Справа № 260/2820/21
Суддя: Плеханова З.Б.
Дата ухвалення: 2021-07-09 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЗАКАРПАТСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

09 липня 2021 рокум. Ужгород№ 260/2820/21

Суддя Закарпатського окружного адміністративного суду Плеханова З.Б., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Комунальної установи "Обласний центр по нарахуванню та здійсненню соціальних виплат" Закарпатської обласної ради, Управління соціального захисту населення Мукачівської районної державної адміністрації про визнання дій протиправними і зобов`язання вчинити певні дії,

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернувся до Закарпатського окружного адміністративного суду із позовом до Комунальної установи "Обласний центр по нарахуванню та здійсненню соціальних виплат" Закарпатської обласної ради, Управління соціального захисту населення Мукачівської районної державної адміністрації яким просить: 1) Прийняти адміністративний позов до розгляду та відкрити провадження за вказаним позовом; 2) Звільнити позивача від сплати судового збору, як інваліда ІІ групи на підставі п. 9 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір»; 3)Одночасно з відкриттям провадження в адміністративній справі, задовольнити клопотання про витребування доказів у відповідачів, яке додається до вказаної позовної заяви; 4)Визнати протиправними бездіяльність обласного центру по нарахуванню та здійсненню соціальних виплат Закарпатської обласної ради та дії управління соціального захисту населення Мукачівської районної державної адміністрації Закарпатської області щодо відмови в нарахуванні та виплати ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_1 , ідентифікаційний код НОМЕР_1 щорічної разової грошової допомоги до 5 травня за 2015-2019 роки у розмірі семи мінімальних пенсій за віком, та за 2020-2021 роки у розмірі восьми мінімальних пенсій за віком, з урахуванням попередньо виплаченої суми допомоги; 5) Зобов`язати обласний центр по нарахуванню та здійсненню соціальних виплат Закарпатської обласної ради та управління соціального захисту населення Мукачівської районної державної адміністрації Закарпатської області нарахувати та виплатити ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_1 , ідентифікаційний код НОМЕР_1 недоплачену грошову допомогу до 5 травня за 2020-2021 роки, як інваліду 2 групи, у розмірі восьми мінімальних пенсій за віком, визначеної у відповідному бюджетному періоді, з урахуванням попередньо виплаченої суми допомоги; 6). Зобов`язати обласний центр по нарахуванню та здійсненню соціальних виплат Закарпатської обласної ради та управління соціального захисту населення Мукачівської районної державної адміністрації Закарпатської області нарахувати та виплатити ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_1 , , ідентифікаційний код НОМЕР_1 недоплачену грошову допомогу до 5 травня за 2015-2019 роки, як інваліду 3 групи, у розмірі семи мінімальних пенсій за віком, визначеної у відповідному бюджетному періоді, з урахуванням попередньо виплаченої суми допомоги; 7). Зобов`язати обласний центр по нарахуванню та здійсненню соціальних виплат Закарпатської обласної ради та управління соціального захисту населення Мукачівської районної державної адміністрації Закарпатської області в подальшому на період дії Закону України «Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту» та статусу інваліда 2 групи , щорічно нараховувати та виплачувати ОСОБА_1 грошову допомогу до 5 травня у розмірі восьми мінімальних пенсій за віком; 8) Про час та місце розгляду позовної заяви повідомити сторони.

Розглянувши поданий адміністративний позов, суд вважає за необхідне залишити такий без руху з огляду на наступне.

Відповідно до статті 171 ч.1 ч.3 КАС України, суддя після одержання позовної заяви з`ясовує чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160,161,172 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 3 ст. 161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору визначено Законом України "Про судовий збір" від 08.07.2011 № 3674-VI (далі - Закон від 08.07.2011 № 3674-VI).

Відповідно до частини 1 статті 4 Закону від 08.07.2011 № 3674-VI, судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Підпунктом 1 пункту 3 частини 2 статті 4 Закону від 08.07.2011 № 3674-VI визначено, що за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру, який подано фізичною особою встановлюється ставка судового збору 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до статті 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2021 рік" розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб з 01.01.2021 становить 2270,00 грн.

Як видно із позовної заяви, позивачем заявлено вимоги немайнового характеру, за які слід сплатити судовий збір в сумі 908,00 грн. Однак доказів сплати судового збору не надано.

Водночас позивачем зазначено про наявність підстав для звільнення його від сплати судового збору за подання цього позову на підставі норм ст. 5 Закону від 08.07.2011 № 3674-VI.,оскільки позивачем не надано посвідчення інваліда 2 групи, як доказ звільнення від сплати судового збору.

