Справа № 160/1145/21
Суддя: Озерянська Світлана Іванівна
Дата ухвалення: 2021-03-30 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
30 березня 2021 року Справа № 160/1145/21
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Озерянської С.І. розглянувши в спрощеному позовному провадженні без виклику сторін (в порядку письмового провадження) у місті Дніпро адміністративну справу за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "АТБ-маркет" до Головного управління Держпродспоживслужби в Сумській області про визнання протиправними та скасування рішень, -
25.01.2021 року Товариство з обмеженою відповідальністю "АТБ-маркет" звернулось до Дніпропетровського окружного адміністративного суду з позовною заявою, в якій просить:
- визнати протиправним та скасувати припис Головного управління Держпродспоживслужби в Сумській області про усунення порушень вимог законодавства про харчові продукти, корми, побічні продукти тваринного походження, здоров`я та благополуччя тварин № 57 від 01.12.2020 року;
- визнати протиправною та скасувати постанову Головного управління Держпродспоживслужби в Сумській області про накладення штрафу за порушення Закону України «Про державний контроль за дотриманням законодавства про харчові продукти, корми, побічні продукти тваринного походження, здоров`я та благополуччя тварин», законодавства про харчові продукти та корми № 110 від 24.12.2020 р.;
- судові витрати, які пов`язані зі сплатою судового збору, у розмірі 4 540,00 грн. за подачу позову до суду, а також витрати на професійну правничу допомогу, у розмірі, який буде встановлено судом на підставі доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, поданих позивачем, присудити ТОВ «АТБ-маркет» за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління Держпродспоживслужби в Сумській області.
В обґрунтування позовної заяви зазначено, про безпідставні висновки відповідача щодо порушення Товариством вимог пункту 5 частини 1 статті 49 Закону України «Про основні принципи та вимоги до безпечності та якості харчових продуктів», яке виразилося у недотриманні позивачем температурного режиму при зберіганні кондитерських виробів та овочів і фруктів. Проте, в торговому приміщенні магазину позивача здійснюється не зберігання продукції, а продаж (реалізація), що є різними стадіями обігу харчових продуктів, внаслідок чого вимоги ГУ Держпродспоживслужби в Сумській області є безпідставними. Також, перевірка температурного режиму відбувалась термометрами та пірометром за відсутності будь-якої документації на ці прилади.
Ухвалою від 29.01.2021 року справу призначено до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін та надано термін для надання відзиву на позовну заяву.
Представником ГУ Держпродспоживслужби в Сумській області подано відзив на позовну заяву, в якому він просив в задоволенні позову відмовити, зазначивши, що фахівцями Головного управління Держпродспоживслужби в Сумській області проведено позапланову перевірку дотримання законодавства щодо безпечності харчових продуктів та окремих показників якості в магазині позивача у відповідності до вимог чинного законодавства. До проведення перевірки керуючому магазином вручено копію направлення для здійснення позапланового заходу, що підтверджено підписом останньої у вказаному направленні. Під час проведення перевірки застосовувався провірений пірометр та встановлено порушення температурних режимів при зберіганні кондитерських виробів та плодоовочевої продукції. В торгівельному залі магазину ТОВ «АТБ-маркет» відбувається саме зберігання продуктів харчування з метою пропонування їх до реалізації, а не реалізація.
Згідно положень статті 262 Кодексу адміністративного судочинства України, суд розглянув справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи за наявними у ній матеріалами.
Розглянувши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши фактичні обставини справи, на яких ґрунтується адміністративний позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд приходить до наступних висновків.
Так, судом встановлено, що у період з 22 жовтня 2020 року по 23 жовтня 2020 року Головним управлінням Держпродспоживслужби в Сумській області проведено позаплановий захід державного контролю у формі інспектування стосовно додержання ТОВ «АТБ-маркет», магазин «Продукти-806» (вул. Леваневського, 22, м. Суми) вимог законодавства про харчові продукти та корми, здоров`я та благополуччя тварин.
За наслідками перевірки відповідачем складено акт від 23.10.2020 р. № 91 , у якому встановлено наявність порушень вимог законодавства, а саме: п.5 ч. 1 статті 49 ЗУ №771, статті 4 ЗУ №1393, п.4.ч.1 статті 49 ЗУ №771.
