Справа № 320/7295/19
Суддя: Басай О.В.
Дата ухвалення: 2021-07-08 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

08 липня 2021 року м. Київ справа №320/7295/19

Київський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Басая О.В., розглянувши у письмовому провадженні за правилами спрощеного провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Відділу архітектурно-будівельного контролю виконавчого комітету Української міської ради про визнання незаконною перевірки та визнання протиправними і скасування постанови та приписів,

в с т а н о в и в:

До Київського окружного адміністративного суду звернувся ОСОБА_1 з позовом до Відділу архітектурно-будівельного контролю виконавчого комітету Української міської ради, у якому просить:

- визнати незаконною перевірку від 22.11.2019 щодо дотримання суб`єктом містобудування законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, проведену на підставі розпорядження від 25.07.2019 №185, положення про відділ архітектурно-будівельного контролю виконавчого комітету Української міської ради;

- визнати протиправною та скасувати постанову про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 09.12.2019 №Ш-12/1-19/42/0/86-19;

- визнати протиправним та скасувати припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 25.11.2019;

- визнати протиправним та скасувати припис про зупинення підготовчих та будівельних робіт від 25.11.2019.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що оскаржувані рішення є протиправними, оскільки відповідачем порушено встановлений законом порядок проведення перевірки та повідомлення суб`єкта містобудування про розгляд справи про правопорушення у сфері містобудування.

Так, позивач посилається на те, що відповідачем видано направлення від 06.11.2019 №Н-11/05-19 відповідно до якого, на проведення позапланової перевірки на об`єкті: будівлі та споруди на земельній ділянці що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 та на територією між вказаною земельною ділянкою та річкою Дніпро, направляється в.о. головного спеціаліста відділу архітектурно-будівельного контролю виконавчого комітету Української міської ради Вергелес В.І. та начальник архітектурно-будівельного контролю виконавчого комітету Української міської ради ОСОБА_2 .

Як зазначено в направленні предметом позапланової перевірки було дотримання суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності.

Підставою позапланової перевірки зазначено Розпорядження від 25.07.2019 №185, Положення про відділ архітектурно-будівельного контролю виконавчого комітету Української міської ради та звернення від 05.11.2019 №2519/0/1-19. Строк дії направлення "з 06.11.2019 до 19.11.2019".

На думку позивача, в порушення норм чинного законодавства а саме ч. 4 ст. 5 Закону "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності" про проведення планового заходу державного нагляду (контролю) його як суб`єкта господарювання письмово не попереджено за 10 календарних днів до початку такого заходу.

Листом від 04.12.2019 вих. №41/0/86-19 позивача повідомлено про проведення позапланової перевірки виконання суб`єктом містобудівної діяльності вимог припису про зупинення підготовчих та будівельних робіт від 25.11.2019 та зобов`язано з`явитись за адресою: АДРЕСА_1 (адреса земельної ділянки) 09.12.2019 о 13-00.

Окрім того, було повідомлено про те, що розгляд справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності відбудеться 09.12.2019 о 14-00 у приміщенні Української міської ради за адресою: 08720, Київська область, м. Українка, площа Тараса Шевченка 1, каб. №1.

За результатами розгляду справи 09.12.2019 винесено постанову про накладення на позивача штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 09.12.2019 №Ш-12/1-19/42/0/86-19 у розмірі 72 252,00 грн.

Водночас, позивач зазначив, що з 09.12.2019 був госпіталізований до лікарні, про що було повідомлено Відділ архітектурно будівельного контролю виконавчого комітету Української міської ради, листом поясненням з копією ордеру на госпіталізацію.

Також відповідно до п. 6 ч. 1 ст. 41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" та абзацу 8 п. 7 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, підставою для проведення позапланової перевірки є звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності.

Під час здійснення заходів державного архітектурно-будівельного контролю щодо суб`єктів містобудування (юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців) на об`єктах будівництва органи державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язані забезпечити дотримання вимог статті 1, статті 3, частин першої, четвертої, шостої - восьмої, абзацу другого частини десятої, частин тринадцятої та чотирнадцятої статті 4, частин першої - четвертої статті 5, частини третьої статті 6, частин першої - четвертої та шостої статті 7, статей 9, 10, 19, 20, 21, пункту 3 статті 22 "Прикінцеві положення" Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності".

