Справа № 520/12040/2020
Суддя: Русанова В.Б.
Дата ухвалення: 2021-06-29 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 червня 2021 р.Справа № 520/12040/2020
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

Головуючого судді: Русанової В.Б.,

Суддів: Жигилія С.П. , Перцової Т.С. ,

за участю секретаря судового засідання Севастьянової А.Ю.,

представника позивача - Поліканова А.М.,

представника відповідача - Федорченко Р.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради на рішення Харківського окружного адміністративного суду від 24.02.2021 (головуючий суддя І інстанції: Бадюков Ю.В., повний текст складено 03.03.21 року) по справі № 520/12040/2020

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "ХАРКІВБУДСЕРВІС"

до Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради

про визнання протиправними та скасування постанов,

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю "ХАРКІВБУДСЕРВІС" ( далі - позивач) звернулось до суду з позовом, в якому просило визнати протиправною та скасувати Постанови Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю ВК Харківської міської ради від 18.02.2020:

- №10/494/0/250-20-П про накладення штрафу за порушення у сфері містобудівної діяльності у розмірі 189 180 грн.;

- №9/493/0/250-20-П про накладення штрафу за порушення у сфері містобудівної діяльності у розмірі 75 672 грн.

Рішенням Харківського окружного адміністративного суду від 24.02.2021 задоволено позов.

Визнано протиправною та скасовано Постанови Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю виконавчого комітету Харківської міської ради від 18.02.2020 №10/494/0/250-20-П , №9/493/0/250-20-П.

Стягнуто на користь ТОВ "ХАРКІВБУДСЕРВІС" судові витрати по сплаті судового збору в сумі 3 972,79 грн.

Інспекція державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю виконавчого комітету Харківської міської ради (далі - відповідач, Інспекція), не погодившись із рішенням суду, подала апеляційну скаргу, в якій посилаючись на невірне застосування судом першої інстанції норм процесуального та матеріального права, просила скасувати рішення суду першої інстанції та прийняти нову постанову, якою відмовити у задоволенні позову.

В обґрунтування вимог апеляційної скарги зазначає, що постанови складені з дотримання вимог щодо змісту, форми, обґрунтованості та вмотивованості, містять інформацію про суть правопорушення та посилання на конкретні норми актів вимоги яких порушено та норми Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності», яким передбачена відповідальність за такі порушення, а тому висновок суду першої інстанції щодо не відображення в постановах опису обставин порушення є необґрунтованим.

Зазначає, що суд першої інстанції невірно встановив обставини справи та дійшов висновку про порушення процедури проведення перевірки, а саме порушення Інспекцією приписів п. 12 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 р. №553, оскільки Інспекцією своєчасно розміщено на офіційному веб-сайті Харківської міської ради, міського голови, виконавчого комітету в розділі «Документи ДАБК» інформацію про проведення позапланових перевірок, надано до суду роздруківку з сайту, однак судом помилково встановлено, що даний доказ не містить дату розміщення інформації безпосередньо на офіційному сайті органу державного архітектурно-будівельного контрою.

Зазначає, що акт перевірки та протоколи не вручено позивачу в день їх складання, оскільки представник позивача не прибув для їх підписання, що свідчить про свідоме ухилення суб`єкта містобудування від підписання документів перевірки, у зв`язку з чим, на цих документах зроблено запис, що «суб`єкт містобудування відмовився отримати» , в подальшому вказані документи направлено на адресу позивача поштою, що свідчить про дотримання відповідачем процедури здійснення контрольних заходів.

Позивач надав відзив на апеляційну скаргу, в якому просив апеляційну скаргу залишити без задоволення, рішення суду першої інстанції - без змін.

В обґрунтування вимог зазначив, що судом першої інстанції вірно встановлено відсутність порушень позивачем вимог законодавства, а також не дотримання відповідачем процедури проведення контрольних заходів та складання за їх наслідками відповідних рішень. Також зазначив, що про дату та час проведення перевірки не було повідомлено позивача, що позбавило його права на захист, надання пояснень щодо суті правопорушень. Крім того, Акт перевірки та протоколи позивач не отримував, останні складені за його відсутності, належним документом факт відмови від отримання цих документів відповідачем не доведено.

В судовому засіданні представник позивача заперечував проти вимог апеляційної скарги.

Представник відповідача підтримав апеляційну скаргу, просив її задовольнити.

Колегія суддів, заслухавши суддю-доповідача, пояснення сторін, перевіривши рішення суду першої інстанції, доводи апеляційної скарги, відзиву на неї, дослідивши докази по справі, вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, з наступних підстав.

