Справа № 641/54/21
Суддя: П’янова Я.В.
Дата ухвалення: 2021-07-08 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08 липня 2021 р.Справа № 641/54/21
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

Головуючого судді: П`янової Я.В.,

Суддів: Присяжнюк О.В. , Любчич Л.В. ,

за участю секретаря судового засідання Мироненко А.А.

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Комінтернівського районного суду м. Харкова від 30.04.2021, головуючий суддя І інстанції: Музиченко В.О., м. Харків, повний текст складено 30.04.21 року по справі № 641/54/21

за позовом ОСОБА_1

до Північно-східного офісу Держаудитслужби

про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 (надалі також позивач, ОСОБА_1 ) звернулась з позовом до Північно-східного офісу Держаудитслужби (надалі також відповідач), в якому просила:

- визнати протиправною та скасувати постанову про накладення адміністративного стягнення від 22.12.2020 № 20/31/2028/2020 та закрити справу про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 ;

- стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Північно-східного офісу Держаудитслужби на користь ОСОБА_1 судові витрати, що складаються з сум судового збору та витрат на професійну правничу допомогу.

Рішенням Комінтернівського районного суду м. Харкова від 30.04.2021 у задоволенні позову ОСОБА_1 - відмовлено.

Не погодившись із рішенням суду першої інстанції, ОСОБА_1 подала апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, неповне з`ясування обставин, що мали вирішальне значення для розгляду даної конкретної справи, просить скасувати оскаржуване рішення та прийняти нове, яким задовольнити позовні вимоги в повному обсязі. Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань відповідача на користь ОСОБА_1 судові витрати, що складаються з сум судового збору та витрат на професійну правничу допомогу при розгляді справи в суді першої та апеляційної інстанцій.

В обґрунтування вимог апеляційної скарги зазначає, що судом першої інстанції не тільки не враховано зміст доказів, відповідно до яких ОСОБА_1 не мала жодного відношення до затвердження тендерної документації 26.08.2020, а й не надано жодної оцінки тому факту, що ані протокол про адміністративне правопорушення від 18.12.2020, ані постанова про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності від 22.12.2020 не містять жодних посилань на затвердження ОСОБА_1 тендерної документації саме 11.09.2020. В порушення ст. 77 КАС України судом першої інстанції надано оцінку доказам, що були відсутні у відповідача на момент прийняття спірної постанови за умови, що відповідач жодним чином не довів, що ним вжито всіх можливих заходів для отримання таких доказів до прийняття такого рішення. Також, судом першої інстанції взагалі не надано жодної оцінки доводам позивача на відсутність самої події адміністративного правопорушення, що вказує на неправильне застосування норм матеріального права та неповне з`ясування всіх обставин справи. Окрім того, судом першої інстанції при розгляді справи незаконно та необґрунтовано прийнято до уваги заяви по суті справи, докази, а також пояснення осіб, що представляли інтереси Північно-східного офісу Держаудитслужби, які не мали відповідних повноважень, чим було порушено норми процесуального права, а також не враховано висновків Верховного суду з даного питання.

Від відповідача надійшов відзив на апеляційну скаргу, в якому він зазначає, що судом першої інстанції правильно встановлено обставини справи, рішення ухвалене з додержанням норм матеріального та процесуального права, з дослідженням усіх доказів та встановленням усіх обставин у справі. Вважає рішення суду першої інстанції законним та обґрунтованим, а тому апеляційну скаргу просить залишити без задоволення, а рішення суду першої інстанції - без змін.

У додаткових поясненнях на апеляційну скаргу відповідач повністю підримав свою позицію щодо законності та обґрунтованості рішення суду першої інстанції.

Апеляційна скарга розглядається у судовому засіданні згідно з приписами ст. 229 КАС України.

Колегія суддів, заслухавши суддю-доповідача, переглянувши справу за наявними у ній доказами, перевіривши законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з огляду на таке.

Судом першої інстанції встановлено та підтверджено при розгляді апеляційної скарги, що посадовими особами Північно-східного офісу Держаудитслужби ОСОБА_1 притягнуто до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 164-14 КУпАП про адміністративне правопорушення, а саме за складення тендерної документації у процедурі закупівлі UA-2020-08-27-006903-с з предметом закупівлі згідно ДК 021:2015:32320000-2: Телевізійне й аудіовізуальне обладнання, що була проведена Управлінням освіти адміністрації Новобаварського району Харківської міської ради, не у відповідності із вимогами закону та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу у розмірі 1700,00 грн.