Разом з тим, згідно ч. 1, 3 ст. 6 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" однією з підстав для здійснення позапланових заходів є звернення фізичної особи (фізичних осіб) про порушення, що спричинило шкоду її (їх) правам, законним інтересам, життю чи здоров`ю, навколишньому природному середовищу чи безпеці держави, з додаванням документів чи їх копій, що підтверджують такі порушення (за наявності). Позаплановий захід у такому разі здійснюється виключно за погодженням центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у відповідній сфері державного нагляду (контролю), або відповідного державного колегіального органу. У такому разі перед початком здійснення позапланового заходу державного нагляду (контролю) посадові особи органів державного нагляду (контролю) зобов`язані пред`явити керівнику чи уповноваженій особі суб`єкта господарювання - юридичної особи, її відокремленого підрозділу, фізичній особі - підприємцю або уповноваженій ним особі, крім документів, передбачених цим Законом, додатково копію погодження центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у відповідній сфері державного нагляду (контролю), або відповідного державного колегіального органу на проведення такої перевірки.

Позивач стверджує про те, що в порушення вимог закону копію погодження центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у відповідній сфері державного нагляду (контролю), або відповідного державного колегіального органу на проведення такої перевірки надано не було.

Також позивач посилається на те, що строк дії направлення від 06.11.2019 №Н-11/05-19 був обмежений з 06.11.2019 до 19.11.2019.

Відповідно до п.п., 5, 7, 16, Постанови Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 №553, загальна тривалість позапланової перевірки не може перевищувати дванадцяти робочих днів з урахуванням одноразового продовження строку її проведення за письмовим рішенням керівника відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю чи його заступника.

Однак, органом державного будівельного контролю було виписано інше направлення від 22.11.2019 №Н-11/05-19-П відповідно до якого, на проведення позапланової перевірки на об`єкті встановлено інший строк на проведення позапланової перевірки, а саме - до 25.11.2019.

Відповідно до частини першої статті 6 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності", повторне проведення позапланових заходів державного нагляду (контролю) за тим самим фактом (фактами), що був (були) підставою для проведеного позапланового заходу державного нагляду (контролю) забороняється.

Згідно з п. 4 ст. 7 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності", строк здійснення позапланового заходу не може перевищувати десяти робочих днів, а щодо суб`єктів малого підприємництва - двох робочих днів.

Відповідно до ч. 1 ст. 7 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності", для здійснення позапланового заходу орган державного нагляду (контролю) видає наказ (рішення, розпорядження), який має містити найменування суб`єкта господарювання, щодо якого буде здійснюватися захід, та предмет перевірки.

Згідно з ч. 1 ст. 6 зазначеного закону, під час проведення позапланового заходу з`ясовуються лише ті питання, необхідність перевірки яких стала підставою для здійснення цього заходу, з обов`язковим зазначенням цих питань у посвідченні (направленні) на проведення заходу державного нагляду (контролю).

Направлення №Н-11/05-19-П від 22.11.2019 не містить конкретного переліку питань, що підлягають з`ясуванню під час позапланової перевірки. Такий предмет позапланової перевірки як "дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт", на думку позивача, не може вважатися конкретним визначенням питань, необхідність перевірки яких стала підставою для здійснення такого заходу. Суб`єкт звернення не зобов`язаний надавати документальне підтвердження викладеної у зверненні інформації щодо порушення суб`єктами містобудування законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил. Однак, звернення в розумінні п.7 Порядку №533 має вказувати на порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, яке потребує здійснення перевірки органами державного архітектурно-будівельного контролю викладених у ньому фактів. Тільки тоді, на думку позивача, таке звернення може слугувати підставою для призначення позапланової перевірки.