Судом першої інстанції встановлено та підтверджено судом апеляційної інстанції, що на підставі направлень для проведення планового (позапланового) заходу від 15.01.2020 №46-н, від 04.02.2020 №114-н з 21.01.2020 по 05.02.2020 Інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю виконавчого комітету Харківської міської проведено позапланову перевірку щодо дотримання ТОВ «Харківбудсервіс» вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, за результатами якої складено акт № 46/114-А від 05.02.2020 р. (а.с. 157-163 т. 1).

В акті перевірки № 46/114-А від 05.02.2020 р. зазначено, що проектною документацією передбачена забудова земельної ділянки, що не була відведена до цієї мети та на яку відсутні правовстановлюючі документи, що є порушенням п. 5 Порядку виконання будівельних робіт, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 №466. Відповідно до договору купівлі-продажу нерухомого майна до АДРЕСА_1 , 21 ННХ 357480 від 03.09.2019 земельна ділянка, на якій розташоване нерухоме майно, не знаходиться у власності. Проектування об`єкта здійснено без отримання вихідних даних, а саме: без отримання технічних умов у повному обсязі та без врахування планувальних обмежень містобудівних умов та обмежень для проектування об`єкта будівництва, крім того завдання на проектування, склад та оформлення проектної документації не відповідають вимогам законодавства.

05.02.2020 на підставі акта перевірки Інспекцією складено: приписи №46/114-Пр-У , №46/114-3 та протоколи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності (а.с.165-169 т.1);

В протоколі б/н від 05.02.2020 зазначено про порушення ТОВ "Харківбудсервіс" п. 11 Порядку виконання будівельних робіт, затвердженого постановою КМУ від 13.04.2011 р. №466, ч. 8 ст. 36 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», а саме , що у повідомленні про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), від 09.01.2020 №ХК 78 на об`єкт: «Реконструкція нежитлової будівлі лі. «Б-1» під будівлю побутового обслуговування з офісними приміщеннями по АДРЕСА_1 » наведено недостовірні дані щодо земельної ділянки та належно затвердженої проектної документації.

В протоколі б/н від 05.02.2020 зазначено про порушення ТОВ " Харківбудсервіс" абз. 2 ч. 1 ст. 26 Закону України «Про архітектурну діяльність»; ч. 1, ч. 10 ст. 29, абз. 1 ч. 1 ст. 31 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності»; абз. 2 ст. 5 Закону України «Про основи містобудування ; п. 4, абз. 1 пп. 4.1, абз. 1 пп. 4.2, абз. 1 п. 9, п. 20 Порядку розроблення проектної документації на будівництво об`єктів ,затвердженого наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 16.05.2011 №45; п. 3.17, абз. 1 п. 4.1, п. 4,3, додатків Б, Д ДБН А.2.2-3-2014 «Склад та зміст проектної документації на будівництво»; ДБН В.2.2-40:2018 «Інклюзівність будівель і споруд»; ДСТУ Б. А.2.4-4:2009 «Основні вимоги до проектної та робочої документації»; п. 5, п. 11 Порядку виконання будівельних робіт, затвердженого постановою КМУ від 13.04.2011 р. №466, а саме, що проектувальником ТОВ «Харківбудсервіс» проектну документацію «Реконструкція нежитлової будівлі літ. «Б-1» під будівлю побутового обслуговування з офісними приміщеннями по АДРЕСА_1 » для виконання будівельних робіт на об`єкт будівництва, розроблено з порушеннями вимог законодавства, вихідних даних для проектування об`єкту містобудування, будівельних норм, стандартів і правил, у тому числі не створено безперешкодного життєвого середовища для осіб з обмеженими фізичними можливостями та інших маломобільних груп населення.

В протоколах також зазначено, що розгляд справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності відбудеться о 12 год. 00 хв. 18.02.2020 у приміщенні Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради за адресою: 61003, м. Харків, пров. Соборний, 1, каб. 205.

18.02.2020 за результатами розгляду справи про правопорушення Інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю виконавчого комітету Харківської міської винесено:

- постанову №9/493/0/250-20-П, якою ТОВ «Харківбудсервіс» визнано винним за порушення, передбаченого п. 2 ч. 2 ст. 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» та накладено штраф у сумі 75 672 грн.

В постанові зазначено, що у повідомленні про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), від 09.01.2020 №ХК 78 на об`єкт: «Реконструкція нежитлової будівлі лі. «Б-1» під будівлю побутового обслуговування з офісними приміщеннями по АДРЕСА_1 » наведено недостовірні дані щодо земельної ділянки та належно затвердженої проектної документації, чим порушено п. 11 Порядку виконання будівельних робіт, затвердженого постановою КМУ від 13.04.2011 р. №466, ч. 8 ст. 36 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» (а.с. 172 т. 1)

- постанову №10/494/0/250-20-П, якою «Харківбудсервіс» визнано винним за порушення, передбаченого абз. 2 ч.1 ст. 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» та накладено штраф у сумі 75 672 грн.

