання на службі у зв`язку із скороченням штатів або проведенням організаційно-штатних заходів, про що особи рядового і начальницького складу попереджаються за два місяці; 5) відповідно до заяви особи, яка звільняється у зв`язку із сімейними обставинами або з інших поважних причин, перелік яких встановлюється Кабінетом Міністрів України; 6) у зв`язку із систематичним невиконанням умов контракту особою рядового і начальницького складу; 7) у зв`язку із систематичним невиконанням умов контракту керівництвом відповідного органу чи підрозділу цивільного захисту; 8) у зв`язку з набранням законної сили обвинувальним вироком суду; 9) у зв`язку з призовом на строкову військову службу на підставі рішення районної (міської) призовної комісії; 10) у разі неможливості переведення на іншу посаду у зв`язку з прямим підпорядкуванням близькій особі; 11) у зв`язку з набуттям громадянства іноземної держави; 12) в інших випадках, передбачених законом.

Аналогічні підстави для припинення контракту зазначені у п.5 контракту укладеному між позивачем та відповідачем №221/20 який набрав чинності 01.07.2020р.

Сутність службової дисципліни, права та обов`язки осіб рядового і начальницького складу органів та підрозділів цивільного захисту, в тому числі слухачів і курсантів навчальних закладів спеціально уповноваженого центрального органу виконавчої влади з питань цивільного захисту (далі - особи рядового і начальницького складу), щодо її додержання, види заохочення та дисциплінарних стягнень і порядок їх застосування, визначає Дисциплінарний статут служби цивільного захисту, затверджений Законом України від 05 березня 2009 року №1068-VI (далі - Дисциплінарний статут).

Так, згідно з п.1 розділу 1 Дисциплінарного статуту службова дисципліна - бездоганне та неухильне виконання особами рядового і начальницького складу службових обов`язків, установлених Кодексом цивільного захисту України, цим Статутом, іншими нормативно-правовими актами та контрактом про проходження служби в органах і підрозділах цивільного захисту (далі - контракт).

Відповідно до п.2 розділу 1 Дисциплінарного статуту службова дисципліна ґрунтується на усвідомленні особами рядового і начальницького складу своїх службових обов`язків та вірності Присязі, що складається особами рядового і начальницького складу відповідно до закону (далі - Присяга).

Згідно з положеннями п.3 розділу 1 Дисциплінарного статуту службова дисципліна в органах і підрозділах цивільного захисту зобов`язує кожну особу рядового і начальницького складу під час проходження служби, зокрема: виконувати вимоги Присяги, контракту, накази начальників, додержуватися цього Статуту та інших нормативно-правових актів; бути чесним, сумлінним і дисциплінованим; стійко переносити всі труднощі та обмеження, пов`язані із службою, не шкодувати сил під час виконання поставлених завдань; додержуватися норм професійної та службової етики, не вчиняти дій, що можуть призвести до неналежного виконання службових обов`язків, бути вільним від впливу політичних партій і громадських організацій; поважати людську гідність і бути готовим у будь-який час надати допомогу людям; сприяти зміцненню службової дисципліни, виявляти повагу до начальників та старших за званням, бути ввічливим, додержуватися правил внутрішнього розпорядку, носіння встановленої форми одягу, вітання та етикету.

За приписами п.8 розділу 1 Дисциплінарного статуту порушення службової дисципліни - протиправне, винне (умисне чи необережне) діяння або бездіяльність особи рядового чи начальницького складу, спрямоване на недодержання вимог Присяги, зокрема на невиконання або неналежне виконання службових обов`язків, перевищення прав, порушення обмежень і заборон, установлених законодавством з питань проходження служби в органах і підрозділах цивільного захисту, чи вчинення інших дій, що ганьблять або дискредитують особу як представника служби цивільного захисту.

Відповідно до ст. 57 та ст. 58 Дисциплінарного статуту дисциплінарні стягнення накладаються на осіб рядового і начальницького складу за порушення ними службової дисципліни.

Грубим дисциплінарним проступком вважається факт грубого порушення службової дисципліни, що не містить ознак кримінального правопорушення, між іншим невихід на службу без поважних причин.

Згідно з ст. 61 Дисциплінарного статуту у разі вчинення грубого порушення службової дисципліни прямі начальники у випадках, які не допускають зволікання, можуть усувати осіб рядового і начальницького складу від виконання службових обов`язків.

Відповідно до ст. 80 Дисциплінарного статуту звільнення осіб рядового і начальницького складу зі служби у зв`язку з систематичним невиконанням умов контракту або через службову невідповідність є крайнім заходом дисциплінарного впливу і може застосовуватися у разі, якщо раніше вжиті заходи дисциплінарного впливу не дали позитивних результатів або якщо вчинене дисциплінарне правопорушення не сумісне з перебуванням на службі цивільного захисту.