Проте, зі змісту звернення від 05.11.2019 вх. №25/19/0/1-19 слідує, що ним повідомлено про виявлення факту порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, а саме - про те, що між земельною ділянкою в АДРЕСА_2 та АДРЕСА_3 розташовані та будуються будівлі та споруди. Таким чином, у зверненні повідомляється про обставини, що відповідно до ст. 34 зазначеного закону та ст. 376 ч. 1 ЦК України є ознаками самочинного будівництва.

При цьому, Законом України "Про регулювання містобудівної діяльності" та "Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю" виявлення факту самочинного будівництва визначено як самостійну окрему підставу для проведення позапланової перевірки.

Позивач також зазначив, що ним 06.10.2016 в Департаменті Державної Архітектурно-Будівельної інспекції у Київській області за №КС27 зареєстровано декларацію про початок виконання будівельних робіт "Реконструкція берегоукріплення (підпірна стінка) з благоустроєм прилеглої території портового комплексу". На час перевірки роботи на об`єкті продовжувались, про що Відділ архітектурно-будівельного контролю виконавчого комітету Української міської ради був повідомлений. Крім того, в Реєстрі дозвільних документів на сайті Держархбудінспекції наявна інформація про подання декларації про початок виконання будівельних робіт. Відділ архітектурно-будівельного контролю виконавчого комітету Української міської ради, як структурний підрозділ Держархбудінспекції також був повідомлений про дані обставини. З направлення №Н-11/05-19 від 06.11.2019 вбачається, що відповідач як підставою для призначення перевірки зазначає звернення від 05.11.2019 вх. №25/19/0/1-19 та необхідність проведення перевірки на об`єкті - будівлі та споруди на земельний ділянці що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 та на території між вказаною земельною ділянкою та річкою Дніпро. Предметом перевірки зазначено дотримання вимог законодавства у сфер містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих і будівельних робіт.

Таким чином, позивач вважає що у Відділу архітектурно-будівельного контролю виконавчого комітету Української міської ради не було законних підстав для призначення та проведення оскаржуваної перевірки.

З урахуванням викладеного, позивач стверджує, що оскаржувані постанови та припис прийняті з порушенням норм чинного законодавства. Також під час перевірки контролюючим органом безпідставно зроблені помилкові, необґрунтовані висновки та безпосередньо сам позивач не міг бути суб`єктом перевірки. Наказ про проведення перевірки позивач вважає протиправним, оскільки законних підстав для її призначення не було.

Київський окружний адміністративний суд 06.01.2020 постановив ухвалу про залишення позовної заяви ОСОБА_1 без руху, у якій зазначив недоліки позовної заяви, спосіб їх усунення та встановив строк для усунення недоліків позовної заяви протягом десяти днів з дня вручення копії даної ухвали позивачу. Згідно з ухвалою від 31.01.2020, суд продовжив строк для усунення недоліків позовної заяви. Позивач усунув недоліки позовної заяви у встановлений судом строк.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 25.02.2020 відкрито провадження по справі за правилами спрощеного позовного провадження та призначено справу до розгляду у судовому засіданні.

Відповідачем подано до суду письмовий відзив на позов, в якому він просить відмовити у задоволенні позовних вимог з тих підстав, що доводи позивача є необґрунтованими, а оскаржувані дії та рішення є правомірними.

Відповідач посилається на те, що відповідно до ст. 41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" та згідно з Порядком №553, на підставі Наказу від 22.11.2019 №1, направлення від 06.11.2019 №Н-11/05-19, на підставі звернення юридичної особи Асоціації Підприємств Надрокористувачів "НЕРУДНІ НАДРА УКРАЇНИ", відповідно до п. 7 Порядку №553 посадовими особами Відділу була здійснена перевірка на об`єкті будівництва за адресою: АДРЕСА_2 . Під час проведення перевірки встановлено факт самовільного будівництва в АДРЕСА_2 (т. 1, а.с 160-163).

Позивач подав до суду письмову відповідь на відзив, у якій спростовує доводи відповідача. Так позивач стверджує про те, що строк позапланової перевірки не міг перевищувати двох робочих днів. Крім того, десятиденний строк перевірки було продовжено. Також, на думку позивача, оскаржувана постанова про накладення штрафу є протиправною, оскільки у день її винесення позивача було госпіталізовано до лікарні, про що було повідомлено відповідача (т. 1, а.с. 220-223).

