Справа № 240/12426/20
Суддя: Капустинський М.М.
Дата ухвалення: 2021-07-08 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 240/12426/20

Головуючий суддя 1-ої інстанції - Попова Оксана Гнатівна

Суддя-доповідач - Капустинський М.М.

08 липня 2021 року

м. Вінниця

Сьомий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

головуючого судді: Капустинського М.М.

суддів: Сапальової Т.В. Смілянця Е. С. ,

розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Житомирського окружного адміністративного суду від 10 березня 2021 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Житомирської міської ради (в особі постійної комісії з питань містобудування, архітектури та землекористування) про визнання протиправними дій,

В С Т А Н О В И В :

в серпні 2020 року ОСОБА_1 з звернувся до Житомирського окружного адміністративного суду з позовом до Житомирської міської ради в особі постійної комісії з питань містобудування, архітектури та землекористування, в якій просив:

- визнати дії Житомирської міської ради в особі постійної комісії з питань містобудування, архітектури та землекористування (оформлені протоколом № 130 від 12.06.2015 року) щодо рекомендації № 1002/22 К-3 від 13.05.2015 року про зняття з розгляду питання щодо передачі ОСОБА_1 земельних ділянок за адресою: АДРЕСА_1 протиправними;

- зобов`язати Житомирську міську раду в особі постійної комісії з питань містобудування, архітектури та землекористування передати на на розгляд сесії Житомирської міської ради питання щодо передачі ОСОБА_1 земельних ділянок за адресою: АДРЕСА_1 .

В обґрунтування позову зазначив, що рішенням № 714 від 18.06.2014 року Житомирської міської ради позивачу надано дозвіл на розробку технічної документації із землеустрою щодо встановлення меж земельної ділянки за адресою АДРЕСА_2 рекомендована адреса АДРЕСА_2 ) на підставі заяви від 23.05.2014 року № 2815, нотаріально посвідченої згоди від 23.05.2014 року № 1213, договору оренди землі від 26.08.2009 року № 24. На виконання вимог рішення було виготовлено відповідний проект землеустрою.

06.03.2015 року позивач звернувся до міського голови з заявою про внесення на розгляд сесії міської ради питання щодо передачі земельної ділянки у власність та користування площею 0,0365 га по АДРЕСА_2 для будівництва та обслуговування житлового будинку та споруд. Пунктом 15.2 рішення Житомирської міської ради № 928 від 29.05.2015 року знято з розгляду питання щодо передачі у власність позивача земельної ділянки площею 0,0365 га за адресом АДРЕСА_2 , на підставі рекомендації постійної комісії з питань містобудування, архітектури та землекористування від 13.05.2015 року № 1002/22 К-3.

На думку позивача дії Житомирської міської ради вчинені з порушенням вимог законодавства України. Вважаючи дії, Житомирської міської ради в особі постійної комісії з питань містобудування, архітектури та землекористування незаконними та протиправними, позивач звернувся до суду з даним позовом.

Рішенням Житомирського окружного адміністративного суду від 10 березня 2021 року в задоволенні позовних вимог відмовлено.

Не погодившись з прийнятим судовим рішенням Позивачем у справі подано до суду апеляційну скаргу в якій, з підстав порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права просили скасувати оскаржене рішення та постановити нове - про задоволення позову.

В обґрунтування вимог апеляційної скарги позивач зазначив, що на його думку згідно діючих регламенту та положень відповідач не мав права приймати рекомендацію від 13.05.2015 року № 1002/22 К-3, оскільки це не передбачено жодним нормативним актом, яким повинен був керуватися відповідач, а, відповідно відповідач вийшов за межі своїх повноважень, чим порушив права позивача.