В постанові зазначено, що проектувальником ТОВ «Харківбудсервіс» проектну документацію «Реконструкція нежитлової будівлі літ. «Б-1» під будівлю побутового обслуговування з офісними приміщеннями по АДРЕСА_1 » для виконання будівельних робіт на об`єкт будівництва, розроблено з порушеннями вимог законодавства, вихідних даних для проектування об`єкту містобудування, будівельних норм, стандартів і правил, у тому числі не створено безперешкодного життєвого середовища для осіб з обмеженими фізичними можливостями та інших маломобільних груп населення, чим порушив абз. 2 ч. 1 ст. 26 Закону України «Про архітектурну діяльність»; ч. 1, ч. 10 ст. 29, абз. 1 ч. 1 ст. 31 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності»; абз. 2 ст. 5 Закону України «Про основи містобудування ; п. 4, абз. 1 пп. 4.1, абз. 1 пп. 4.2, абз. 1 п. 9, п. 20 Порядку розроблення проектної документації на будівництво об`єктів, затвердженого наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 16.05.2011 №45; п. 3.17, абз. 1 п. 4.1, п. 4,3, додатків Б, Д ДБН А.2.2-3-2014 «Склад та зміст проектної документації на будівництво»; ДБН В.2.2-40:2018 «Інклюзівність будівель і споруд»; ДСТУ Б. А.2.4-4:2009 «Основні вимоги до проектної та робочої документації»; п. 5, п. 11 Порядку виконання будівельних робіт, затвердженого постановою КМУ від 13.04.2011 р. №466 (а.с.173 т. 1)

Не погоджуючись з постановами відповідача, позивач звернувся з позовом до суду.

Задовольняючи позов, суд першої інстанції виходив, що факт вчинення правопорушення є недоведеним, оскаржувані постанови не містять зазначення норми права, які порушені позивачем, так і норм, на підставі яких його притягнуто до відповідальності, зазначені в судовому засіданні відповідачем обставини, щодо порушення позиваче вимог законодавства, не викладені ні в постановах, ні в протоколах, ні в акті перевірки, крім того, відповідачем порушена процедура проведення перевірки та розгляду справи про притягнення позивача до відповідальності за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, оскільки ці події відбулися за відсутності позивача, без його належного повідомлення про час та місце розгляду справ про порушення у сфері містобудівної діяльності.

Колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції, враховуючи наступне.

Відповідно до ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Спірні правовідносини регулюються законами України «Про регулювання містобудівної діяльності» від 17.02.2011 № 3038-VI, «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» від 14.10.1994 № 208/94-ВР, Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року № 553 (далі - Порядок № 553).

За змістом ч.1 ,4 ст. 41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", Державний архітектурно-будівельний контроль - сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Процедуру накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, що передбачені Законом України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності" передбачено Порядком накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 6 квітня 1995 р. № 244 (у редакції постанови Кабінету Міністрів України від 2 жовтня 2013 р. № 735) (далі - Порядок).

Пунктом 9 Порядку передбачено, що про вчинення правопорушення у сфері містобудівної діяльності керівник структурного підрозділу інспекції, його заступники, які згідно з функціональними обов`язками здійснюють державний архітектурно-будівельний контроль, або головний державний інспектор складають протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Відповідно до п. 12 указаного Порядку у протоколі про правопорушення у сфері містобудівної діяльності зазначаються: дата і місце його складення; посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про суб`єкта містобудування, який притягається до відповідальності; місце вчинення і суть правопорушення; нормативно-правовий акт, нормативний документ (акт), вимоги якого порушено; положення Закону, яке передбачає відповідальність за відповідне правопорушення; прізвища, адреси свідків (у разі наявності); пояснення суб`єкта містобудування, який притягається до відповідальності; інші відомості, що мають значення для вирішення справи.

Протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності та інші матеріали подаються посадовій особі інспекції, уповноваженій розглядати справу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, з метою вирішення питання притягнення до відповідальності та накладення штрафу протягом трьох днів після його складення.

За результатами розгляду справи посадова особа інспекції, до повноважень якої належить розгляд справ, приймає одну з таких постанов: 1) постанову про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності; 2) постанову про закриття справи щодо накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

У постанові про накладення штрафу зазначаються, зокрема, обставини, установлені під час розгляду справи; нормативно-правовий акт, нормативний документ (акт), вимоги якого порушено; положення Закону, яке передбачає відповідальність за відповідне правопорушення; прийняте у справі рішення та порядок і строк її оскарження.

Постанова підписується уповноваженою посадовою особою інспекції, яка розглянула справу, та скріплюється печаткою.

Постанова оголошується негайно після закінчення розгляду справи (п.п. 15, 22, 23 Порядку).