Відповідачем подано до суду заперечення на відповідь позивача на відзив, у яких стверджується про те, що позапланова перевірка позивача була проведена об`єктивно, у відповідності із встановленими законодавчими нормами, в межах повноважень та у спосіб визначений законом (т. 1, а.с. 232-235).

Позивачем подано до суду додаткові пояснення, в яких додатково стверджується про те, що відповідачем протиправно не було надано обов`язкового погодження центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у відповідній сфері державного нагляду (контролю), або відповідного державного колегіального органу на проведення перевірки. Також позивач стверджує про те, що у відповідача не було законних підстав для призначення перевірки (т. 2, а.с. 6-12).

У судовому засіданні 18.06.2020 прийнято рішення про розгляд справи у порядку письмового провадження на підставі наявних доказів, про що постановлено протокольну ухвалу.

Розглянувши позовну заяву, відзив відповідача на позов, дослідивши наявні докази та оцінивши їх у сукупності, суд встановив наступне.

Посадовими особами Відділу архітектурно-будівельного контролю виконавчого комітету Української міської ради проведено позапланову перевірку щодо дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил на об`єкті: будівлі та споруди на земельній ділянці, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 та на території між вказаною земельною ділянкою та річкою Дніпро, за наслідками якої складено акт від 25.11.2019 №А-11/02-19 (т. 1, а.с. 9-31).

Зі змісту акта слідує, що підчас перевірки виявлено проведення будівельних робіт, а саме: згідно письмового пояснення наданого ФОП ОСОБА_1 проводиться будівництво будівлі навігаційного призначення (диспетчерська-маяк) орієнтовним розміром 6м. на 3 м. у 2 поверхи з газобетон них блоків та підвалом. Підвальна частина зазначеної будівлі виконана з монолітних бетонних і залізобетонних конструкцій. Одна із стін підвальної часини одночасно є складовою підпірної стіни. Дана підпірна стіна зазначена під №14 в експлікації завіреної копії технічного паспорта на виробничий будинок "А" Адмінбудівля" виготовленого КП Київської обласної ради "Західне бюро технічної інвентаризації б/н від 16.05.2019 наданій суб`єктом підприємницької діяльності ФОП ОСОБА_1 . Також в експлікації відсутня інформація про будівлю навігаційного призначення (диспетчерська-маяк). В копії технічного паспорта в графі/стовпчику "рік побудови" таблиці "Характеристика виробничого будинку, господарських будівель і споруд" зазначено 2018 рік побудови підпірної стіни №14. Згідно Інструкції про порядок проведення технічної інвентаризації об`єктів нерухомого майна під час проведення технічного інвентаризації збудованих (реконструйованих) будинків, господарських будівель та споруд встановлюється їх наявність і наявність змін у їх плануванні та складі. З огляду на зазначене станом на дату виготовлення/розроблення вказаного технічного паспорта будівлі навігаційного призначення (диспетчерська-маяк) не існувало.

Станом на момент проведення перевірки встановлено, що будівництво будівлі навігаційного призначення (диспетчерська-маяк) ведеться без документів, що дають право на таке будівництво, чим порушено вимоги ч.ч. 1, 2 ст. 36 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності".

На підставі висновків акта перевірки відповідачем внесено позивачу приписи від 25.11.2019 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил та про зупинення підготовчих та будівельних робіт (т. 1, а.с. 109-111, 112-114).

Також відповідачем винесено постанову від 09.11.2019 №Ш-12/1-19/42/0/86-19 про накладення на позивача штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності у сумі 72 252,00 грн (т. 1, а.с. 115-118).

Вважаючи незаконною вказану перевірку проведену Відділом архітектурно-будівельного контролю виконавчого комітету Української міської ради та протиправними винесені за її результатами приписи та постанову, позивач звернувся до суду з даним адміністративним позовом.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд керується наступним.

