Справа № 580/2091/21
Суддя: Бєлова Людмила Василівна
Дата ухвалення: 2021-07-07 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 580/2091/21 Суддя (судді) першої інстанції: А.В. Руденко
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 липня 2021 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

головуючого: Бєлової Л.В.

суддів: Пилипенко О.Є., Степанюка А.Г.

розглянувши у порядку письмового провадження у місті Києві апеляційні скарги ОСОБА_1 на ухвалу Черкаського окружного адміністративного суду від 19 квітня 2021 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Черкаській області, Державної податкової служби України про визнання протиправними дій та стягнення компенсації на відшкодування моральної шкоди, -

В С Т А Н О В И В:

У квітні 2021 року позивач, ОСОБА_1 , звернувся до суду першої інстанції з адміністративним позовом, у якому просив:

- визнати протиправними дії посадових осіб Головного управління ДПС у Черкаській області щодо прийняття рішення про віднесення позивача до категорії найбільш ризикових платників податків;

- визнати протиправним рішення Державної податкової служби України щодо затвердження плану-графіка проведення документальних планових перевірок платників податків на 2021 рік в частині включення до нього позивача;

- прийняти компенсацію моральної шкоди та стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у Черкаській області на користь позивача моральну шкоду, завдану протиправними діями та рішеннями посадових осіб Державної податкової інспекції у м. Черкасах Головного управління ДФС у Черкаській області та Головного управління ДПС у Черкаській області у сумі 1 200 000 грн.

Ухвалою Черкаського окружного адміністративного суду від 19 квітня 2021 року відмовлено у відкритті провадження у справі за позовом ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Черкаській області та Державної податкової служби України про визнання протиправними дій та стягнення компенсації на відшкодування моральної шкоди в частині позовних вимог про прийняття компенсації моральної шкоди та стягнення за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у Черкаській області на користь позивача моральної шкоди, завданої протиправними діями та рішеннями посадових осіб Державної податкової інспекції у м. Черкасах Головного управління ДФС у Черкаській області та Головного управління ДПС у Черкаській області у сумі 1 200 000 грн.

Не погоджуючись з таким рішенням суду, позивачем подано апеляційну скаргу, у якій просить скасувати ухвалу суду першої інстанції та ухвалити нове рішення, яким задовольнити позовні вимоги скаржника. Апелянт мотивує свої вимоги тим, що судом першої інстанції порушено норми матеріального та процесуального права.

Зокрема, апелянт в обґрунтування доводів вказує, що саме неправомірне включення позивача до плану-графіку проведення документальних планових перевірок платників податків призвело до погіршення ділової репутації, завдало моральної шкоди, змусило звернутись до суду для відновленя своїх порушених прав.

При цьому, колегія суддів звертає увагу, що ОСОБА_1 було подано три абсолютно ідентичні апеляційні скарги на ухвалу Черкаського окружного адміністративного суду від 19 квітня 2021 року.

Так, позивачем на електронну пошту Шостого апеляційного адміністративного суду надіслано апеляційну скаргу, яка зареєстрована судом апеляційної інстанції 28 квітня 2021 року за вх. № 17146, та яку ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду від 17 травня 2021 року повернуто особі, яка її подала.

Через систему «Електронний суд» до Шостого апеляційного адміністративного суду позивачем було подано апеляційну скаргу, яка зареєстрована Шостим апеляційним адміністративним судом 28 квітня 2021 року за вх.№17098, та за якою ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду від 17 травня 2021 року відкрито апеляційне провадження.

Також, через систему «Електронний суд» до Черкаського окружного адміністративного суду позивачем було подано апеляційну скаргу, яка зареєстрована судом першої інстанції 28 квітня 2021 року за вх.№15049/21, та за якою ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду від 17 травня 2021 року відкрито апеляційне провадження.

Ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду від 17 травня 2021 року апеляційні скарги ОСОБА_1 на ухвалу Черкаського окружного адміністративного суду від 19 квітня 2021 року (.вх. № 17098 та вх. № 15049/21, подані через систему «Електронний суд» до Шостого апеляційного адміністративного суду та до Черкаського окружного адміністративного суду відповідно) призначено до розгляду в порядку письмового провадження.

