Справа № 640/16809/20
Суддя: Коваленко Н.В.
Дата ухвалення: 2021-07-08 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

08 липня 2021 року

Київ

справа №640/16809/20

адміністративне провадження №К/9901/22370/21

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду:

судді-доповідача - Н.В. Коваленко,

суддів: Я.О. Берназюка, В.М. Шарапи

перевіривши касаційну скаргу Міністерства юстиції України на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 11 лютого 2021 року та постанову Шостого апеляційного адміністративного суду від 18 травня 2021 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Міністерства юстиції України, Державного підприємства «Національні інформаційні системи», за участю третіх осіб - Громадська організація «Український нагляд», Прокуратура Київської області, про визнання протиправним та скасування наказу, зобов`язання вчинити дії,

УСТАНОВИВ:

На розгляд колегії суддів Судової палати з розгляду справ щодо захисту соціальних прав передано касаційну скаргу Міністерства юстиції України на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 11 лютого 2021 року та постанову Шостого апеляційного адміністративного суду від 18 травня 2021 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Міністерства юстиції України, Державного підприємства «Національні інформаційні системи», за участю третіх осіб - Громадська організація «Український нагляд», Прокуратура Київської області, про визнання протиправним та скасування наказу, зобов`язання вчинити дії.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 18 червня 2021 року для розгляду цієї справи визначено наступний склад колегії суддів: головуючий суддя - Коваленко Н.В., судді - Берназюк Я.О., Шарапа В.М.

В ході перевірки матеріалів касаційної скарги та вирішення питання щодо наявності підстав для відкриття касаційного провадження суддею-доповідачем Коваленко Н.В., суддями Берназюком Я.О., Шарапою В.М. заявлено самовідводи, які обґрунтовані порушенням порядку визначення суддів для розгляду справи, встановленого статтею 31 Кодексу адміністративного судочинства України, а саме - без урахування спеціалізації.

Як убачається з матеріалів касаційної скарги, предметом оскарження у справі є наказ Міністерства юстиції України від 17 червня 2020 року № 2071/5 «Про результати проведення камеральної перевірки державного реєстратора Чабанівської селищної ради Києво-Святошинського району Київської області ОСОБА_1 », тобто предметом цього спору є оскарження державним реєстратором рішення про припинення нотаріальної діяльності.

Вказана справа згідно із Класифікатором спеціалізацій суддів та категорій справ, затвердженого наказом Державної судової адміністрації України від 21 грудня 2018 року № 622 (далі - Класифікатор № 622), повинна бути віднесена до категорії 104000000 розділу 104030000: справи з приводу забезпечення функціонування органів прокуратури, адвокатури, нотаріату та юстиції, зокрема, у сфері нотаріату.

Відповідно до затвердженого рішенням зборів суддів Верховного Суду у Касаційному адміністративному суді № 22 від 19 липня 2019 року Роз`яснення щодо віднесення адміністративних справ до категорій справ відповідно до Класифікатора № 622, категорія «спори у сфері нотаріату» (код Класифікатора) охоплює, зокрема, спори, що стосуються питань припинення нотаріальної діяльності.

Рішенням зборів суддів Верховного Суду в Касаційному адміністративному суді від 14 січня 2019 року №1, зі змінами, внесеними рішенням зборів суддів Верховного Суду в Касаційному адміністративному суді від 27 грудня 2019 року №33 "Про внесення змін до Спеціалізації суддів Верховного Суду в Касаційному адміністративному суді та судових палат Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду", визначено спеціалізацію суддів Верховного Суду в Касаційному адміністративному суді та судових палат Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду згідно з додатком.

Так, за приписами пункту 5 частини першої статті 36 Кодексу адміністративного судочинства України суддя не може брати участі в розгляді адміністративної справи і підлягає відводу (самовідводу) у разі порушення порядку визначення судді для розгляду справи, встановленого статтею 31 цього Кодексу.

Частинами 1-3 статті 125 Конституції України передбачено, що судоустрій в Україні будується за принципами територіальності та спеціалізації і визначається законом.

Відповідно до частини п`ятої статті 37 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» у Касаційному адміністративному суді обов`язково створюється окрема палата для розгляду справ щодо виборчого процесу та референдуму, а також захисту політичних прав громадян.

За змістом частини першої статті 31 Кодексу адміністративного судочинства України визначення судді, а в разі колегіального розгляду, - судді-доповідача для розгляду конкретної справи здійснюється з урахуванням спеціалізації.

Рішенням зборів суддів Верховного Суду в Касаційному адміністративному суді від 06 грудня 2017 року № 5 (далі - Рішення № 5) було утворено судові палати Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду, визначено спеціалізації суддів і судових палат, їх кількісний склад.

Рішенням зборів суддів Верховного Суду в Касаційному адміністративному суді від 14 січня 2019 року № 1 (далі - Рішення № 1) визначено спеціалізацію суддів Верховного Суду в Касаційному адміністративному суді та судових палат Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду у відповідності до Класифікатора № 622.