Відповідачем на апеляційну скаргу до суду подано відзив в якому зазначив, що апелянт не врахував тієї обставини, що спірна земельна ділянка (0.0365 га) є частиною прибудинкової території (в розмірі 0.3911 га), яка закріплена згідно рішення виконавчого комітету Житомирської міської ради від 14.12.2000 року №760 за будинковолодінням, що розташоване в АДРЕСА_2 , яка згідно паспорту забудови, виданого на ім`я попереднього користувача земельної ділянки (не позивача), та не знаходилась у його власності, тому наведені в апеляційній скарзі норми законодавства не підлягають застосуванню.

Зазначив, що дані обставини досліджувались в межах судових засідань в процесі розгляду справи, де уповноваженим спеціалістом Департаменту містобудування та земельних відносин Житомирської міської ради було надано відповідні роз`яснення щодо ситуації, яка склалася з земельною ділянкою по АДРЕСА_2 , АДРЕСА_2 , АДРЕСА_3 .

Ухвалою Сьомого апеляційного адміністративного суду від 29.06.2021 року розгляд справи призначено на 06 липня о 13 год. 20 хв., однак, сторони в судове засідання не з`явилися, хоча були належним чином повідомлені про дату, час та місце розгляду справи.

Відповідно до ч. 2 ст. 313 КАС України неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи.

Керуючись положеннями статті 313 КАС України суд вирішив розглядати справу в порядку письмового провадження.

Заслухавши суддю-доповідача, обговоривши доводи апеляційної скарги, перевіривши законність та обґрунтованість судового рішення, судова колегія вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з огляду на таке.

Як встановлено судом першої інстанції та підтверджується наявними в справі матеріалами, що рішенням № 714 від 18.06.2014 року Житомирської міської ради позивачу надано дозвіл на розробку технічної документації із землеустрою щодо встановлення меж земельної ділянки за адресою АДРЕСА_2 (рекомендована адреса: АДРЕСА_2 ) на підставі заяви від 23.05.2014 року № 2815, нотаріально посвідченої згоди від 23.05.2014 року № 1213, договору оренди землі від 26.08.2009 року № 24 (а.с.18-19).

На виконання вимог рішення позивачем виготовлено відповідний проект землеустрою (а.с.20-74).

06.03.2015 року позивач звернувся до міського голови з заявою про внесення на розгляд сесії міської ради питання щодо передачі земельної ділянки у власність та користування площею 0,0365 га по АДРЕСА_2 для будівництва та обслуговування житлового будинку та споруд.

На підставі розгляду проекту рішення «Про передачу у власність та оренду земельних ділянок громадянам під існуючим нерухомим майном» постійною комісією з питань містобудування, архітектури та землекористування Житомирської міської ради надано рекомендацію від 13.15.2015 р. №1002/22 К-3 (протокол №130 від 12.06.2015), якою рекомендовано зняти з розгляду п. 7.8 текстової частини ОСОБА_2 , АДРЕСА_2 ; п. 22 дод. 2 Гасімов ОСОБА_3 , АДРЕСА_2 ; п. 23 дод. 2 Гасімов питання щодо передачі ОСОБА_1 земельної ділянки по АДРЕСА_1 (а.с.139 зворот).

Рішенням сесії Житомирської міської ради від 29.05.2015 №928 «Про передачу у власність та оренду земельних ділянок громадянам під існуючим нерухомим майном» питання надання ОСОБА_1 у власність земельної ділянки площею 0,0365 га за адресою АДРЕСА_2 та в оренду земельної ділянки площею 0,0265га за адресою АДРЕСА_2 для будівництва і обслуговування житлового будинку господарських будівель і споруд (присадибна ділянка) та питання надання дозволу на поділ та об`єднання земельної ділянки загальною площею 0,1313га за адресою АДРЕСА_2 для будівництва і обслуговування житлового будинку господарських будівель і споруд (присадибна ділянка) було знято з розгляду сесії (а.с.137).

Вважаючи дії, Житомирської міської ради в особі постійної комісії з питань містобудування, архітектури та землекористування незаконними та протиправними, позивач звернувся до суду з даним позовом.