Виявлені порушення полягали в наступному.
В частині статей 4, 5 Закону України «Про вилучення з обігу, переробку, утилізацію, знищення або подальше використання неякісної та небезпечної продукції» від 14.01.2000 р. № 1393-XIV (надалі - Закон № 1393): «При опитуванні працівників з овочевого відділу було вияснено що продукція вилучається через візуальний огляд тільки тоді, коли на ній наявні ознаки псування. Інших доказів списання (вилучення з обігу), утилізації неякісної та небезпечної продукції надано не було.»
В частині пункту 4 частини першої статті 49 Закону № 771: «В торгівельному залі наявні електричні пастки для мух, але не надано доказів ефективної боротьби зі шкідниками (наявність мишоловок, договору на проведення дератизаційних робіт, схеми розташування пасток, проведення моніторингу)».
По факту проведеного заходу оператору ринку був виданий припис № 48 від 27.10.2020 року щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу державного нагляду (контролю) термін усунення яких встановлено до 17.11.2020 року.
16 листопада 2020 року позивач надав відповідачеві відповідь на припис № 48, у якому зазначив, що Законом № 771 не визначено, що пропонування до реалізації вважається зберіганням, а отже, вимоги до зберігання не відносяться до умов пропонування до реалізації. Крім того, позивачем були надані відповідачеві копія договору на проведення дератизаційних робіт № 79 від 24.02.2020 р.; план-схема розташування пасток та проведення моніторингу; копія договору на виконання послуг зі збирання та утилізації харчових відходів № 128/18 від 05.05.2018 р., з додатковою угодою № 2 від 04.05.2020 р.; копія базової програми передумова системи управління безпеки харчових продуктів «Зберігання, передпродажна підготовка та реалізація продукції в магазині БПП-8.2-11-2019»; копії якісних посвідчень.
Підставою для здійснення позапланового заходу була перевірка стану виконання припису № 48 від 27.10.2020 року Головного управління Держпродспоживслужби в Сумській області, який був виданий оператору ринку за результатами попереднього позапланового заходу.
01 грудня 2020 року за результатами проведеної перевірки відповідач склав акт № 110 яким встановив наявність порушень вимог законодавства, а саме : п. 2 ч. 1 статті 16 Закону України «Про державний контроль за дотриманням законодавства про харчові продукти, корми, побічні продукти тваринного походження, здоров`я та благополуччя тварин» та ч. 7 ст.20 Закону України «Про основні принципи та вимоги до безпечності та якості харчових продуктів».
В ході перевірки було виявлено невиконання пункту 1 припису №48 від 27.10.2020 року щодо усунення порушень вимог законодавства у сфері безпечності та окремих показників якості харчових продуктів, термін усунення якого встановлений до 17.11.2020 року. А саме, не були усунуті наступні порушення: температурний режим, який унеможливлює розмноження мікроорганізмів, формування токсинів, при зберіганні овочів та фруктів не дотримується.
На усунення виявлених порушень відповідачем 01.12.2020 року було винесено припис про усунення порушень вимог законодавства про харчові продукти, корми, побічні продукти тваринного походження, здоров`я та благополуччя тварин № 57, яким вимагалось усунути порушення п. 5 ч. 1 статті 49 ЗУ №771. До 21.12.2020 року.
24 грудня 2020 року, керуючись п. 19 ч. 1 ст. 65, ст. 66 Закону України «Про державний контроль за дотриманням законодавства про харчові продукти, корми, побічні продукти тваринного походження, здоров`я та благополуччя тварин», Головне управління Держпродспоживслужби в Сумській області прийняло постанову про накладення штрафу за порушення Закону України «Про державний контроль за дотриманням законодавства про харчові продукти, корми, побічні продукти тваринного походження, здоров`я та благополуччя тварин», законодавства про харчові продукти та корми № 110, якою на ТОВ «АТБ-маркет» накладено штраф за порушення п. 2 ч. 1 ст. 16 Закону України «Про державний контроль за дотриманням законодавства про харчові продукти, корми, побічні продукти тваринного походження, здоров`я та благополуччя тварин» та ч. 7 ст.20 Закону України «Про основні принципи та вимоги до безпечності та якості харчових продуктів», у розмірі восьми мінімальних заробітних плат - 40 000,00 (сорок тисяч) грн 00 коп.