Згідно з ст. 81 Дисциплінарного статуту накладенню дисциплінарного стягнення передує отримання від порушника дисципліни письмового пояснення. У разі відмови порушника дати письмове пояснення безпосередній начальник такої особи складає про це акт.

Порядок проведення службових розслідувань щодо порушень службової дисципліни, у тому числі вчинення дій, за які передбачено адміністративну чи кримінальну відповідальність (далі - порушення службової дисципліни), скоєних особою (особами) рядового і начальницького складу служби цивільного захисту, у тому числі слухачами і курсантами навчальних закладів сфери управління ДСНС України (далі - особи рядового і начальницького складу), права й обов`язки посадових осіб при проведенні службового розслідування, оформлення його результатів та прийняття за ним рішення визначено наказом Міністерства внутрішніх справ України "Про затвердження Інструкції про порядок проведення службових розслідувань в органах і підрозділах цивільного захисту" від 05.05.2015 №515 (далі - Інструкція №515).

Згідно з п. 2 розділу 1 Інструкції №515 метою проведення службового розслідування є встановлення: обставин (часу, місця) і наслідків порушення службової дисципліни; осіб, винних у вчиненні порушення службової дисципліни, та осіб, дії чи бездіяльність яких сприяли негативним наслідкам або створювали передумови для їх спричинення; наявності причинного зв`язку між порушенням службової дисципліни особи (осіб), щодо якої (яких) було призначено службове розслідування, та його наслідками; причин порушення службової дисципліни та умов, що йому сприяли; вимог чинного законодавства, які було порушено; ступеня провини кожної з осіб, причетних до порушення службової дисципліни, та мотивів протиправної поведінки особи (осіб) рядового чи начальницького складу, її (їх) ставлення до скоєного.

Як встановлено судом та підтверджено матеріалами справи, наказом відповідача від 21.08.2020р. № 180 к до позивача застосовано дисциплінарне стягнення у виді звільнення зі служби у зв`язку з систематичним невиконанням умов контракту. Наказом відповідача №208 о/с від 27.08.2020р. позивача звільнено із служби у запас Збройних Сил України, у зв`язку із систематичним невиконанням умов контракту особою рядового і начальницького складу.

Підставою для проведення службового розслідування став рапорт керівника щодо не виходу на службу позивача 23.07.2020р..

Факт відсутності на службі 23.07.2020р. позивач не заперечує та вважає, що відповідач не вірно зазначає про його відсутність на роботі без поважних причин, оскільки їм було направлено заяву про звільнення з 23.07.2020р..

З висновку службового розслідування вбачається, що 23.07.2020р. комісією з проведення службового розслідування, з метою з`ясування місця знаходження позивача було здійснено телефонний дзвінок його дружині, яка повідомила, що її чоловік виїхав з міста за сімейними обставинами, з ним все гаразд та він змінив номер мобільного телефону, та запропонувала прибути до відділення персоналу ДПРЗ -3 04.08.2020р. та пояснити причини відсутності на службі її чоловіка.

04.08.2020р. дружина позивача прибула до відділення персоналу, та пояснила, що чоловік виїхав за сімейними обставинами, доглядом за хворою матір`ю до м. Донецьк, зазначила, що її чоловік не позбавлений вільно пересуватись, так як м. Донецьк, є його рідне місце. Зв`язок з чоловіком вона підтримує майже кожен день, останній раз спілкувалась 03.08.2020р.. Також зазначила, що він змінив номер телефону, надати комісії новий номер відмовилась та повідомила, що з ним все гаразд.

Позивач, в позові зазначає, що після подання заяви про звільнення, йому усно повідомили, що його заява не задоволена, тобто позивач знав, що питання його звільнення за заявою не задоволено.

В той же час, згідно з п. 56 Положення №593 днем припинення строку дії контракту вважається: день закінчення строку дії контракту; день, зазначений у наказі по особовому складу про звільнення із служби цивільного захисту (але не раніше дня виключення особи рядового і начальницького складу з кадрів ДСНС) - у разі дострокового розірвання контракту; наступний день після смерті (загибелі) особи рядового і начальницького складу, а також визнання її судом безвісно відсутньою або оголошення померлою.

Колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про те, що жодна з визначених в п.56 Положення №593 обставин, що свідчить про припинення контракту на 23.07.2020р. була відсутня, тобто обов`язки позивача дотримуватись правил внутрішнього розпорядку не припинялись, відповідно мало місце невихід на службу без поважних причин.

Як встановлено судом та підтверджується матеріалами справи, спірним наказом до позивача застосовано дисциплінарне стягнення у виді звільнення зі служби у зв`язку з систематичним невиконанням умов контракту особою рядового і начальницького складу.