07 червня 2021 року до Шостого апеляційного адміністративного суду надійшов відзив Головного управління ДПС у Черкаській області, в якому відповідач повністю підтримує правову позицію суду першої інстанції та вказує про відсутність підстав для задоволення апеляційної скарги.

Відповідач зазначає, що за змістом позовної заяви позивач просить стягнути моральну шкоду за дії та рішення відповідача, які у поданій позовній заяві не оскаржує.

07 червня 2021 року до Шостого апеляційного адміністративного суду надійшло клопотання Головного управління ДПС у Черкаській області про заміну неналежного відповідача, в якому просить здійснити заміну відповідача з Головного управління ДПС у Черкаській області () на Головне управління ДПС у Черкаській області як відокремленого підрозділу ().

Так, постановою Кабінету Міністрів України «Деякі питання територіальних органів Державної податкової служби» від 30 вересня 2020 року №893 постановлено ліквідувати як юридичні особи публічного права територіальні органи Державної податкової служби за переліком згідно додатку. На базі ліквідованого Головного управління ДПС у м.Києві утворено територіальний орган на правах відокремленого підрозділу Державної податкової служби України - Головне управління ДПС у м.Києві (), яке створено 30 вересня 2020 року, про що міститься відповідний запис в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань за №008085321.

Відповідно до п.7 Положення про Державну податкову службу України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 06 березня 2019 року № 227, Державна податкова служба здійснює повноваження безпосередньо та через утворені в установленому порядку її територіальні органи. Державна податкова служба та її територіальні органи є контролюючими органами (податковими органами, органами стягнення).

Згідно п.1 Положення про Головне управління ДПС у Черкаській області, затвердженого наказом Державної податкової служби України від 12 листопада 2020 року № 643 (далі - Положення), Головне управління ДПС у Черкаській області є територіальним органом, утвореним на правах відокремленого підрозділу Державної податкової служби України, ГУ ДПС у Черкаській області забезпечує реалізацію повноважень ДПС України на території Черкаської області та Головне управління ДПС у Черкаській області () є правонаступником майна, прав та обов`язків Головного управління ДПС у Черкаській області ().

Відповідно до п.15 Положення Головне управління ДПС у Черкаській області () утворюється без статусу юридичної особи та є органом державної влади, має окремий баланс, рахунки в органах, що здійснюють казначейське обслуговування бюджетних коштів, печатку та бланк зі своїм найменуванням та із зображенням Державного Герба України, є розпорядником бюджетних коштів.

Статтею 52 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що у разі вибуття або заміни сторони чи третьої особи у відносинах, щодо яких виник спір, суд допускає на будь-якій стадії судового процесу заміну відповідної сторони чи третьої особи її правонаступником. Усі дії, вчинені в адміністративному процесі до вступу правонаступника, обов`язкові для нього в такій самій мірі, у якій вони були б обов`язкові для особи, яку він замінив.

З огляду на вказане, колегія суддів вважає клопотання таким, що підлягає задоволенню, тому слід замінити сторону - Головне управління Державної податкової служби у Черкаській області () на його правонаступника - Головне управління Державної податкової служби у Черкаській області ().

Відповідно до статті 311 КАС України справа розглядається в порядку письмового провадження.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, перевіривши матеріали справи, доводи апеляційних скарг та відзиву, колегія суддів вважає, що апеляційні скарги не підлягають задоволенню з наступних підстав.

Як встановлено судом першої інстанції та вбачається з матеріалів справи, 12 квітня 2021 року до Черкаського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Черкаській області, Державної податкової служби України про визнання протиправними дій та стягнення компенсації на відшкодування моральної шкоди.

Позивач вказував про протиправність дій посадових осіб Головного управління ДПС у Черкаській області щодо прийняття рішення про віднесення фізичної особипідприемця ОСОБА_1 до категорії найбільш ризикових платників податків та рішення Державної податкової служби України щодо затвердження плану-графіка проведення документальних планових перевірок платників податків на 2021 рік в частині включення до нього фізичної особипідприємця ОСОБА_1 .