Не погоджуючись з прийнятими приписом та постановою позивач звернувся до суду з даним адміністративним позовом.
Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд виходить з наступного.
Правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов`язки та відповідальність суб`єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) визначає Закон України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» від 05.04.2007 № 877-V (далі - Закон № 877-V).
Частиною 6 статті 2 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" визначено, що центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері безпечності та окремих показників якості харчових продуктів та у сфері ветеринарної медицини, його територіальні органи зобов`язані забезпечити дотримання з урахуванням особливостей, визначених Законом України "Про державний контроль за дотриманням законодавства про харчові продукти, корми, побічні продукти тваринного походження, здоров`я та благополуччя тварин", виключно вимог частин першої, четвертої, шостої - сьомої, абзацу другого частини десятої, частин дванадцятої - чотирнадцятої статті 4, частин першої (крім вимоги щодо отримання погодження центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у відповідній сфері державного контролю, або відповідного державного колегіального органу на проведення позапланового заходу) та третьої статті 6, частин першої - четвертої, шостої, восьмої - десятої статті 7, частин першої та другої статті 12, статей 13-18, 20, 21 цього Закону.
Згідно з частиною 8 статті 4, частинами 6, 8 статті 7 вищевказаного Закону, органи державного нагляду (контролю) та суб`єкти господарювання мають право фіксувати процес здійснення планового або позапланового заходу чи кожну окрему дію засобами аудіо- та відеотехніки, не перешкоджаючи здійсненню такого заходу. За результатами здійснення планового або позапланового заходу посадова особа органу державного нагляду (контролю) складає акт, який повинен містити такі відомості: дату складення акта; тип заходу (плановий або позаплановий); форма заходу (перевірка, ревізія, обстеження, огляд тощо); предмет державного нагляду (контролю); найменування органу державного нагляду (контролю), а також посаду, прізвище, ім`я та по батькові посадової особи, яка здійснила захід; найменування юридичної особи або прізвище, ім`я та по батькові фізичної особи - підприємця, щодо діяльності яких здійснювався захід. Посадова особа органу державного нагляду (контролю) зазначає в акті стан виконання вимог законодавства суб`єктом господарювання, а в разі невиконання - детальний опис виявленого порушення з посиланням на відповідну вимогу законодавства. В останній день перевірки два примірники акта підписуються посадовими особами органу державного нагляду (контролю), які здійснювали захід, та суб`єктом господарювання або уповноваженою ним особою, якщо інше не передбачено законом. Якщо суб`єкт господарювання не погоджується з актом, він підписує акт із зауваженнями. Зауваження суб`єкта господарювання щодо здійснення державного нагляду (контролю) є невід`ємною частиною акта органу державного нагляду (контролю). У разі відмови суб`єкта господарювання підписати акт посадова особа органу державного нагляду (контролю) вносить до такого акта відповідний запис. Один примірник акта вручається керівнику чи уповноваженій особі суб`єкта господарювання - юридичної особи, її відокремленого підрозділу, фізичній особі - підприємцю або уповноваженій ним особі в останній день заходу державного нагляду (контролю), а другий зберігається в органі державного нагляду (контролю). Припис - обов`язкова для виконання у визначені строки письмова вимога посадової особи органу державного нагляду (контролю) суб`єкту господарювання щодо усунення порушень вимог законодавства. Припис не передбачає застосування санкцій щодо суб`єкта господарювання. Припис видається та підписується посадовою особою органу державного нагляду (контролю), яка здійснювала перевірку.
Таким чином, органи Держпродспоживслужби, після проведення перевірки та виявлення порушень, зобов`язані винести припис щодо усунення порушень вимог законодавства.