Отже, позивачу необхідно надати суду зазначений доказ, чи інші докази звільнення його від сплати судового збору.

Згідно ч.6 статті 161 Кодексу адміністративного судочинства України у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Відповідно до частини 1, 2 статті 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Отже, право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням строків для звернення до суду, якими чинне законодавство обмежує звернення до суду за захистом прав, свобод та інтересів. Це, насамперед, обумовлено специфікою спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними.

Матеріали справи свідчать, що позивач, зокрема, оскаржує неправомірність розміру нарахування та виплати одноразової грошової допомоги до 5 травня з 2015 року .

Суд зазначає, що щорічна разова грошова допомога учаснику бойових дій виплачується у строк до 05 травня відповідного року, проте до суду за захистом своїх прав, зокрема, щодо нарахування та виплати вказаної допомоги з 2015 року позивач звернувся до суду лише у липні 2021, тобто з пропуском строку звернення до суду, передбаченого чинним законодавством України.

Так, у постанові Верховного Суду від 06.02.2018 у справі №607/7919/17 суд дійшов висновку, що 30 вересня поточного року - це встановлений законом кінцевий строк, до якого могла бути здійснена виплата вказаної допомоги і до якого позивач міг очікувати на отримання більшої суми, ніж була йому нарахована.

Отже, 30 вересня відповідного року є датою, з якої обраховується строк звернення з позовом до суду за відповідний період. Позивачем цей строк дотриманий не був.

31 березня 2021 року у справі № 240/12017/19(адміністративне провадження № К/9901/15971/20) Верховний Суд у складі Судової палати з розгляду справ щодо захисту соціальних Касаційного адміністративного суду дійшов аналогічного висновку, зазначивши наступне:

- для визначення початку перебігу строку для звернення до суду необхідно встановити час, коли позивач дізнався або повинен був дізнатись про порушення своїх прав, свобод та інтересів. Позивачу недостатньо лише послатись на необізнаність про порушення його прав, свобод та інтересів; при зверненні до суду він повинен довести той факт, що він не міг дізнатися про порушення свого права й саме із цієї причини не звернувся за його захистом до суду протягом шести місяців від дати порушення його прав, свобод чи інтересів чи в інший визначений законом строк звернення до суду. В той же час, триваюча пасивна поведінка такої особи не свідчить про дотримання такою особою строку звернення до суду з урахуванням наявної у неї можливості знати про стан своїх прав, свобод та інтересів.

- Аналіз практики Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ) свідчить про те, що у процесі прийняття рішень стосовно поновлення строків звернення до суду або оскарження судового рішення, ЄСПЛ виходить із наступного:

1) поновлення пропущеного строку звернення до суду або оскарження судового рішення є порушенням принципу правової визначеності, відтак у кожному випадку таке поновлення має бути достатньо виправданим та обґрунтованим;

2) поновленню підлягає лише той строк, який пропущений з поважних причин, внаслідок непереборних, незалежних від волі та поведінки особи обставин;

3) оцінка поважності причин пропуску строку має здійснюватися індивідуально у кожній справі;

4) будь-які поважні причини пропуску строку не можуть розцінюватися як абсолютна підстава для поновлення строку;

5) необхідно враховувати тривалість пропуску строку, а також можливі наслідки його відновлення для інших осіб.

Отже, заяву про поновлення пропущеного строку звернення до суду та докази в обґрунтування поважності причин пропуску строку позивач до суду не подав.

Частинами першою та другою статті 169 КАС України визначено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

З урахуванням викладеного, позовну заяву слід залишити без руху зі встановленням позивачу строку для усунення її недоліків шляхом подання до суду заяви про поновлення строку звернення до суду та доказів в обґрунтування поважності причин пропуску строку звернення до суду з позовом про стягнення щорічної разової грошової допомоги до 05 травня та посвідчення інваліда 2 групи, як доказ звільнення від сплати судового збору чи інші докази звільнення його від сплати судового збору.

На підставі наведеного та керуючись статтями 160, 169, 243, 248 КАС України, суд,

У Х В А Л И В:

1. Позов ОСОБА_1 до Комунальної установи "Обласний центр по нарахуванню та здійсненню соціальних виплат" Закарпатської обласної ради, Управління соціального захисту населення Мукачівської районної державної адміністрації про визнання дій протиправними і зобов`язання вчинити певні дії - залишити без руху.

2. Надати позивачу 5-ти денний строк для усунення недоліків позовної заяви з дня отримання ухвали.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя З.Б.Плеханова