Скориставшись правом на оскарження постанови № 20/31/2028/2020 від 22.12.2020 у судовому порядку, ОСОБА_1 звернулась до суду із позовом про її скасування та закриття провадження у справі про адміністративні правопорушення відносно ОСОБА_1 .

Відмовляючи у задоволенні позовних вимог, суд першої інстанції дійшов висновку, що оскаржувана постанова відповідає вимогам закону, в ній обґрунтовано викладені обставини щодо порушення законодавства в сфері публічних закупівель, а твердження позивачки, які викладені на підставу скасування постанови, не знайшли свого підтвердження під час розгляду справи, а тому суд визнав позовні вимоги необґрунтованими та такими, що не підлягають задоволенню.

Колегія суддів погоджується із висновком суду першої інстанції про відсутність підстав для задоволення позовних вимог, з огляду на таке.

За приписами частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до вимог частин 1-11, 17 статті 8 Закону України "Про публічні закупівлі" моніторинг процедури закупівлі здійснюють центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, та його міжрегіональні територіальні органи (далі - органи державного фінансового контролю). Моніторинг процедури закупівлі здійснюється протягом проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та його дії.

Рішення про початок моніторингу процедури закупівлі приймає керівник органу державного фінансового контролю або його заступник (або уповноважена керівником особа) за наявності однієї або декількох із таких підстав: 1) дані автоматичних індикаторів ризиків; 2) інформація, отримана від органів державної влади, народних депутатів України, органів місцевого самоврядування, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель; 3) повідомлення в засобах масової інформації, що містять відомості про наявність ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель; 4) виявлені органом державного фінансового контролю ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель в інформації, оприлюдненій в електронній системі закупівель; 5) інформація, отримана від громадських об`єднань, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявлених за результатами громадського контролю у сфері публічних закупівель відповідно до статті 7 цього Закону.

Для аналізу даних, що свідчать про ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, може використовуватися: інформація, оприлюднена в електронній системі закупівель; інформація, що міститься в єдиних державних реєстрах; інформація в базах даних, відкритих для доступу центральному органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.

Повідомлення про прийняття рішення про початок моніторингу процедури закупівлі орган державного фінансового контролю оприлюднює в електронній системі закупівель протягом двох робочих днів з дня прийняття такого рішення із зазначенням унікального номера оголошення про проведення конкурентної процедури закупівлі, присвоєного електронною системою закупівель, та/або унікального номера повідомлення про намір укласти договір про закупівлю у разі застосування переговорної процедури закупівлі, а також опису підстав для здійснення моніторингу процедури закупівлі.

Повідомлення про початок моніторингу процедури закупівлі не зупиняє проведення процедур закупівель, визначених цим Законом.

Строк здійснення моніторингу процедури закупівлі не може перевищувати 15 робочих днів з наступного робочого дня від дати оприлюднення повідомлення про початок моніторингу процедури закупівлі в електронній системі закупівель.

За результатами моніторингу процедури закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю складає та підписує висновок про результати моніторингу процедури закупівлі (далі - висновок), що затверджується керівником органу державного фінансового контролю або його заступником. Такий висновок підлягає оприлюдненню в електронній системі закупівель протягом трьох робочих днів з дня його складання.

У висновку обов`язково зазначаються: 1) найменування, місцезнаходження та ідентифікаційний код замовника в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, щодо якого здійснювався моніторинг процедури закупівлі; 2) назва предмета закупівлі із зазначенням коду за Єдиним закупівельним словником (у разі поділу на лоти такі відомості повинні зазначатися щодо кожного лота) та назви відповідних класифікаторів предмета закупівлі і частин предмета закупівлі (лотів) (за наявності) та його очікувана вартість; 3) унікальний номер оголошення про проведення конкурентної процедури закупівлі, присвоєний електронною системою закупівель, та/або унікальний номер повідомлення про намір укласти договір про закупівлю у разі застосування переговорної процедури закупівлі; 4) опис порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявленого за результатами моніторингу процедури закупівлі; 5) зобов`язання щодо усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.

У висновку може зазначатися додаткова інформація, визначена органом державного фінансового контролю.

Якщо за результатами моніторингу процедури закупівлі не виявлено порушень законодавства у сфері публічних закупівель, у висновку зазначається інформація про відсутність порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.

Якщо під час моніторингу, за результатами якого виявлено ознаки порушення законодавства у сфері публічних закупівель, було відмінено тендер чи визнано його таким, що не відбувся, орган державного фінансового контролю зазначає опис порушення без зобов`язання щодо усунення такого порушення.