Відповідно до пункту 9 частини першої статті 1 Закону України «Про державний контроль за дотриманням законодавства про харчові продукти, корми, побічні продукти тваринного походження, здоров`я та благополуччя тварин» від 18.05.2017 № 2042-VIII (далі - Закон № 2042-VIII), державний контроль - діяльність компетентного органу, його територіальних органів, державних інспекторів, державних ветеринарних інспекторів, помічників державного ветеринарного інспектора та уповноважених осіб, що здійснюється з метою перевірки відповідності діяльності операторів ринку вимогам законодавства про харчові продукти, корми, здоров`я та благополуччя тварин, а також усунення наслідків невідповідності та притягнення до відповідальності за порушення відповідних вимог.
Згідно із пунктами 2, 5, 7 частини першої статті 11 Закону № 2042-VIII, під час здійснення заходів державного контролю державні інспектори та державні ветеринарні інспектори мають право:
- здійснювати інспектування потужностей, випробувальних лабораторій, що розміщуються на потужностях і пов`язані з виробництвом та/або обігом харчових продуктів та/або кормів;
- перевіряти документи щодо дотримання операторами ринку законодавства про харчові продукти, корми, побічні продукти тваринного походження, здоров`я та благополуччя тварин і отримувати їх копії;
- видавати приписи щодо усунення порушень цього Закону, законодавства про харчові продукти, корми, побічні продукти тваринного походження, здоров`я та благополуччя тварин.
Відповідно до пунктів 1-3 частини першої статті 16 Закону № 2042-VIII оператор ринку зобов`язаний:
1) допускати державних інспекторів, державних ветеринарних інспекторів та інших визначених цим Законом осіб до здійснення заходів державного контролю, за умови дотримання ними порядку здійснення державного контролю, передбаченого цим Законом;
2) усувати виявлені невідповідності шляхом здійснення корекцій та коригувальних дій;
3) надавати документи, пояснення, іншу інформацію з питань, що виникають у зв`язку із здійсненням заходів державного контролю.
Заходи державного контролю здійснюються без попередження (повідомлення) оператора ринку, крім аудиту та інших випадків, коли таке попередження є необхідною умовою забезпечення ефективності державного контролю.
Заходи державного контролю можуть здійснюватися позапланово у разі виявлення невідповідності або появи обґрунтованої підозри щодо невідповідності, а також в інших встановлених законом випадках (частина четверта статті 18 Закону № 2042-VIII).
Державні інспектори, державні ветеринарні інспектори, інші особи, що здійснюють заходи державного контролю, а також оператори ринку мають право фіксувати процес здійснення державного контролю засобами аудіо- та відеотехніки, не перешкоджаючи здійсненню відповідних заходів (частина десята статті 18 Закону № 2042-VIII).
Згідно із частиною першою статті 19 Закону № 2042-VIII заходи державного контролю здійснюються у формі аудиту, інспектування, передзабійного та післязабійного огляду, відбору зразків, лабораторного дослідження (випробування), документальної перевірки, перевірки відповідності, фізичної перевірки. У межах заходів державного контролю здійснюється державний моніторинг.
Частиною четвертою статті 19 Закону № 2042-VIII визначено, що інспектування передбачає перевірку дотримання операторами ринку законодавства про харчові продукти та корми, здоров`я та благополуччя тварин та відповідності їх діяльності вимогам щодо: гігієни; плану коригувальних дій, розробленого та впровадженого оператором ринку за результатами попередніх перевірок; інцидентів, пов`язаних з безпечністю харчових продуктів та/або кормів.
Інспектування може включати в себе перевірку потужностей, прилеглої території, приміщень, обладнання та інвентарю, транспортних засобів, а також харчових продуктів та кормів; сировини, інгредієнтів, допоміжних матеріалів для переробки, які використовуються для приготування та виробництва харчових продуктів та кормів, напівфабрикатів; предметів та матеріалів, що контактують з харчовими продуктами; засобів та процесів прибирання і догляду, а також пестицидів; маркування, зовнішнього вигляду та реклами.
Судом встановлено, що відповідачем здійснено позаплановий захід державного нагляду (контролю) у формі інспектування з метою перевірки відповідності діяльності операторів ринку вимогам законодавства про харчові продукти, усунення наслідків невідповідності, що відповідає пункту 9 частини першої статті 1, частині першій статті 19 Закону № 2042-VIII.