Статтею 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно з ст. 10 Закону України "Про архітектурну діяльність", для забезпечення під час забудови територій, розміщення і будівництва об`єктів архітектури додержання суб`єктами архітектурної діяльності затвердженої містобудівної та іншої проектної документації, вимог вихідних даних, а також з метою захисту державою прав споживачів будівельної продукції здійснюється в установленому законодавством порядку державний архітектурно-будівельний контроль та нагляд.

Постановою Кабінету Міністрів України від 09 липня 2014 року №294, у редакції постанови Кабінету Міністрів України від 07 червня 2017 року №408, затверджено Положення про Держархбудінспекцію (далі - Положення №294).

Відповідно до п. 1 Положення №294, ДАБІ України є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Віце-прем`єр-міністра України - Міністра регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства і який реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду.

Згідно з п. 3 Положення №294, основним завданням Держархбудінспекції є реалізація державної політики з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, а саме: здійснення державного архітектурно-будівельного нагляду за дотриманням вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил уповноваженими органами містобудування та архітектури, структурними підрозділами Київської та Севастопольської міських держадміністрацій та виконавчими органами сільських, селищних, міських рад з питань державного архітектурно-будівельного контролю, іншими органами, що здійснюють контроль у сфері містобудівної діяльності, під час провадження ними містобудівної діяльності.

Відповідно до ст. 41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Стосовно доводів позивача про відсутність правових підстав для призначення позапланової перевірки на підставі звернення юридичної особи Асоціації Підприємств Надрокористувачів "НЕРУДНІ НАДРА УКРАЇНИ", суд зазначає наступне.

Як встановлено судом, Асоціація Підприємств Надрокористувачів "НЕРУДНІ НАДРА УКРАЇНИ" звернулась до секретаря Української міської ради із зверненням від 05.11.2019 вих. №403 (вх. №2519/0/1-19 від 05.11.2019), в якому зазначено, що на земельній ділянці, яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 та на території між вказаною земельною ділянкою та річкою Дніпро розташовані та будуються будівлі і споруди в безпосередній близькості до р. Дніпро.

Вказане, на думку заявника, не відповідає вимогам ст.ст. 88, 89 Водного кодексу України.

З цих підстав заявник просив провести перевірку щодо дотримання суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності стосовно вказаних об`єктів (т. 1, а.с. 157).

Відповідно до п. 6 ч. 1 ст. 41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", підставою для проведення позапланової перевірки є, зокрема, звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності.

Такі ж підстави для проведення позапланової перевірки передбачені абз. 8 п. 7 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого Постановою КМ України від 23.05.2011 №553 (далі - Порядок №553).

Також п. 1 Порядку №533 визначено, що під час здійснення заходів державного архітектурно-будівельного контролю щодо суб`єктів містобудування (юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців) на об`єктах будівництва органи державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язані забезпечити дотримання вимог статті 1, статті 3, частин першої, четвертої, шостої - восьмої, абзацу другого частини десятої, частин тринадцятої та чотирнадцятої статті 4, частин першої - четвертої статті 5, частини третьої статті 6, частин першої - четвертої та шостої статті 7, статей 9, 10, 19, 20, 21, пункту 3 статті 22 "Прикінцеві положення" Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності".

Відповідно до ч.ч. 1, 3 статті 6 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності", підставами для здійснення позапланових заходів є, зокрема, звернення фізичної особи (фізичних осіб) про порушення, що спричинило шкоду її (їхнім) правам, законним інтересам, життю чи здоров`ю, навколишньому природному середовищу чи безпеці держави, з додаванням документів чи їх копій, що підтверджують такі порушення (за наявності). Позаплановий захід у такому разі здійснюється виключно за погодженням центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у відповідній сфері державного нагляду (контролю), або відповідного державного колегіального органу.