Рішенням зборів суддів Верховного Суду в Касаційному адміністративному суді від 20 травня 2019 року № 14 (далі - Рішення № 14) визначено персональний склад постійних колегій суддів, резервних суддів для постійних колегій суддів у складі судової палати з розгляду справ щодо захисту соціальних прав.

Відповідно до Рішення № 14 суддя-доповідач Коваленко Н.В., судді Берназюк Я.О., Шарапа В.М. входять до складу Судової палати з розгляду справ щодо захисту соціальних прав.

Згідно з Рішенням № 1 справи віднесені до категорії 104000000 розділу 104030000 Класифікатора № 622, до якого відноситься судова справа № 640/16809/20 за позовом ОСОБА_1 до Міністерства юстиції України, Державного підприємства «Національні інформаційні системи», за участю третіх осіб - Громадська організація «Український нагляд», Прокуратура Київської області, про визнання протиправним та скасування наказу, зобов`язання вчинити дії, віднесено до спеціалізації Судової палати з розгляду справ щодо виборчого процесу та референдуму, а також захисту політичних прав.

Так, цією палатою вже було здійснено розгляд справ такої ж категорії, зокрема, у постановах від 14 листопада 2018 року № 814/2229/17 щодо визнання протиправним та скасування наказу Міністерства юстиції України "Про тимчасове блокування державного реєстратора до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно", від 14 серпня 2019 року у справі № 1540/3392/18, від 15 серпня 2019 року у справі № 0840/3275/18, від 20 вересня 2019 року у справі № 2140/1832/18, від 09 жовтня 2019 року у справі № 640/6000/19, від 24 жовтня 2019 року у справі № 1340/5656/18, які подібні до справи № 806/2804/18, та від 05 березня 2020 року у справі № 440/798/19.

Сталою є практика заявлення суддями самовідводів у випадку порушення порядку визначення суддів для розгляду справи, зокрема, без урахування спеціалізації, в ухвалах від 24 квітня 2019 року № 456/2787/17, від 06 травня 2019 року № 826/7929/18, від 15 травня 2019 року № 813/2585/18.

При прийнятті рішення про самовідвід, Суд також враховує практику Європейського суду з прав людини, який виходить з того що «суд» розглядається як такий, що завжди має бути заснований на законних підставах, оскільки у протилежному випадку він не буде володіти легітимністю, що є необхідною ознакою для розгляду справ у демократичному суспільстві («Lavents v. Latvia», № 58442/00, пункт 81); фраза «заснований на законних підставах» означає не лише законні підстави для існування суду, а також відповідність суду специфічним правилам, що регламентують його діяльність («Сокуренко і Стригун проти України», № 29458/04 та № 29465/04, пункт 24). «Закон» у значенні статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція) включає не лише законодавство щодо заснування і компетенцію судових органів, а також будь-яке інше положення національного законодавства, яке в разі його порушення спричинило б незаконну участь одного чи більше суддів у розгляді справи («DMD Group, a.s. v. Slovakia», № 19334/03, пункт 59).

Метою розгляду однакової категорії справ у межах судів однієї палати є, серед іншого, забезпечення єдності судової практики.

Європейська комісія за демократію через право (Венеціанська комісія) у виходить з того, що принцип правової визначеності (legal certainty) має важливе значення для довіри до судової системи і верховенства права; правова визначеність також сприяє розвитку та економічного прогресу; необхідно, щоб суди, особливо вищі суди, створювали механізми для запобігання конфліктам та забезпечення узгодженості їхньої судової практики (Доповідь Венеціанської комісії № 512/2009 "Про верховенство права" (Venice Commission: the Rule of Law), що була прийнята на 86-му пленарному засіданні 25-26 березня 2011 року на основі зауважень її членів ОСОБА_2 ( Нідерланди ), ОСОБА_4 ( Швейцарія ), ОСОБА_6 (Сполучене Королівство), ОСОБА_7 (Фінляндія); п. 44-50).

Враховуючи викладене, зазначені положення законодавства, а також з метою забезпечення єдності судової практики щодо розгляду справ, які стосуються реалізації державної політики у сфері публічних правовідносин, заяви суддів Коваленко Н.В., Берназюка Я.О., Шарапи В.М. про самовідвід підлягають задоволенню.

Керуючись статтями 31, 36-38, 39, 40, 345 Кодексу адміністративного судочинства України,

УХВАЛИВ:

1. Задовольнити заяви суддів Коваленко Н.В., Берназюка Я.О., Шарапи В.М. про самовідвід.

2. Відвести суддів Коваленко Н.В., Берназюка Я.О., Шарапу В.М. від участі у розгляді касаційної скарги Міністерства юстиції України на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 11 лютого 2021 року та постанову Шостого апеляційного адміністративного суду від 18 травня 2021 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Міністерства юстиції України, Державного підприємства «Національні інформаційні системи», за участю третіх осіб - Громадська організація «Український нагляд», Прокуратура Київської області, про визнання протиправним та скасування наказу, зобов`язання вчинити дії.

3. Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя-доповідач Н.В. Коваленко

Суддя Я.О. Берназюк

Суддя В.М. Шарапа