Відносини між органами виконавчої влади, операторами ринку харчових продуктів та споживачами харчових продуктів, порядок забезпечення безпечності та окремих показників якості харчових продуктів, що виробляються, перебувають в обігу, ввозяться (пересилаються) на митну територію України та/або вивозяться (пересилаються) з неї регулює Закон України «Про основні принципи та вимоги до безпечності та якості харчових продуктів» №771/97-ВР.
За нормою частини 2 статті 4 Закону України «Про основні принципи та вимоги до безпечності та якості харчових продуктів», держава здійснює регулювання безпечності та окремих показників якості харчових продуктів шляхом, зокрема, здійснення державного контролю.
Відповідно до пункту 5 частини 1 статті 49 Закону №771/97-ВР, оператори ринку дотримуються таких вимог: дотримується температурний режим, який унеможливлює розмноження мікроорганізмів, формування токсинів. Такий режим не повинен перериватися. Виключення щодо дотримання температурного режиму, який унеможливлює розмноження мікроорганізмів, формування токсинів, можливе протягом обмеженого періоду часу в процесі підготовки харчового продукту до перевезення, зберігання, продажу, сервірування харчових продуктів за умови, якщо це не спричиняє ризик здоров`ю споживачів.
Згідно з пунктами 7, 8 Правил роздрібної торгівлі картоплею та плодоовочевою продукцією, затверджених наказом Міністерства зовнішніх економічних зв`язків і торгівлі України № 344 від 08.07.1997 року, суб`єкт господарювання зобов`язаний забезпечити стан торговельних приміщень для роздрібного продажу плодоовочевої продукції на рівні, що відповідає санітарно-гігієнічним, технологічним та протипожежним нормам, установленим для приймання, зберігання та реалізації харчових продуктів; торговельно-технологічне обладнання, що використовується при організації роздрібного продажу плодоовочевої продукції, повинно забезпечувати збереження її якості та товарного вигляду протягом всього терміну реалізації.
З акту перевірки, вбачається, що в магазині позивача «Продукти-806» мали місце факти порушення температурних режимів зберігання продуктів.
Представником позивача наголошено, що в торговельному залі магазину здійснюється не зберігання продукції, а продаж (реалізація), що є різними стадіями обігу харчових продуктів, внаслідок чого вимоги ГУ Держпродспоживслужби в Сумській області є безпідставними.
З цього приводу суд вважає за необхідне вказати на наступне.
Пунктом 51 частини 1 статті 1 Закону України «Про основні принципи та вимоги до безпечності та якості харчових продуктів» визначено, що обіг - реалізація та/або зберігання харчових продуктів для цілей реалізації, включаючи пропонування до реалізації та/або іншої форми передачі, реалізації, розповсюдження або будь-яку іншу форму передачі незалежно від її здійснення на платній чи безоплатній основі.
Відповідно до пункту 71 частини 1 цієї статті, реалізація - передача, обмін, поставка за договором та відчуження іншим шляхом харчового продукту від однієї особи до іншої безвідносно від того, чи відбулася реалізація платно та/або в іншій формі.
Згідно з підпунктом 14.1.202. пункту 14.1 статті 14 Податкового кодексу України, продаж (реалізація) товарів - будь-які операції, що здійснюються згідно з договорами купівлі-продажу, міни, поставки та іншими господарськими, цивільно-правовими договорами, які передбачають передачу прав власності на такі товари за плату або компенсацію незалежно від строків її надання, а також операції з безоплатного надання товарів.
На підставі пункту 8 Положення (стандарту) бухгалтерського обліку, затвердженого наказом Міністерства фінансів України № 290 від 29.11.1999 року дохід (виручка) від реалізації продукції (товарів, інших активів) визнається в разі наявності всіх наведених нижче умов: покупцеві передані ризики й вигоди, пов`язані з правом власності на продукцію (товар, інший актив); підприємство не здійснює надалі управління та контроль за реалізованою продукцією (товарами, іншими активами); сума доходу (виручка) може бути достовірно визначена; є впевненість, що в результаті операції відбудеться збільшення економічних вигод підприємства, а витрати, пов`язані з цією операцією, можуть бути достовірно визначені.