Відмовляючи в задоволенні позовних вимог суд першої інстанції дійшов висновку про необґрунтованість доводів позивача про те, що дії Житомирської міської ради вчинені з порушенням вимог законодавства України.

Колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції та зазначає наступне.

Згідно з положеннями частини 2 статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Законом, який регулює земельні правовідносини, є Земельний кодекс України від 25 жовтня 2001 року № 2768-III (далі - ЗК України), а також прийняті відповідно до Конституції України та цього Кодексу нормативно-правові акти.

Так, статтею 12 ЗК України встановлено, що до повноважень сільських, селищних, міських рад у галузі земельних відносин на території сіл, селищ, міст належить: а) розпорядження землями територіальних громад; б) передача земельних ділянок комунальної власності у власність громадян та юридичних осіб відповідно до цього Кодексу; в) надання земельних ділянок у користування із земель комунальної власності відповідно до цього Кодексу; г) вилучення земельних ділянок із земель комунальної власності відповідно до цього Кодексу; ґ) викуп земельних ділянок для суспільних потреб відповідних територіальних громад сіл, селищ, міст; д) організація землеустрою; е) координація діяльності місцевих органів земельних ресурсів; є) здійснення контролю за використанням та охороною земель комунальної власності, додержанням земельного та екологічного законодавства; ж) обмеження, тимчасова заборона (зупинення) використання земель громадянами і юридичними особами у разі порушення ними вимог земельного законодавства; з) підготовка висновків щодо вилучення (викупу) та надання земельних ділянок відповідно до цього Кодексу; и) встановлення та зміна меж районів у містах з районним поділом; і) інформування населення щодо вилучення (викупу), надання земельних ділянок; ї) внесення пропозицій до районної ради щодо встановлення і зміни меж сіл, селищ, міст; й) вирішення земельних спорів; к) вирішення інших питань у галузі земельних відносин відповідно до закону.

До повноважень виконавчих органів сільських, селищних, міських рад у галузі земельних відносин на території сіл, селищ, міст належать: 1) надання відомостей з Державного земельного кадастру відповідно до закону; 2) вирішення інших питань у галузі земельних відносин відповідно до закону.

Згідно з ч. 1 ст. 116 ЗК України громадяни та юридичні особи набувають права власності та права користування земельними ділянками із земель державної або комунальної власності за рішенням органів виконавчої влади або органів місцевого самоврядування в межах їх повноважень, визначених цим Кодексом.

Відповідно до ч. 2. ст. 116 ЗК України набуття права на землю громадянами та юридичними особами здійснюється шляхом передачі земельних ділянок у власність або надання їх у користування.

Статтею 123 ЗК України визначено, що надання земельних ділянок державної або комунальної власності у користування здійснюється Верховною Радою Автономної Республіки Крим, Радою міністрів Автономної Республіки Крим, органами виконавчої влади або органами місцевого самоврядування.

Особа, зацікавлена в одержанні у користування земельної ділянки із земель державної або комунальної власності за проектом землеустрою щодо її відведення, звертається з клопотанням про надання дозволу на його розробку до відповідного органу виконавчої влади або органу місцевого самоврядування, які відповідно до повноважень, визначених статтею 122 цього Кодексу, передають у власність або користування такі земельні ділянки.

У клопотанні зазначаються орієнтовний розмір земельної ділянки та її цільове призначення. До клопотання додаються графічні матеріали, на яких зазначено бажане місце розташування та розмір земельної ділянки, письмова згода землекористувача, засвідчена нотаріально (у разі вилучення земельної ділянки). Верховній Раді Автономної Республіки Крим, Раді міністрів Автономної Республіки Крим, органам виконавчої влади або органам місцевого самоврядування, які передають земельні ділянки державної чи комунальної власності у користування відповідно до повноважень, визначених статтею 122 цього Кодексу, забороняється вимагати додаткові матеріали та документи, не передбачені цією статтею.

