Справа № 260/2795/21
Суддя: Плеханова З.Б.
Дата ухвалення: 2021-07-12 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЗАКАРПАТСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

12 липня 2021 рокум. Ужгород№ 260/2795/21
Суддя Закарпатського окружного адміністративного суду Плеханова З.Б., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Міністерства оборони України про визнання дій протиправними і зобов`язання вчинити певні дії, -

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернувся до Закарпатського окружного адміністративного суду із позовом до Міністерства оборони України , яким просить: 1. Визнати протиправну відмову Держави Україна в особі Міністерства оборони України оформлену листом №510/271 від 24.05.2021 року щодо визнання у вчиненні протиправних дій у складанні, вдачі завідомо неправдивого офіційного свідоцтва про хворобу №1485/638 від 07.07.1966 року потерпілого військовослужбовця ОСОБА_1 . 2. Зобов`язати Державу Україна в особі Міністерства оборони України прийняти у свідоцтві про хворобу №1485/638 від 07.07.1966 року потерпілого військовослужбовця ОСОБА_1 правдиву постанову про причинний зв`язок " Травма пов`язана з виконанням обов`язків військової служби " на підставі його скарги від 27.04.2021 року. 3. Стягнути з Держави Україна Державного бюджету України шляхом безспірного списання коштів з Єдиного казначейського рахунку Державної казначейської служби України на користь потерпілого військовослужбовця ОСОБА_1 моральної шкоди в розмірі місячної мінімальної заробітної плати помноженої на кількість місяців тривалості протиправної дії та бездіяльності починаючи з 01.08.2002 року по день ухвалення судового рішення в даній справі. 4.Зобов`язати Відповідача надати протягом одного місяця з дати набрання законної сили судового рішення до суду першої інстанції звіт про його виконання. 5. Звільнити позивача від сплати судового збору як особу з інвалідністю 1 групи. 6.Розглянути справу без участі позивача.

Згідно матеріалів позову позивач звернувся до відповідача зі скаргою у квітні 2021 року , на яку отримав відповідь у травні 2021 року.

Розглянувши поданий адміністративний позов, суд вважає за необхідне залишити такий без руху з огляду на наступне. Відповідно до статті 171 ч.1 ч.3 КАС України, суддя після одержання позовної заяви з`ясовує чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160,161,172 цього Кодексу. Згідно ч.6 статті 161 Кодексу адміністративного судочинства України у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску. Відповідно до частини 1, 2 статті 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Отже, право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням строків для звернення до суду, якими чинне законодавство обмежує звернення до суду за захистом прав, свобод та інтересів. Це, насамперед, обумовлено специфікою спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними.

Матеріали справи свідчать, що позивач, зокрема, оскаржує неправомірність дій відповідача у видачі свідоцтва від 1966 року, проте до суду за захистом своїх прав, зокрема, щодо зобов`язання прийняти у свідоцтві про хворобу №1485/638 від 07.07.1966 року потерпілого військовослужбовця ОСОБА_1 правдиву постанову про причинний зв`язок " Травма пов`язана з виконанням обов`язків військової служби " на підставі його скарги від 27.04.2021 року, звернувся до суду через 55 років лише у липні 2021, тобто з пропуском строку звернення до суду, передбаченого чинним законодавством України.

31 березня 2021 року у справі № 240/12017/19(адміністративне провадження № К/9901/15971/20) Верховний Суд у складі Судової палати з розгляду справ щодо захисту соціальних Касаційного адміністративного суду дійшов висновку, зазначивши наступне:

- для визначення початку перебігу строку для звернення до суду необхідно встановити час, коли позивач дізнався або повинен був дізнатись про порушення своїх прав, свобод та інтересів. Позивачу недостатньо лише послатись на необізнаність про порушення його прав, свобод та інтересів; при зверненні до суду він повинен довести той факт, що він не міг дізнатися про порушення свого права й саме із цієї причини не звернувся за його захистом до суду протягом шести місяців від дати порушення його прав, свобод чи інтересів чи в інший визначений законом строк звернення до суду. В той же час, триваюча пасивна поведінка такої особи не свідчить про дотримання такою особою строку звернення до суду з урахуванням наявної у неї можливості знати про стан своїх прав, свобод та інтересів.

- Аналіз практики Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ) свідчить про те, що у процесі прийняття рішень стосовно поновлення строків звернення до суду або оскарження судового рішення, ЄСПЛ виходить із наступного:

1) поновлення пропущеного строку звернення до суду або оскарження судового рішення є порушенням принципу правової визначеності, відтак у кожному випадку таке поновлення має бути достатньо виправданим та обґрунтованим;

2) поновленню підлягає лише той строк, який пропущений з поважних причин, внаслідок непереборних, незалежних від волі та поведінки особи обставин;

3) оцінка поважності причин пропуску строку має здійснюватися індивідуально у кожній справі;

4) будь-які поважні причини пропуску строку не можуть розцінюватися як абсолютна підстава для поновлення строку;

5) необхідно враховувати тривалість пропуску строку, а також можливі наслідки його відновлення для інших осіб.

- В даній справі Верховний Суд погодився з позицією судів першої та апеляційної інстанції, де вони відхилили доводи позивача про те, що про факт нездійснення перерахунку його пенсії він дізнався з листа відповідача від 08.11.2019, оскільки такий факт не змінює моменту, з якого він повинен був дізнатись про порушення своїх прав, а зазначена позивачем дата свідчить лише про час, коли він почав вчиняти дії щодо реалізації свого права і ця дата не пов`язується з початком перебігу строку звернення до суду.

Отже, заяву про поновлення пропущеного строку звернення до суду та докази в обґрунтування поважності причин пропуску строку позивач до суду не подав.

Частинами першою та другою статті 169 КАС України визначено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

З урахуванням викладеного, позовну заяву слід залишити без руху зі встановленням позивачу строку для усунення її недоліків шляхом подання до суду заяви про поновлення строку звернення до суду та доказів в обґрунтування поважності причин пропуску строку звернення до суду з даним позовом.

На підставі наведеного та керуючись статтями 160, 169, 243, 248 КАС України, суд,

У Х В А Л И В:

1. Позов ОСОБА_1 до Міністерства оборони України про визнання дій протиправними і зобов`язання вчинити певні дії - залишити без руху.

2. Надати позивачу 5-ти денний строк для усунення недоліків позовної заяви з дня отримання ухвали.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя З.Б.Плеханова