Системний аналіз зазначених норм дає підстави для висновку, що в торгівельному залі магазину ТОВ «АТБ-маркет» відбувається саме зберігання продуктів харчування з метою пропонування їх до реалізації, тоді як реалізація здійснюється під час передачі товару покупцеві та отримання за нього оплати.
Приймаючи рішення по суті заявлених вимог, суд звертає увагу на те, що відповідно до п. 6 наказу Міністерства економіки та з питань Європейської інтеграції України від 11.07.2003 року №185 «Про затвердження Правил роздрібної торгівлі продовольчими товарами» торговельно-технологічне обладнання, що використовується під час роздрібного продажу продовольчих товарів, повинно забезпечувати збереження їх якості й товарного вигляду протягом усього терміну їх реалізації. Забороняється приймати, зберігати та продавати продовольчі товари, що швидко псуються, без використання холодильного обладнання.
Із зазначеного слідує те, що продовольчі товари, у тому числі плодово-овочева продукція, має розміщуватись з дотриманням температурних умов, які забезпечуватимуть збереження їх якості й товарного вигляду, у тому числі в торговельному залі протягом усього терміну їх реалізації, що свідчить про безпідставність доводів позивача про те, що процес пропонування до реалізації харчової продукції шляхом її розміщення у торговельному залі магазину не відноситься до стадії зберігання харчової продукції, а тому під час такого процесу не є обов`язковим дотримання температурного режиму, який встановлено для зберігання харчової продукції.
Таким чином, під час судового розгляду справи знайшли своє підтвердження доводи представника ГУ Держпродспоживслужби в Сумській області про порушення в магазині ТОВ «АТБ-маркет» температурних умов зберігання продуктів, шо зумовило винесення оскаржуваного припису та постанови.
Суд критично оцінює доводи представника позивача про проведення перевірки термометрами та пірометром за відсутності будь-якої документації на ці прилади, оскільки такі твердження спростовані долученими до матеріалів справи доказами.
Отже, ГУ Держпродспоживслужби в Сумській області підтверджено правомірність винесення оскаржуваного припису № 57 від 01.12.2020 р. про усунення порушень вимог законодавства про харчові продукти, корми, побічні продукти тваринного походження, здоров`я та благополуччя тварин, внаслідок чого правові підстави для задоволення позовних вимог відсутні.
Відповідно до п. 19 ч. 1 ст. 65 Закону № 2042, за невиконання, несвоєчасне виконання законних вимог (приписів) посадової особи компетентного органу, його територіального органу щодо усунення порушень цього Закону, законодавства про харчові продукти та корми тягне за собою накладення штрафу на юридичних осіб у розмірі восьми мінімальних заробітних плат, на фізичних осіб - підприємців - у розмірі п`яти мінімальних заробітних плат.
Факт невиконання вимог припису № 48 від 27.10.2020 року підтверджено під час розгляду справи. Доказів протилежного позивачем не надано. Так само відсутні докази оскарження Товариством в судовому порядку припису № 48 від 27.10.2020 року
Оскільки в термін для усунення недоліків, встановлений в приписі № 48 від 27.10.2020 року та визначений на 17.11.2020 року, позивачем вимоги припису не виконано в повному обсязі, такий припис не оскаржено, суд доходить висновку про обґрунтованість прийняття постанови про накладення штрафу за невиконання вимог припису та припис про усунення порушень.
З огляду на викладене, суд не вбачає підстав для задоволення вимог адміністративного позову.
Враховуючи висновки суду про відмову в задоволенні позову, судові витрати, понесені позивачем, згідно зі статтею 139 Кодексу адміністративного судочинства України розподілу не підлягають.
Керуючись ст.ст.243-246, 250 Кодексу адміністративного судочинства України, суд -
В задоволенні позовної заяви Товариства з обмеженою відповідальністю "АТБ-маркет" до Головного управління Держпродспоживслужби в Сумській області про визнання протиправними та скасування рішень - відмовити.
Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в порядку та строки, передбачені статтями 295, 297 Кодексу адміністративного судочинства України.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи рішення суду оскаржується до Третього апеляційного адміністративного суду через Дніпропетровський окружний адміністративний суд відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 Розділу VII Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя С.І. Озерянська