Відповідно до ст. 80 Дисциплінарного статуту звільнення осіб рядового і начальницького складу зі служби у зв`язку з систематичним невиконанням умов контракту або через службову невідповідність є крайнім заходом дисциплінарного впливу і може застосовуватися у разі, якщо раніше вжиті заходи дисциплінарного впливу не дали позитивних результатів або якщо вчинене дисциплінарне правопорушення не сумісне з перебуванням на службі цивільного захисту.

Колегія суддів погоджується з доводами апеляційної скарги про те, що звільнення у зв`язку з систематичним невиконанням умов контракту, може бути не тільки, у випадку наявності інших дисциплінарних стягнень, а й якщо вчинене дисциплінарне правопорушення не сумісне з перебуванням на службі цивільного захисту, тобто однократно вчинене порушення.

Проте, як вбачається зі спірного наказу, позивача було звільнено за грубе порушення дисципліни, за не вихід на службу без поважних причин з 23 липня 2020 року по дату прийняття наказу у зв`язку з систематичним невиконанням умов контракту, тобто з тієї підстави, що передбачає наявність раніше застосованих заходів дисциплінарного впливу.

Однак, в матеріалах справи відсутні докази щодо застосовування до позивача дисциплінарних стягнень на момент прийняття спірного наказу.

Згідно з службовою характеристикою від 14.08.2020р., наданої начальником пожежного-рятувальника 22 державної пожежно-рятувальної частини 3 державного пожежно-рятувального загону Головного управління ДСНС України у Донецькій області, позивач, за період проходження служби на посаді пожежного-рятувальника зарекомендував себе на задовільному рівні. До виконання своїх службових обов`язків ставиться задовільно. Знає керівні документи, які регламентують діяльність ДСНС України. Район виїзду підрозділу, розташування протипожежного водопостачання знає на достатньому рівні. З функціональними обов`язками пожежного-рятувальника справляється добре. На пожежах працює впевнено. У колективі доброзичливий, стриманий. Накази безпосередніх керівників виконує. Здатний переносити психофізичні навантаження та труднощі служби. Здатний контролювати власні емоції. На учбових заняттях та при складанні заліків з нормативів спеціальної фізичної підготовки досягає добрих результатів. Фактів негативного поводження поза службою не виявлено.

З урахуванням викладеного, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про те, що відповідачем не доведено правомірність прийняття спірних наказів про звільнення позивача зі служби у зв`язку з систематичним невиконанням умов контракту особою рядового і начальницького складу, а тому правомірно задоволено позов в цій частині.

Посилання відповідача на те, що положеннями ст. 80 Дисциплінарного статуту передбачено звільнення осіб рядового і начальницького складу зі служби у разі якщо вчинене дисциплінарне правопорушення не сумісне з перебуванням на службі цивільного захисту, колегією суддів не прийнято до уваги, оскільки спірним наказом позивача було звільнено зі служби саме у зв`язку з систематичним невиконанням умов контракту особою рядового і начальницького складу.

Враховуючи вищевикладене, колегія суддів дійшла висновку, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Оцінюючи доводи апеляційної скарги, суд зазначає, що ці доводи були ретельно перевірені та проаналізовані судом першої інстанції під час розгляду та ухвалення рішення, їм була надана відповідна правова оцінка, жодних нових аргументів, які б доводили порушення судом першої інстанцій норм матеріального права, у апеляційній скарзі не наведено.

У контексті оцінки доводів апеляційної скарги колегія суддів звертає увагу на позицію Європейського суду з прав людини, зокрема, у справах «Проніна проти України» (пункт 23) та «Серявін та інші проти України» (пункт 58): принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, передбачає, що у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються.

Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент.

Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення.

Статтею 242 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

За приписами пункту 1 частини першої статті 316 КАС України суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвали судове рішення з додержанням норм матеріального та процесуального права.

Оскільки судом першої інстанції в межах доводів апеляційної скарги правильно встановлені обставини справи, судове рішення є обґрунтованим, ухваленим з дотриманням норм матеріального та процесуального права, доводи апеляційної скарги не спростовують висновків суду першої інстанції, тому підстав для задоволення апеляційної скарги та скасування рішення суду першої інстанції не вбачається.

Апеляційний суд дійшов висновку про те, що підстави для скасування рішення суду першої інстанції відсутні, а тому відхиляє апеляційну скаргу і залишає судове рішення без змін.

Керуючись статтями 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 328, 329 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Донецькій області на рішення Донецького окружного адміністративного суду від 04 березня 2021 р. у справі № 200/9434/20-а - залишити без задоволення.

Рішення Донецького окружного адміністративного суду від 04 березня 2021 р. у справі № 200/9434/20-а - залишити без змін.

Повний текст постанови складений 13 липня 2021 року.

Постанова суду апеляційної інстанції за наслідками перегляду набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення в повному обсязі.

Головуючий суддя: Т.Г. Гаврищук

Судді: А.А. Блохін

І.В. Сіваченко