Відповідний орган виконавчої влади або орган місцевого самоврядування в межах їх повноважень у місячний строк розглядає клопотання і дає дозвіл на розроблення проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки або надає мотивовану відмову у його наданні. Підставою відмови у наданні такого дозволу може бути лише невідповідність місця розташування земельної ділянки вимогам законів, прийнятих відповідно до них нормативно-правових актів, а також генеральних планів населених пунктів, іншої містобудівної документації, схем землеустрою і техніко-економічних обґрунтувань використання та охорони земель адміністративно-територіальних одиниць, проектів землеустрою щодо впорядкування території населених пунктів, затверджених у встановленому законом порядку.

З огляду на зазначене слідує, що за результатами розгляду клопотання про надання дозволу на розроблення проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки, відповідний орган виконавчої влади або орган місцевого самоврядування в межах їх повноважень приймає одне з таких рішень: дає дозвіл на розроблення відповідного проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки або дає мотивовану відмову у наданні відповідного дозволу з підстав, які визначені частиною третьою статті 123 Земельного кодексу України.

Згідно з положеннями статті 46 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» (чинної на момент спірних правовідносин) сільська, селищна, міська, районна у місті (у разі її створення), районна, обласна рада проводить свою роботу сесійно. Сесія складається з пленарних засідань ради, а також засідань постійних комісій ради.

Порядок проведення першої сесії ради, порядок обрання голови та заступника (заступників) голови районної у місті, районної, обласної ради, секретаря сільської, селищної, міської ради, скликання чергової та позачергової сесії ради, призначення пленарних засідань ради, підготовки і розгляду питань на пленарних засіданнях, прийняття рішень ради про затвердження порядку денного сесії та з інших процедурних питань, а також порядок роботи сесії визначаються регламентом ради, з урахуванням вимог Закону України "Про засади державної регуляторної політики у сфері господарської діяльності". До прийняття регламенту ради чергового скликання застосовується регламент ради, що діяв у попередньому скликанні.

Згідно з положеннями ч. 12 статті 46 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» визначено, що пропозиції щодо питань на розгляд ради можуть вноситися сільським, селищним, міським головою, постійними комісіями, депутатами, виконавчим комітетом ради, головою місцевої державної адміністрації, головою районної, обласної ради, загальними зборами громадян. Пропозиції щодо прийняття рішень, які відповідно до закону є регуляторними актами, вносяться з урахуванням вимог Закону України "Про засади державної регуляторної політики у сфері господарської діяльності".

Відповідно до ч. 1 ст. 47 Закону України «Про місцеве самоврядування в України» постійні комісії ради є органами ради, що обираються з числа її депутатів, для вивчення, попереднього розгляду і підготовки питань, які належать до її відання, здійснення контролю за виконанням рішень ради, її виконавчого комітету.

Положеннями частин 6, 7, 10, 11, 15 вказаної статті постійні комісії за дорученням ради, голови, відповідно заступника голови районної у місті, районної ради чи першого заступника, заступника голови обласної ради, секретаря сільської, селищної, міської ради або за власною ініціативою вивчають діяльність підзвітних і підконтрольних раді та виконавчому комітету сільської, селищної, міської, районної у місті ради органів, а також з питань, віднесених до відання ради, місцевих державних адміністрацій, підприємств, установ та організацій, їх філіалів і відділень незалежно від форм власності та їх посадових осіб, подають за результатами перевірки рекомендації на розгляд їх керівників, а в необхідних випадках - на розгляд ради або виконавчого комітету сільської, селищної, міської, районної у місті ради; здійснюють контроль за виконанням рішень ради, виконавчого комітету сільської, селищної, міської, районної у місті ради.

Постійні комісії у питаннях, які належать до їх відання, та в порядку, визначеному законом, мають право отримувати від керівників органів, підприємств, установ, організацій та їх філіалів і відділень необхідні матеріали і документи.