Отже, обов`язковими умовами для визнання акту індивідуальної дії винесеним з дотриманням вимог законодавства, є зазначення у у ньому обставин, установлених під час розгляду справи, нормативно-правового акту, нормативного документу (акту), вимоги якого порушено та положення Закону, яке передбачає відповідальність за відповідне правопорушення, прийняте у справі рішення.

Щодо постанови №9/493/0/250-20-П від 18.02.2020, колегії суддів зазначає наступне.

Зі змісту спірної постанови вбачається, що позивача притягнуто до відповідальності за порушення п. 11 Порядку виконання будівельних робіт, затвердженого постановою КМУ від 13.04.2011 р. №466, ч. 8 ст. 36 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», а саме: у повідомленні про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), від 09.01.2020 №ХК 78 на об`єкт: «Реконструкція нежитлової будівлі лі. «Б-1» під будівлю побутового обслуговування з офісними приміщеннями по АДРЕСА_1 » наведено недостовірні дані щодо земельної ділянки та належно затвердженої проектної документації.

Згідно з п. 8 ч. 36 ЗУ «Про регулювання містобудівної діяльності» замовник відповідно до закону несе відповідальність за повноту та достовірність даних, зазначених у поданому ним повідомленні про початок виконання будівельних робіт, та за виконання будівельних робіт без повідомлення.

Відповідно до п. 11 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, замовник несе відповідальність за повноту та достовірність даних, зазначених у поданому ним повідомленні, за виконання будівельних робіт без подання повідомлення та за порушення вимог, визначених цим Порядком, відповідно до Закону України Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності та Кодексу України про адміністративні правопорушення.

Отже, вказані норми встановлюють відповідальність за повноту та достовірність даних, зазначених у поданому ним повідомленні.

Колегія суддів, погоджується із висновком суду першої інстанції, що постанова не містить викладення обставин щодо недостовірності даних , зазначених в повідомленні та в чому саме це полягало, а також посилань на конкретні положення Закону та Порядку, які конкретизують інкриміновані позивачу порушення.

Крім того, зазначена постанова не містить в повній мірі обставини, установлені під час розгляду справи, не вказано, які саме обставини було вказано як недостовірні відносно земельної ділянки та відносно належно затвердженої проектної документації, що є порушенням п. 23 Порядку.

Відповідно до пояснень в суді апеляційної інстанції, відповідач пояснив, що забудова земельної ділянки комунальної власності не була відведена для цієї мети та на неї відсутні правовстановлюючі документи, оскільки в робочому проекті щодо реконструкції літ. «Б-1» (т. 1 а.с. 83-89) наявні топкова площею 25,34 кв.м та склад площею 15,8 кв.м., які розміщено в існуючій будівлі літ. «В-1». Відповідно до проектної документації вона розроблена на реконструкцію нежитлової будівлі літ. «Б-1», відомостей щодо реконструкції будівлі літ. «В-1» чи інших введених в експлуатацію об єктів не містить. Споруди топкова та склад є окремими будівлями, поряд з будівлею літ. «Б-1» по АДРЕСА_1 . Тому за наслідками вивчення вищезгаданих документів, їх зведення являється забудовою земельної ділянки, що не була відведена для цієї мети.

Також, вищезазначені факти, на думку відповідача, є порушенням п. 5 Порядку виконання будівельних робіт, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 р. № 466, яким передбачено, що будівельні роботи можуть виконуватися замовником після отримання документа, що посвідчує право власності чи користування земельною ділянкою.

Однак, колегія суддів зауважує, що оскаржувана Постанова №9/493/0/250-20-П від 18.02.2020 не містить виклад цих обставин, та відомості про порушення п. 5 Порядку виконання будівельних робіт, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 р. № 466.

В постанові відсутній виклад обставин щодо недостовірних відомостей, які були внесені заявником у повідомлення про початок будівельних робіт, що унеможливлює перевірку зазначених тверджень.

Також судом встановлено, що відповідачем не надано ні суду першої інстанції, ні на вимогу апеляційного суду відповідно до ч. 4 ст. 9 КАС України, повідомлення про початок будівельних робіт, в якому на думку відповідача, зазначено недостовірні дані, з посиланням на технічну неможливість його роздрукування з електронного носія.

Відповідно до ч.4 ст.90 КАС України суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), що міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Отже, в зв`язку з не наданням відповідачем документу, в якому на думку відповідача відображені недостовірні відомості, суд позбавлений можливості надати оцінку як документу, так і доводам суб`єкта владних повноважень та перевірити достовірність відображених в ньому відомостей.

З урахуванням вищевикладеного, колегія суддів приходить до висновку, про необґрунтованість Постанови №9/493/0/250-20-П від 18.02.2020.

Щодо постанови №10/494/0/250-20-П від 18.02.2020, колегія суддів зазначає наступне.