Якщо за результатами моніторингу процедури закупівлі виявлено ознаки порушення законодавства, вжиття заходів щодо яких не належить до компетенції органу державного фінансового контролю, про це письмово повідомляються відповідні державні органи.

Замовник має право протягом трьох робочих днів з дня оприлюднення висновку одноразово звернутися до органу державного фінансового контролю за роз`ясненням змісту висновку та його зобов`язань, визначених у висновку.

Протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення органом державного фінансового контролю висновку замовник оприлюднює через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, викладених у висновку, або аргументовані заперечення до висновку, або інформацію про причини неможливості усунення виявлених порушень.

У разі підтвердження органом державного фінансового контролю факту усунення замовником порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, викладених у висновку, про що цей орган зазначає в електронній системі закупівель протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення замовником відповідної інформації в електронній системі закупівель, службова (посадова) особа замовника та/або уповноважена особа замовника не притягається до адміністративної відповідальності за порушення законодавства у сфері закупівель з порушень, що були усунуті замовником відповідно до висновку.

У разі незгоди замовника з інформацією, викладеною у висновку, він має право оскаржити висновок до суду протягом 10 робочих днів з дня його оприлюднення, про що зазначається в електронній системі закупівель протягом наступного робочого дня з дня оскарження висновку до суду. Замовник зазначає в електронній системі закупівель про відкриття провадження у справі протягом наступного робочого дня з дня отримання інформації про відкриття такого провадження та номер такого провадження.

Якщо замовник не усунув визначене у висновку порушення, що призвело до невиконання ним вимог, передбачених цим Законом, а також висновок не оскаржено до суду, орган державного фінансового контролю після закінчення строку на оскарження до суду, визначеного у частині десятій цієї статті, за результатами моніторингу вчиняє дії щодо притягнення до адміністративної відповідальності за порушення законодавства у сфері публічних закупівель. Номер протоколу зазначається в електронній системі закупівель наступного робочого дня з дня складання протоколу, а також зазначаються дата та номер відкриття провадження у справі протягом наступного робочого дня з дня отримання інформації про відкриття такого провадження.

Обмін інформацією між органом державного фінансового контролю та замовником, встановлений цією статтею, здійснюється в електронному вигляді через електронну систему закупівель.

Матеріалами справи підтверджено, що ОСОБА_1 обіймає посаду головного спеціаліста Управління освіти адміністрації Новобоварського району Харківської міської ради, відповідно до наказу № 9-Г від 02.01.2020 начальника Управління освіти адміністрації Новобоварського району Харківської міської ради уповноважена за організацію та проведення процедур закупівель/ спрощених закупівель.

З роздруківки з системи Prozorro вбачається, що 11.09.2020 року було опубліковано повідомлення про зміни до тендерної документації та остання редакція тендерної документації згідно предмету закупівлі «17 Комплект мультимедійного обладнання для початкових класів ДК 021:2015:32320000-2 Телевізійне й аудіовізуальне обладнання», яка оприлюднена за номером UA 2020- 08-27-006903-с, яка була затверджена з накладанням електроного цифрового підпису ОСОБА_1

18.12.2020 року відносно позивачки за її участю складено протокол № 20/31/2028/2020/пн про адміністративне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 164-14 КУпАП, за порушення законодавства про закупівлю, зокрема, за порушення ч. 5 ст. 23 Закону України «Про публічні закупівлі» від 25.12.2015.

Згідно з ст. 234-1 КУпАП до повноважень органів державного фінансового контролю належить розгляд справи про адміністративні правопорушення, пов`язані з порушенням законодавства про закупівлі (частини перша і друга статті 164-14). Від імені органів державного фінансового контролю розглядати справи про адміністративні правопорушення і накладати адміністративні стягнення мають право: керівник центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, його заступники, а також інші уповноважені керівником посадові особи цього органу.

Постановою Першого заступника начальника Північно Східного Офісу Держаудитслужби від 22.12.2020 за № 20/31/2028/2020пн позивачку було притягнуто до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 164-14 Кодексу України про адміністративне правопорушення, а саме: за складення тендерної документації у процедурі закупівлі UA-2020-08-27-006903-с з предметом закупівлі згідно ДК 021:2015:32320000-2: Телевізійне й аудіовізуальне обладнання, що була проведена Управлінням освіти адміністрації Новобаварського району Харківської міської ради, не у відповідності із вимогами закону та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу у розмірі 1700,00 грн.