У такому разі перед початком здійснення позапланового заходу державного нагляду (контролю) посадові особи органів державного нагляду (контролю) зобов`язані пред`явити керівнику чи уповноваженій особі суб`єкта господарювання - юридичної особи, її відокремленого підрозділу, фізичній особі - підприємцю або уповноваженій ним особі, крім документів, передбачених цим Законом, додатково копію погодження центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у відповідній сфері державного нагляду (контролю), або відповідного державного колегіального органу на проведення такої перевірки. Суб`єкти господарювання мають право не допускати посадових осіб органу державного нагляду (контролю) до здійснення заходів державного нагляду (контролю), якщо вони не пред`явили документи, передбачені цим абзацом;

Суб`єкт господарювання повинен ознайомитися з підставою проведення позапланового заходу з наданням йому копії відповідного посвідчення (направлення) на проведення заходу державного нагляду (контролю).

З викладеного слідує, що обов`язковою умовою для здійснення органом державного архітектурно-будівельного контролю позапланової перевірки (заходу державного архітектурно-будівельного контролю) щодо суб`єктів містобудування (юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців) на об`єктах будівництва за звернення фізичної особи (фізичних осіб) про порушення, що спричинило шкоду її (їхнім) правам, законним інтересам, життю чи здоров`ю, навколишньому природному середовищу чи безпеці держави, є пред`явлення керівнику чи уповноваженій особі суб`єкта господарювання - юридичної особи, її відокремленого підрозділу, фізичній особі - підприємцю або уповноваженій ним особі відповідного погодження центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у відповідній сфері державного нагляду (контролю), або відповідного державного колегіального органу.

Водночас, відповідачем не надано суду будь-яких доказів як пред`явлення позивачу підчас зазначеної перевірки такого погодження, так і його наявності станом на час її проведення.

Крім того, суд зазначає, що ч. 1 ст. 6 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" підставою для здійснення позапланових заходів визначає саме звернення фізичної особи (фізичних осіб).

Проте, з матеріалів справи судом встановлено, що підставою для призначення зазначеної позапланової перевірки було звернення не фізичної особи (фізичних осіб), а юридичної особи - Асоціація Підприємств Надрокористувачів "НЕРУДНІ НАДРА УКРАЇНИ".

Отже, суд дійшов висновку про відсутність правових підстав для призначення відповідачем позапланової перевірки на підставі вказаного вище звернення юридичної особи Асоціації Підприємств Надрокористувачів "НЕРУДНІ НАДРА УКРАЇНИ".

Щодо продовження строку проведення позапланової перевірки, суд зазначає наступне.

Виконавчим комітетом Української міської ради 25.07.2019 прийнято розпорядження №185 про проведення відділом архітектурно-будівельного контролю перевірки, зокрема, достовірності даних, наведених у повідомленні про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні про початок виконання будівельних робіт та заяви щодо отримання дозволу на виконання будівельних робіт (т. 1, а.с. 164).

На підставі вказаного розпорядження відділом архітектурно-будівельного контролю виконавчого комітету Української міської ради видано направлення від 06.11.2019 №Н-11/05-19 для проведення позапланового заходу за вказаним вище зверненням від 05.11.2019 №2519/0/1-19. Строк дії направлення - з 06 листопада до 19 листопада 2019 року (т. 1, а.с. 165).

В.о головного спеціаліста відділу архітектурно-будівельного контролю виконавчого комітету Української міської ради В.І. Вергелес звернувся до начальника цього відділу із службовою запискою від 19.11.2019 №1/0/84-19 про продовження строку проведення позапланової перевірки ОСОБА_1 у зв`язку з неможливістю проведення позапланової перевірки у строк передбачений направленням від 06.11.2019 №Н-11/05-19 (т. 1, а.с. 171).

Наказом відділу архітектурно-будівельного контролю виконавчого комітету Української міської ради від 22.11.2019 №1 продовжено строк проведення позапланової перевірки терміном на 2 робочих дні (т. 1, а.с. 172).

У зв`язку з вказаними обставинами відділом архітектурно-будівельного контролю виконавчого комітету Української міської ради видано направлення від 22.11.2019 №Н-11/05-19-П для проведення позапланового заходу за вказаним вище зверненням від 05.11.2019 №2519/0/1-19. Строк дії направлення - з 22 листопада до 25 листопада 2019 року (т. 1, а.с. 166).

Суд зазначає, що відповідно до ч. 1 ст. 6 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності", повторне проведення позапланових заходів державного нагляду (контролю) за тим самим фактом (фактами), що був (були) підставою для проведеного позапланового заходу державного нагляду (контролю) забороняється.