В постанові №10/494/0/250-20-П від 18.02.2020 зазначено, що позивача притягнуто до відповідальності з підстав того, що проектувальником ТОВ «Харківбудсервіс» проектну документацію «Реконструкція нежитлової будівлі літ. «Б-1» під будівлю побутового обслуговування з офісними приміщеннями по АДРЕСА_1 » для виконання будівельних робіт на об`єкт будівництва, розроблено з порушеннями вимог законодавства, вихідних даних для проектування об`єкту містобудування, будівельних норм, стандартів і правил, у тому числі не створено безперешкодного життєвого середовища для осіб з обмеженими фізичними можливостями та інших маломобільних груп населення.

Судовим розглядом встановлено, що позивачем складено проектну документацію, на ст. 18 пояснювальної записки до робочого проекту №09-2019-ПЗ, в розділі «Доступність території об`єкту для маломобільних населення» зазначено, що ДБН В.2.2-40:2018 враховані (а.с. 190-207).

В судовому засіданні представник відповідача зазначив, що проектна документація не відповідає вимогам абз. 1 пп. 4.1, абз. 1 пп. 4.2, абз. 1 п. 9 Порядку розроблення проектної документації на будівництво об`єктів, затвердженого наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 16.05.2011 ДБН В.2.2-40:2018 «Інклюзивність будівель і споруд» та ДБН А.2.2-3:2014 «Склад та зміст проектної документації на будівництво», оскільки а саме: у пояснювальній записці до неї відсутні розділи, зокрема: доступність території об`єкту для маломобільних груп населення, розділ із забезпечення надійності та безпеки, технологічні рішення, проект організації будівництва.

Відповідно до п. 4.1 ДБН В.2.2-40:2018 «Будинки і споруди. Інклюзивність будівель і споруд. Основні положення» при проектуванні, будівництві нових та реконструкції, реставрації, капітальному ремонті та переоснащенні житлових та громадських будівель і споруд обов`язковим є забезпечення у повному обсязі вимог доступності, зручності, інформативності і безпеки. Разом з цим, ДБН В.2.2-40:2018 передбачені вимоги до входів і шляхів руху, зовнішніх сходів, зовнішніх пандусів, пристроїв та обладнання, вертикальних та горизонтальних комунікацій, робочих місць, тактильних елементів доступності тощо.

Згідно з п. 3.15 ДСТУ Б А.2.4-4:2009 «Основні вимоги до проектної та робочої документації» пояснювальна записка - це текстова частина зброшурованого документа, що складається для кожного розділу комплексної проектної документації відповідної марки та назви згідно із складом проекту, яка дає стислу характеристику об`єкта будівництва та його склад, наводить конструктивні, технічні, технологічні та інженерні рішення об`єкта.

Колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, що доводи відповідача про недотримання позивачем вимог законодавства, лише з підстав зазначення врахування ДБН В.2.2-40:2018 не є достатньою підставою для притягнення до відповідальності, оскільки відсутність розшифрованої інформації у пояснювальній записці до проекту щодо вказаної інформації не свідчить про те, що реконструкція літ «Б-1» не забезпечить будівництво безперешкодного життєвого середовища для осіб з обмеженими фізичними можливостями та інших мобільних груп населення.

Крім того, вказані зауваження не містить ні акт перевірки, ні протокол, ні постанова. Як вірно встановлено судом, оскаржувана постанова не мітить чіткого опису обставин, за які позивача притягнуто до відповідальності, а лише посилання на загальні фрази та формулювання порушення «вимог законодавства, вихідних даних для проектування об`єкту містобудівельних норм, стандартів і правил».

Загальними вимогами, які висуваються до акта індивідуальної дії, як акта правозастосування, є його обґрунтованість та вмотивованість, тобто наведення податковим органом конкретних підстав його прийняття (фактичних і юридичних), а також переконливих і зрозумілих мотивів його прийняття. Відтак, невиконання суб`єктом владних повноважень законодавчо встановлених вимог щодо змісту, форми, обґрунтованості та вмотивованості акта індивідуальної дії призводить до його протиправності.

Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховний Суд у від 21 травня 2019 року по справі №0940/1240/18.

Таким чином, оскільки відповідачем в постанові №10/494/0/250-20-П від 18.02.2020 не дотримано вимог щодо змісту, форми, обґрунтованості та вмотивованості, колегія суддів погоджується з судом першої інстанції про наявність підстав для її скасування.