Так, відповідно до ч. 1 ст. 164-14 КУпАП (в редакції, чинній на момент прийняття оскаржуваної постанови) порушення порядку визначення предмета закупівлі; несвоєчасне надання або ненадання замовником роз`яснень щодо змісту тендерної документації; тендерна документація складена не у відповідності із вимогами закону; розмір забезпечення тендерної пропозиції, встановлений у тендерній документації, перевищує межі, визначені законом; неоприлюднення або порушення строків оприлюднення інформації про закупівлі; неоприлюднення або порушення порядку оприлюднення інформації про закупівлі, що здійснюються відповідно до положень Закону України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на запобігання виникненню і поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19)"; ненадання інформації, документів у випадках, передбачених законом; порушення строків розгляду тендерної пропозиції - тягнуть за собою накладення штрафу на службових (посадових), уповноважених осіб замовника у розмірі ста неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Згідно з ч. ч. 5, 6 ст. 23 Закону України "Про публічні закупівлі" замовник може вимагати від учасників підтвердження того, що пропоновані ними товари, послуги чи роботи за своїми екологічними чи іншими характеристиками відповідають вимогам, установленим у тендерній документації.

У разі встановлення екологічних чи інших характеристик товару, роботи чи послуг замовник повинен в тендерній документації зазначити, які маркування, протоколи випробувань або сертифікати можуть підтвердити відповідальність предмета закупівлі таким характеристикам. Маркування, протоколи випробувань та сертифікати повинні бути видані органами з оцінки відповідності, компетентність яких підтверджена шляхом акредитації або іншим способом, визначеним законодавством.

Якщо учасник не має відповідних маркувань, протоколів випробувань чи сертифікатів і не має можливості отримати їх до закінчення кінцевого строку подання тендерних пропозицій із причин, від нього не залежних, він може подати технічний паспорт на підтвердження відповідності тим же об`єктивним критеріям. Замовник зобов`язаний розглянути технічний паспорт і визначити, чи справді він підтверджує відповідність установленим вимогам, із обґрунтуванням свого рішення.

Якщо замовник посилається в тендерній документації на конкретні маркування, протокол випробувань чи сертифікат, він зобов`язаний прийняти маркування, протоколи випробувань чи сертифікати, що підтверджують відповідність еквівалентним вимогам, та видані органами з оцінки відповідності, компетентність яких підтверджена шляхом акредитації або іншим способом, визначеним законодавством.

Згідно з положеннями чинного природоохоронного законодавства у сфері захисту довкілля, а саме, відповідно до ст. ст. 1, 3 Закону України "Про охорону природного навколишнього середовища" завданням законодавства про охорону навколишнього природного середовища є регулювання відносин у галузі охорони, використання і відтворення природних ресурсів, забезпечення екологічної безпеки.

Враховуючи, що позивачкою в тендерній документації зазначено "Для підтвердження відповідності товару екологічним нормам, учасник повинен надати у складі тендерної пропозиції інформацію у довільній формі, в якій зазначити, що технології застосованні при виробництві товару, сприяють захисту довкілля", остання своєю вимогою щодо застосування заходів із захисту довкілля фактично встановила екологічні характеристики для предмету закупівлі, при цьому, не вказавши чіткі, конкретні посилання на маркування, протоколи випробувань або сертифікати, які підтверджують відповідальність предмета закупівлі характеристикам, визначені тендерною документацією.

Посилання позивачки в апеляційній скарзі щодо складання протоколу про адміністративне правопорушення та відповідно до цього протоколу постанови про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 , як не на ту особу, яка повинна нести відповідальність за адміністративне правопорушення за ч. 1 ст. 164 -14 КУпАП, оскільки остання не мала жодного відношення до затвердження тендерної документації, колегія суддів не приймає до уваги, оскільки відповідно до витягу інформації з сайту Prozorro вбачається, що дійсно 27.08.2020 ОСОБА_2 , як контактною особою, було внесено проект договору, однак 11.09.2020 року ОСОБА_1 , як уповноваженою особою за організацію та проведення процедур закупівель/ спрощених закупівель, було внесено повідомлення про зміни до тендерної документації та нею вцілому була підписана остаточна редакція тендерної документації, яка оприлюднена за номером UA 2020-08-27-006903-с, яка була затверджена з накладанням електроного цифрового підпису ОСОБА_1 .

В тендерній документації в розділі 11 «Порядок усунення змін та надання роз`яснень до тендерної документації в частині 2 «Внесення змін до тендерної документації» зазначено «Зміни, що вносяться замовником до тендерної документації, розміщуються та відображаються в електронній системі закупівель у вигляді нової редакції тендерної документації. Замовник разом із змінами до тендерної документації в окремому документі оприлюднює перелік змін, що вноситься».