Згідно з абз. 10 п. 7 Порядку №553, строк проведення позапланової перевірки не може перевищувати десяти робочих днів, а у разі потреби може бути одноразово продовжений за письмовим рішенням керівника відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю чи його заступника не більше ніж на два робочих дні.

Зі змісту вказаних норм слідує, що питання про продовження терміну перевірки має вирішуватися та оформлюватися відповідним наказом до закінчення вже визначеного раніше періоду перевірки.

У даному ж випадку наказ про продовження терміну перевірки видано через 3 дні після завершення визначеного раніше терміну, а саме 22.11.2019, хоча визначений строк проведення перевірки закінчився 19.11.2019, що вказує на фактичне призначення повторного позапланового заходу за тим самим фактом, що вже перевірявся.

Враховуючи викладене, суд дійшов висновку, що відповідачем порушено встановлений законом порядок проведення такої перевірки.

Так, згідно з висловленою у постановах Верховного Суду від 14.11.2019 у справі №822/863/16 та від 21.10.2019 у справі №822/677/16 правовою позицією, порушенням порядку проведення перевірки є її проведення після закінчення дії направлення за відсутності доказів на підтвердження продовження строку його дії та відповідного наказу про продовження строку проведення перевірки.

Це узгоджується з тим, що направлення на проведення перевірки є визначеною законодавством юридичною підставою, якою підтверджується наявність у посадових осіб контролюючого органу повноважень для здійснення дій з проведення перевірки у межах конкретно вказаного у направленні строку. Отже, вчинення перевіряючими особами дій з проведення перевірки поза межами строку, вказаного у направленні, є свідченням того, що такі дії вчинені за відсутності у цих осіб відповідних повноважень.

Також згідно з правовою позицією висловленою як Верховним Судом України у постанові від 27.01.2015 у справі №21-425а14, так і у постановах Верховного Суду від 05.02.2019 у справі №821/1157/16, від 05.02.2019 у справі №2а-10138/12/2670, від 04.02.2019 у справі №807/242/14, лише дотримання умов та порядку прийняття контролюючими органами рішень про проведення перевірок, може бути підставою для визнання правомірними дій контролюючого органу щодо їх проведення. У свою чергу порушення контролюючим органом вимог щодо призначення та проведення перевірки призводить до відсутності правових наслідків такої. Таким чином, у випадку незаконності перевірки, прийнятий за її результатами акт індивідуальної дії підлягає визнанню протиправним та скасуванню.

Верховний Суд й у постановах від 23.01.2018 у справі №804/12558/14 та від 21.05.2020 у справі №208/6557/16-а(2-а/208/219/16) вказав, що у випадку незаконності перевірки прийнятий за результатами її проведення акт індивідуальної дії автоматично підлягає визнанню протиправним та скасуванню.

Схожу правову позицію висловив Верховний Суд і в постанові від 26.02.2020 у справі №826/7847/17, де зазначив, що нормами Закону №3038-VI та Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 №553, з дотриманням балансу публічних і приватних інтересів, встановлені умови та порядок проведення позапланового заходу державного архітектурно-будівельного контролю. Лише їх дотримання може бути належною підставою для проведення позапланової перевірки та оформлення її результатів, які створюють для суб`єкта містобудування юридичні наслідки. Невиконання органами державного архітектурно-будівельного контролю вимог законодавця щодо порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю призводить до визнання перевірки незаконної та відсутності правових наслідків такої.

З урахуванням того, що відповідачем порушено як встановлений законом порядок призначення позапланового заходу державного архітектурно-будівельного контролю стосовно позивача так і порядок його проведення, суд дійшов висновку про протиправність дій відповідача при проведенні такої перевірки.

У позовній заяві позивач просить суд, зокрема, визнати незаконною перевірку від 22.11.2019 щодо дотримання суб`єктом містобудування законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, проведену на підставі розпорядження від 25.07.2019 №185, положення про відділ архітектурно-будівельного контролю виконавчого комітету Української міської ради.