Щодо доводів апеляційної скарги про наявність недоліків в проектній документації, а саме відсутності вихідних даних на проектування технічних умов на водопостачання та каналізування; у розділі проектної документації «Опалення та вентиляція» відсутні штампи, на аркушах розділу «Електротехнічні рішення» штампи не заповнені у повному обсязі; розділи робочого проектутехніко-економічні показники та пожежна сигналізація та пожежогасіння розроблені на інший об`єкт; відсутні в проектній документації робочі креслення на наявні топкову та склад; робочий проект позивача розроблений на реконструкцію об`єкта, а не на будівництво; не надано документи, на підставі яких, згідно повідомлення про початок виконання будівельних робіт за № ХК 78 замовником виступає ТОВ «Харківбудсервіс»; не погодження об`єкту реконструкції з керівниками експлуатантів аеродрому Основа та Сокольники, колегія суддів зазначає, що такі порушення не містяться ні в оскаржуваних постановах від 18.02.2020 , ні в акті перевірки від 05.02.2020, ні в протоколах.

Також, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, що перевірка та розгляд справи, за наслідками яких прийняті постанови від 18.02.2020, проведені відповідачем із порушенням процедури, оскільки акт перевірки складений за відсутності позивача та розгляд справи про проведено без належного його повідомлення.

Процедура здійснення заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями (далі - суб`єкти містобудування) вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт визначена Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 № 553 (далі - Порядок №553).

Відповідно до пункту 7 Порядку № 553 позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю. Підставами для проведення позапланової перевірки, зокрема, є звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності. Під час проведення позапланової перевірки посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язана пред`явити службове посвідчення та надати копію направлення для проведення позапланової перевірки.

Підставами для проведення позапланової перевірки є, зокрема виявлення факту самочинного будівництва об`єкта, звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності.

Строк проведення позапланової перевірки не може перевищувати десяти робочих днів, а у разі потреби може бути одноразово продовжений за письмовим рішенням керівника відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю чи його заступника не більше ніж на два робочих дні.

Під час проведення позапланової перевірки посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язана пред`явити службове посвідчення та надати копію направлення для проведення позапланової перевірки.

Згідно з пунктом 5 Порядку №553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Пунктом 9 Порядку № 553 визначено, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб`єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об`єкт будівництва.

Відповідно до пункту 11 Порядку № 553 посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час проведення перевірки мають право, зокрема, безперешкодного доступу до місць будівництва об`єктів та до об`єктів, що підлягають обов`язковому обстеженню; складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону; у разі виявлення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, містобудівних умов та обмежень, затвердженого проекту або будівельного паспорта забудови земельної ділянки видавати обов`язкові для виконання приписи щодо: усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил; зупинення підготовчих та будівельних робіт; одержувати в установленому законодавством порядку від органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій, фізичних осіб інформацію та документи, необхідні для здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.

За правилами пункту 12 Порядку № 553 посадові особи органу державного архітектурно-будівельного контролю під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язані, серед іншого, у повному обсязі, об`єктивно та неупереджено здійснювати державний архітектурно-будівельний контроль у межах повноважень, передбачених законодавством; ознайомлювати суб`єкта містобудування чи уповноважену ним особу з результатами державного архітектурно-будівельного контролю у строки, передбачені законодавством.

У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, у допуску посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки, відмови суб`єкта містобудування в наданні документів, необхідних для здійснення заходів державного архітектурно-будівельного контролю, відсутності суб`єкта містобудування, якому у визначений цим Порядком строк було надіслано повідомлення про проведення перевірки, або його уповноваженої особи (за довіреністю) на об`єкті під час перевірки складається відповідний акт.

Проте, як встановлено судом, відповідачем акти про відсутність уповноваженої особи суб`єкта містобудування на об`єкті під час перевірок або акти про відмову суб`єкта містобудування в наданні документів, необхідних для здійснення заходів державного архітектурно-будівельного контролю, не складались.

Пунктом 16 Порядку № 553 встановлено, що за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.

Згідно з пунктом 18 Порядку № 553 керівникові кожного суб`єкта містобудування, щодо якого складений акт перевірки, або його уповноваженій особі надається по одному примірнику такого акта.

Відповідно до пункту 17 Порядку № 553 у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, крім акта перевірки, складається протокол, видається припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт (далі - припис).

За наведеного врегулювання порядку оформлення перевірок слідує, що протокол та припис складаються на підставі фактичних обставин, встановлених під час проведення перевірки та відображених обставин у відповідному акті. Обставини зафіксовані контролюючим органом у акті перевірки, протоколі та приписі також є підставами для винесення постанови про накладення штрафу на відповідного суб`єкта містобудування.

Однією з гарантій дотримання чинного законодавства під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю є дотримання прав суб`єктів містобудування, закріплених у пункті 13 Порядку.

Так, відповідно до підпунктів 3-5 пункту 13 Порядку №553 суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль має право: бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю; за результатами перевірки отримувати та ознайомлюватись з актом перевірки, складеним органом державного архітектурно-будівельного контролю; подавати в письмовій формі свої пояснення, зауваження або заперечення до акта перевірки, складеного органом державного архітектурно-будівельного контролю за результатами перевірки.