За результатами вивчення і розгляду питань постійні комісії готують висновки і рекомендації. Висновки і рекомендації постійної комісії приймаються більшістю голосів від загального складу комісії і підписуються головою комісії, а в разі його відсутності - заступником голови або секретарем комісії. Протоколи засідань комісії підписуються головою і секретарем комісії. Висновки і рекомендації постійної комісії, протоколи її засідань є відкритими та оприлюднюються і надаються на запит відповідно до Закону України "Про доступ до публічної інформації".

Рекомендації постійних комісій підлягають обов`язковому розгляду органами, підприємствами, установами, організаціями, посадовими особами, яким вони адресовані. Про результати розгляду і вжиті заходи повинно бути повідомлено комісіям у встановлений ними строк.

Перелік, функціональна спрямованість і порядок організації роботи постійних комісій визначаються регламентом відповідної ради та Положенням про постійні комісії, що затверджується радою, з урахуванням вимог Закону України "Про засади державної регуляторної політики у сфері господарської діяльності" щодо реалізації повноважень ради у здійсненні державної регуляторної політики постійними комісіями відповідної ради.

Відповідно до Положення про постійні комісії Житомирської міської ради, затвердженого рішенням Житомирської міської ради від 29.12.2010 №48 (чинного на момент виникнення спірних правовідносин) постійні комісії Житомирської міської ради є органами ради, що обираються з числа її депутатів, для вивчення, попереднього розгляду і підготовки питань, які належать до їх відання, здійснення контролю за виконанням рішень ради, її виконавчого комітету.

В розділі 2 Положення визначені повноваження постійних комісій Житомирської міської ради, зокрема, за доручення міської ради, міського голови, секретаря міської ради або з власною ініціативою здійснюють вивчення та перевірку діяльності підзвітних і підконтрольних раді та її виконавчому комітету органів, а також з питань віднесених до відома ради, незалежно від форм власності підприємств, установ та організацій, готують за результатами перевірок рекомендації на розгляд керівників, міської ради або виконавчого комітету міської ради; вносити пропозиції щодо порядку денного пленарного засідання ради.

В п.2 розділу 3 Положення визначена функціональна спрямованість роботи постійної комісії з питань містобудування, архітектури та землекористування.

Згідно п. 1 розділу 4 Положення постійні комісії міської ради організовують свою роботу відповідно до Регламенту Житомирської міської ради та цього Положення.

Пунктом 6 розділу 4 Положення передбачено, що за результатами вивчення та розгляду постійні комісії готують рекомендації. Рекомендації постійних комісій приймаються більшістю голосів від загального складу комісії і підписуються головою комісії, а в разі його відсутності заступником голови або секретарем.

Протокол засідання постійної комісії підписується головою і секретарем комісії (п.7 розділу 4 Положення).

Статтею 23 Регламенту Житомирської міської ради, затвердженого рішенням Житомирської міської ради від 29.12.2010 № 47 (чинного на момент виникнення спірних правовідносин), визначена процедура підготовки проектів рішень на розгляд сесії.

Відповідно до п. 5 ст. 23 Регламенту Житомирської міської ради за результатами розгляду проекту рішення, профільна постійна комісія направляє рекомендації міському голові щодо включення даного питання до порядку денного чергової сесії міської ради.

За наслідками процедури підготовки проекту рішення, визначеної п.1-8 ст. 24 Регламенту, запропонованого депутатом міської ради, та розгляду рекомендації профільної постійної комісії щодо проекту рішення депутатів міської ради міський голова вирішує питання про включення його при формуванні порядку денного чергової сесії ради та повідомляє депутата, на пропозицію якого внесено питання у порядок денний, електронною поштою або письмово (п. 6 ст. 23 Регламенту Житомирської міської ради).

Відповідно до ст. 35 Регламенту Житомирської міської ради рішення міської ради приймаються шляхом голосування за допомогою ПТК «Віче» або бюлетенями при проведенні таємного голосування.