Проте, на переконання суду, формуючи позовну вимогу таким чином позивач обрав невірний спосіб захисту своїх прав.

Отже, з метою відновлення порушених прав позивача, суд вважає за необхідне визнати протиправними дії посадових осіб Відділу архітектурно-будівельного контролю виконавчого комітету Української міської ради, за наслідками якої складено акт від 25.11.2019 №А-11/02-19.

Також, з огляду на вказані вище висновки суду оскаржувані рішення відповідача, прийняті на підставі висновків такої перевірки, а саме: постанова про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 09.11.2019 №Ш-12/1-19/42/0/86-19, припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 25.11.2019 та припис про зупинення підготовчих та будівельних робіт від 25.11.2019, також є протиправними.

Отже, позовні вимоги в частині визнання вказаних рішень протиправними та скасування є обґрунтованими.

Також судом критично оцінуються доводи відповідача, покладені в основу оскаржуваних рішень з огляду на те, що вони спростовуються наявними в матеріалах справи доказами, зокрема, копією проектної документації, щодо реконструкції берегоукріплення (підпірна стінка) з благоустроєм прилеглої території портового комплексу, декларації про початок виконання будівельних робіт, повідомлення про зміну даних у декларації 21.10.2016 року містить необхідні реквізити та підписи, у зв`язку з чим твердження відповідача спростовуються матеріалами справи (т. 2, а.с. 35-142).

Водночас, відповідач в ході розгляду справи не надав суду доказів протиправності зазначених документів, або недостовірності відображених у них відомостей.

Відповідно до пункту 30 Рішення Європейського Суду з прав людини у справі "Hirvisaari v. Finland" від 27.09.2001, рішення судів повинні достатнім чином містити мотиви, на яких вони базуються для того, щоб засвідчити, що сторони були заслухані. Згідно пункту 41 висновку №11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень, обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини, очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах.

Враховуючи викладене, суд дійшов висновку, що адміністративний позов підлягає задоволенню.

Згідно з ч. 1 ст. 139 КАС України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

При зверненні до суду позивачем було сплачено судовий збір в розмірі 2305,20 грн.

Беручи до уваги висновок суду про задоволення позову, суд присуджує позивачеві понесені витрати з оплати судового збору за рахунок бюджетних асигнувань відповідача.

Керуючись статтями 9, 14, 73-78, 90, 143, 242-246, 250, 255, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

в и р і ш и в:

Адміністративний позов задовольнити повністю.

Визнати протиправними дії посадових осіб Відділу архітектурно-будівельного контролю виконавчого комітету Української міської ради, за наслідками якої складено акт від 25.11.2019 №А-11/02-19.

Визнати протиправною та скасувати постанову Відділу архітектурно-будівельного контролю виконавчого комітету Української міської ради Обухівського району Київської області про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 09.12.2019 №Ш-12/1-19/42/0/86-19.

Визнати протиправним та скасувати припис Відділу архітектурно-будівельного контролю виконавчого комітету Української міської ради Обухівського району Київської області про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 25.11.2019 виданий ОСОБА_1 .

Визнати протиправним та скасувати припис Відділу архітектурно-будівельного контролю виконавчого комітету Української міської ради Обухівського району Київської області про зупинення підготовчих та будівельних робіт від 25.11.2019 виданий ОСОБА_1 .

Стягнути на користь ОСОБА_1 (місце проживання: АДРЕСА_4 , рнокпп НОМЕР_1 ) за рахунок бюджетних асигнувань Відділу архітектурно-будівельного контролю виконавчого комітету Української міської ради Обухівського району Київської області (місцезнаходження: Київська обл., Обухівський р-н., м. Українка, пл. Шевченка, 1, код ЄДРПОУ 3516159) судові витрати у розмірі 2305 (дві тисячі триста п`ять) грн 20 коп.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. У разі оголошення судом лише вступної та резолютивної частини рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

Відповідно до підпункту 15.5 пункту 1 Розділу VII "Перехідні положення" Кодексу адміністративного судочинства України до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи до або через Київський окружний адміністративний суд.

Суддя Басай О.В.