Якщо суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, не погоджується з актом перевірки, він підписує його із зауваженнями, які є невід`ємною частиною такого акта (п. 21 Порядку №553).

Так, нормами Порядку № 553 з дотриманням балансу публічних і приватних інтересів, встановлені умови та порядок проведення позапланового заходу державного архітектурно-будівельного контролю. Лише їх дотримання може бути належною підставою для проведення позапланової перевірки та оформлення її результатів, які створюють для суб`єкта містобудування юридичні наслідки. Невиконання органами державного архітектурно-будівельного контролю вимог законодавця щодо порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю призводить до визнання перевірки незаконної та відсутності правових наслідків такої.

Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду від 26 лютого 2020 року по справі №826/7847/17 від 09.02.2021 року по справі №826/10284/16.

Колегією суддів встановлено, що зазначення відповідачем на всіх складених документах від 05.02.2020 відмітки "суб`єкт містобудування відмовився отримати 05.02.2020", не є фіксуванням в належний спосіб факту відмови від отримання документів.

З матеріалів справи вбачається, що зазначені документи направлено позивачу поштою та повернуто з підстав «за закінченням терміну зберігання», що підтверджується описом вкладення у цінний лист, квитанцією ПАТ «Укрпошта» від 06.02.2020, повідомленням про вручення поштового відправлення (а.с. 170-171 т. 1).

Отже, акт, складений за відсутності суб`єкта містобудування, не може бути підставою для складання протоколу та постанови про накладення штрафу, що порушило права позивача, а саме право бути присутнім під час проведення перевірки, подавати заперечення на акт перевірки та надавати пояснення з приводу нібито встановлених порушень.

Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду від 27.02.2019 по справі №210/3059/17.

За наведених обставин, колегія суддів погоджується із висновком суду першої інстанцій про те, що перевірка щодо ТОВ «Харківбудсервіс» проведена з порушенням процедури, а тому акт, складений за її наслідками не є належними доказами виявлених порушень та не може бути підставою для складання на його підставі протоколів і постанов про накладення штрафу на позивача.

Доводи відповідача про правомірність проставлення в документах відмітки «суб`єкт містобудування відмовився отримати», оскільки позивач не прибув до їх отримання, колегія суддів вважає безпідставними, виходячи з наступного.

Так, пунктом 3 Порядку № 244 передбачено, що у разі відмови суб`єкта містобудування в отриманні документів (протокол, постанова та документи, які підтверджують факт правопорушення), які є підставою для притягнення його до відповідальності, документи надсилаються суб`єкту містобудування рекомендованим листом з повідомленням або через електронний кабінет.

Належним підтвердженням факту надіслання документів рекомендованим листом з повідомленням є розрахунковий документ відділення поштового зв`язку щодо оплати послуг з доставки рекомендованої поштової кореспонденції.

Тобто, направлення документів засобами поштового зв`язку або через електронний кабінет передбачено лише у разі відмови суб`єкта містобудування в отриманні документів.

Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду від 25.03.2021 по справі №520/235/20.

Разом з тим, належних доказів відмови позивача від підписання акту та протоколу відповідачем не надано. Відмітку про відмову посадової особи позивача від підписання акту та протоколу, проставлення якої передбачено пунктом 13 Порядку № 244 здійснена представником відповідача з підстав відсутності при перевірці представника позивача, про що зазначено в апеляційній скарзі.

Згідно з пунктом 20 Порядку №244 посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю, до повноважень якої належить розгляд справ, під час підготовки справи до розгляду з`ясовує, зокрема, чи сповіщено суб`єкта містобудування, щодо якого складено протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, про час і місце розгляду справи.

За приписами абзацу 2 пункту 17 Порядку 244 відомості про час і місце розгляду справи повідомляються суб`єкту містобудування, який притягається до відповідальності, та іншим особам, які беруть участь у розгляді справи, не пізніше як за три доби до дня розгляду справи.

Відповідачем не надано доказів своєчасного та у належний спосіб повідомлення позивача про час і місце розгляду справи.

Наявність відомостей про дату та час розгляду справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, в протоколах від 05.02.2020, а саме о 12 год. 00 хв. 18.02.2020 (а.с. 166-169), не свідчить про належне повідомлення , оскільки останні не вручені позивачу, через що ТОВ «Харківбудсервіс» не може вважатися таким, що належним чином повідомлене про дату, час та місце розгляду справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Доказів повідомлення позивача не пізніше, ніж за 3 доби про розгляд справи відносно нього в інший спосіб, ніж поштою, відповідачем також не надано.