Тобто, ОСОБА_1 підписала 11.09.2020 не зміни до додатку - 3, а тендерну документацію в новій редакції вцілому.

Крім того, ОСОБА_1 згідно тендерної документації для процедури закупівлі "Відкриті торги" є уповноваженою особою.

З огляду на викладене, враховуючи те, що обставини, вказані в постанові про адміністративне правопорушення, мали місце, колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції щодо відсутності підстав для скасування постанови про накладення адміністративного стягнення від 22.12.2020 № 20/31/2028/2020 та закриття справи про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 .

Доводи апеляційної скарги про те, що судом першої інстанції при розгляді справи незаконно та необґрунтовано прийнято до уваги заяви по суті справи, докази, а також пояснення осіб, що представляли інтереси Північно-східного офісу Держаудитслужби, які не мали відповідних повноважень, колегія суддів також не приймає до уваги, оскільки в матеріалах справи містяться накази Державної Аудиторської служби України Північно Східного Офісу Держаудитслужби про призначення на відповідні посади, підписані керівником, Положення про Північно - східний офіс Держаудитслужби, відповідні посвідчення.

Відповідно до ч. 3 ст. 55 КАС України юридична особа незалежно від порядку її створення, суб`єкт владних повноважень, який не є юридичною особою, беруть участь у справі через свого керівника, члена виконавчого органу, іншу особу, уповноважену діяти від її (його) імені відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту) (самопредставництво юридичної особи, суб`єкта владних повноважень), або через представника.

Доводи позивачки стосовно необґрунтованості винесення постанови, а саме, відсутність самої події адміністративного правопорушення, за яке передбачена відповідальність за ч. 1 ст. 164-14 КУпАП, спростовуються матеріалами справи.

Інші доводи та аргументи апеляційної скарги зводяться до переоцінки доказів, не спростовують висновків суду першої інстанції і свідчать про незгоду позивача із правовою оцінкою суду першої інстанції.

Суд апеляційної інстанції враховує положення Висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів щодо якості судових рішень (пункти 32-41), в якому, серед іншого, звертається увага на те, що усі судові рішення повинні бути обґрунтованими, зрозумілими, викладеними чіткою і простою мовою і це є необхідною передумовою розуміння рішення сторонами та громадськістю; у викладі підстав для прийняття рішення необхідно дати відповідь на доречні аргументи та доводи сторін, здатні вплинути на вирішення спору; виклад підстав для прийняття рішення не повинен неодмінно бути довгим, оскільки необхідно знайти належний баланс між стислістю та правильним розумінням ухваленого рішення; обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент заявника на підтримку кожної підстави захисту; обсяг цього обов`язку суду може змінюватися залежно від характеру рішення. При цьому, зазначений Висновок також акцентує увагу на тому, що згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах.

Суд апеляційної інстанції також застосовує позицію ЄСПЛ (в аспекті оцінки аргументів учасників справи у апеляційному провадженні), сформовану в пункті 58 рішення у справі Серявін та інші проти України (№ 4909/04): згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі Руїс Торіха проти Іспанії (Ruiz Torija v. Spain) № 18390/91, пункт 29).

Враховуючи викладене, колегія суддів уважає правильним висновок суду першої інстанції, який, відмовляючи у задоволенні позову, дійшов висновку, що позовні вимоги є необґрунтованими, а постанова про накладення адміністративного стягнення від 22.12.2020 № 20/31/2028/2020 винесена відповідно до вимог чинного законодавства.

Відповідно до пункту першого частини першої статті 315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін.

Згідно зі статтею 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно установив обставини справи та ухвалив судове рішення із додержанням норм матеріального і процесуального права.

Оскільки доводи апеляційної скарги не знайшли свого підтвердження та спростовуються висновками суду першої інстанції, які зроблені на підставі повного, всебічного та об`єктивного аналізу відповідних правових норм та фактичних обставин справи, колегія суддів дійшла висновку, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права, а тому оскаржуване рішення слід залишити без змін.

Зважаючи на результати апеляційного перегляду оскарженого судового рішення та положення статті 139 КАС України, у справі відсутні підстави для розподілу судових витрат, понесених позивачкою під час розгляду справи в суді першої та апеляційної інстанцій.

Керуючись ст. ст. 242, 243, 250, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 328 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення.

Рішення Комінтернівського районного суду м. Харкова від 30.04.2021 по справі № 641/54/21 залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та не підлягає касаційному оскарженню.

Головуючий суддя Я.В. П`янова
Судді О.В. Присяжнюк Л.В. Любчич