Згідно з положеннями пункту 4 частини 2 статті 19 Закону України "Про статус депутатів місцевих рад", депутат місцевої ради має право вносити пропозиції і зауваження до порядку розгляду питань та їх суті.

Колегія суддів зауважує, що діяльність ради, її органів, посадових осіб ґрунтується на колективному, вільному обговоренні і вирішенні питань, гласності, законності та відповідальності і підзвітності перед радою утворених нею органів, обраних або призначених посадових осіб.

Перевірка законності та обґрунтованості оскаржуваного рішення суб`єкта владних повноважень здійснюється у порядку, встановленому Кодексом адміністративного судочинства України.

Водночас, з матеріалів справи встановлено, що на підставі розгляду проекту рішення «Про передачу у власність та оренду земельних ділянок громадянам під існуючим нерухомим майном» постійною комісією з питань містобудування, архітектури та землекористування надано рекомендацію від 13.15.2015 р. №1002/22 К-3, якою рекомендовано зняти з розгляду п. 7.8 текстової частини ОСОБА_2 , АДРЕСА_2 ; п. 22 дод. 2 Гасімов ОСОБА_3 , АДРЕСА_2 ; п. 23 дод. 2 Гасімов питання щодо передачі ОСОБА_1 земельної ділянки по АДРЕСА_1 (а.с.139 зворот).

Рішенням сесії Житомирської міської ради від 29.05.2015 №928 «Про передачу у власність та оренду земельних ділянок громадянам під існуючим нерухомим майном» питання надання ОСОБА_1 у власність земельної ділянки площею 0,0365 га за адресою АДРЕСА_2 та в оренду земельної ділянки площею 0,0265га за адресою АДРЕСА_2 для будівництва і обслуговування житлового будинку господарських будівель і споруд (присадибна ділянка) та питання надання дозволу на поділ та об`єднання земельної ділянки загальною площею 0,1313га за адресою АДРЕСА_2 для будівництва і обслуговування житлового будинку господарських будівель і споруд (присадибна ділянка) було знято з розгляду сесії (а.с.137).

Так, у відповідності до матеріалів справи слідує, що апелянтом оскаржується саме рекомендація від 13.15.2015 р. №1002/22 К-3, а не рішення сесії Житомирської міської ради від 29.05.2015 №928 «Про передачу у власність та оренду земельних ділянок громадянам під існуючим нерухомим майном».

Таким чином, з огляду на системний аналіз положень чинного законодавства та матеріалів справи, колегія суддів погоджується висновками суду першої інстанції, що дії Житомирської міської ради в особі постійної комісії з питань містобудування, архітектури та землекористування (оформлені протоколом № 130 від 12.06.2015 року) щодо рекомендації №1002/22 К-3 від 13.05.2015 року відповідають вимогам Регламенту Житомирської міської ради, затвердженого рішенням Житомирської міської ради від 29.12.2010 № 47, Положенню про постійні комісії Житомирської міської ради, затвердженого рішенням Житомирської міської ради від 29.12.2010 №48, Закону України «Про місцеве самоврядування в України».

Доводи апеляційної скарги не спростовують висновки суду першої інстанції та не можуть бути підставою для його скасування.

На підставі викладеного, судова колегія вважає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права і прийшов до обґрунтованого висновку про задоволення позовних вимог.

Згідно з пунктом 1 частини 1 статті 315 та статті 316 КАС України, за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Таким чином, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає залишенню без задоволення, а рішення суду першої інстанції - без змін.

Керуючись ст.ст. 243, 250, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 329 КАС України, суд

П О С Т А Н О В И В :

апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення, а рішення Житомирського окружного адміністративного суду від 10 березня 2021 року - без змін.

Постанова суду набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку згідно зі ст.ст.328, 329 КАС України.

Постанова суду складена в повному обсязі 08 липня 2021 року.

Головуючий Капустинський М.М.

Судді Сапальова Т.В. Смілянець Е. С.