Посилання відповідача на постанову Верховного Суду від 03.10.2018 по справі № 210/954/17, в якій Суд не встановив підстав для скасування рішення органу державного архітектурно-будівельного контролю, прийнятих за наслідками проведення перевірки за обставин не отримання документів, які є підставою для притягнення до відповідальності, колегія суддів відхиляє, через те, що вказана постанова ухвалена за інших фактичних обставин, ніж у даній справі.

Так, у справі №210/954/17 суб`єкт містобудування відмовився від отримання документів, які є підставою для притягнення до відповідальності, тоді як в даному випадку позивач не відмовлявся від їх отримання та взагалі був відсутній при їх складанні.

Також колегія суддів також погоджується з висновком суду першої інстанцій щодо відсутності доказів обізнаності позивача з фактом складення протоколів, а також доказів ухилення позивача від підписання актів перевірок та протоколів, що свідчить про недотримання відповідачем процедури розгляду справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності щодо ТОВ «Харківбудсервіс».

Щодо доводів апеляційної скарги, що під час виходів на об`єкт перевірки 24.01.2020 та 04.02.2020 посадовою особою Інспекції вручено представнику ТОВ «Харківбудсервіс» направлення інспекції від 15.01.2020 №46-н та від 04.02.2020 №114-Н, а отже під час проведення позапланової перевірки, виходи на об`єкт перевірки (24.01.2020 та 04.02.2020) здійснювались за участю уповноваженої особи суб`єкта містобудування, після вручення йому копій відповідних направлень, колегія суддів вважає безпідставним, оскільки отримання направлень жодним чином не свідчить про факт здійснення перевірки за участю представника ТОВ «Харківбудсервіс».

Щодо доводів апеляційної скарги про належне розміщення на веб-сайті органу державного архітектурно-будівельного контролю інформації про проведення позапланової перевірки в день її початку повідомлення, колегія суддів зазначає.

Суд першої інстанції встановлено, що на наданій відповідачем роздруківки, для підтвердження розміщення на веб-сайті інформації про проведення позапланової перевірки відсутня дата її публікації, а також відсутні докази її розміщення на офіційному веб-сайті органу державного архітектурно-будівельного контролю, яким не є Харківська міська рада.

Проте, такі висновки суду першої інстанції зроблені без врахування, що технічне оформлення відповідного розділу «Документи ДАБК» на веб сайті Харківської міської ради (https://city.kharkov.ua/) запрограмоване таким чином, що містить декілька перехідних вікон з посиланням на відповідну інформацію, а саме сторінка «Документи ДАБК» містить інформацію щодо дати публікації, номеру та назв документів, для ознайомлення зі змістом відповідного, необхідно натиснути на нього, що здійснить перехід до іншого вікна (скрін якого і була надано відповідачем до суду першої інстанції) (а.с. 128 т. 1, 107 т. 2).

Крім того, Інспекція є самостійним виконавчим органом, який утворений Харківською міською радою, вона виконує делеговані функції органу місцевого самоврядування, в свою чергу є виконавчим органом Харківської міської ради, на який рішенням Харківської міської ради покладено виконання функцій державного архітектурно-будівельного контрою.

Таким чином, з урахуванням того, що Інспекція є складовою структури Харківської міської ради, веб-сайт містить відповідні розділи, сторінки щодо діяльності Інспекції, її документів повідомлень, суд першої інстанції дійшов до помилкових висновків щодо недотримання відповідачем вимог п. 12 Порядку №553.

Разом з тим, зазначені доводи не впливають на правильність висновків суду та недоведеність відповідачем правомірності прийняття постанов про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Відповідно до ч. 1 ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Згідно з ч. 2 ст. 77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Всупереч наведеним нормам відповідач, як суб`єкт владних повноважень, правомірності прийнятих ним постанов від 18.02.2020 про притягнення ТОВ «Харківбудсервіс» до відповідальності у вигляді штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, належним чином не довів.

З огляду на встановлені у справі обставини, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про задоволення позовних вимог позивача.

Відповідно до ст. 242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін.

Згідно ч. 1 ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Переглянувши рішення суду першої інстанції в межах доводів апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що суд вірно встановив фактичні обставини справи, дослідив наявні докази, надав їм належну оцінку та прийняв законне і обґрунтоване рішення, з дотриманням норм матеріального і процесуального права.

Доводи апеляційної скарги не знайшли свого підтвердження в ході розгляду справи судом апеляційної інстанції, спростовані зібраними по справі доказами та встановленими обставинами, з наведених підстав висновків суду не спростовують.

Керуючись ст. ст. 308, 311, 315, 316, 321, 325 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради залишити без задоволення.

Рішення Харківського окружного адміністративного суду від 24.02.2021 по справі № 520/12040/2020 залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена у касаційному порядку протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Головуючий суддя В.Б. Русанова
Судді С.П. Жигилій Т.С. Перцова
Повний текст постанови складено 09.07.2021 року