Окрім того, позивач просив прийняти компенсацію моральної шкоди та стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у Черкаській області на користь фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 моральну шкоду, завдану протиправними діями та рішеннями посадових осіб Державної податкової інспекції у м. Черкасах Головного управління ДФС у Черкаській області та Головного управління ДПС у Черкаській області в сумі 1 200 000,00 (один мільйон двісті тисяч) грн. 00 коп.

Ухвалою Черкаського окружного адміністративного суду від 19 квітня 2021 року відмовлено у відкритті провадження у справі за позовом ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Черкаській області та Державної податкової служби України про визнання протиправними дій та стягнення компенсації на відшкодування моральної шкоди в частині позовних вимог про прийняття компенсації моральної шкоди та стягнення за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у Черкаській області на користь позивача моральної шкоди, завданої протиправними діями та рішеннями посадових осіб Державної податкової інспекції у м. Черкасах Головного управління ДФС у Черкаській області та Головного управління ДПС у Черкаській області у сумі 1 200 000 грн.

Відмовляючи у відкритті провадження, суд першої інстанції зазначив, що позовні вимоги щодо визнання протиправними дій щодо прийняття рішення про віднесення позивача до категорії найбільш ризикових платників податків та визнання протиправним рішення щодо затвердження плану-графіка проведення документальних планових перевірок платників податків на 2021 рік в частині включення до нього позивача є публічно-правовим спором та підлягають розгляду в порядку адміністративного судочинства України.

Щодо позовної вимоги про стягнення коштів на відшкодування моральної шкоди, суд зазначив, що в обгрунтування завдання моральної шкоди позивач посилається на ті обставини, що в період з 2017 по 2020 рік звертався до судів з позовами про визнання протиправними дій і рішень контролюючих органів та в подальшому рішеннями судів дії контролюючих органів були визнані протиправними, отже, за змістом позовної заяви позивач просить стягнути моральну шкоду за дії та рішення відповідача, які у поданій позовній заяві не оскаржує.

Суд першої інстанції вважав, що оскільки вимоги про відшкодування моральної шкоди не пов`язані з публічно-правовим спором щодо оскарження рішення про затвердження плану-графіка проведення документальних планових перевірок платників податків на 2021 рік в частині включення до нього позивача, натомість їх протиправність встановлена рішеннями судів у інших судових справах, вони підлягають розгляду у порядку цивільного судочинства.

Надаючи правову оцінку встановленим обставинам справи та висновкам суду першої інстанції, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції з огляду на наступне.

Згідно з частиною першою статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Пунктами 1, 2 частини першої статті 4 КАС України визначено, що адміністративна справа - це переданий на вирішення адміністративного суду публічно-правовий спір.

Публічно-правовий спір - це спір, у якому: хоча б одна сторона здійснює публічно-владні управлінські функції, в тому числі на виконання делегованих повноважень, і спір виник у зв`язку із виконанням або невиконанням такою стороною зазначених функцій; або хоча б одна сторона надає адміністративні послуги на підставі законодавства, яке уповноважує або зобов`язує надавати такі послуги виключно суб`єкта владних повноважень, і спір виник у зв`язку із наданням або ненаданням такою стороною зазначених послуг; або хоча б одна сторона є суб`єктом виборчого процесу або процесу референдуму і спір виник у зв`язку із порушенням її прав у такому процесі з боку суб`єкта владних повноважень або іншої особи;

Відповідно до пункту 7 частини першої статті 4 КАС України суб`єкт владних повноважень - це орган державної влади, орган місцевого самоврядування, їх посадова чи службова особа, інший суб`єкт при здійсненні ними публічно-владних управлінських функцій на підставі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень, або наданні адміністративних послуг.

Пунктом 1 частини першої статті 19 КАС передбачено, що юрисдикція адміністративних судів поширюється на справи у публічно-правових спорах, зокрема спорах фізичних чи юридичних осіб із суб`єктом владних повноважень щодо оскарження його рішень (нормативно-правових актів чи індивідуальних актів), дій чи бездіяльності, крім випадків, коли для розгляду таких спорів законом встановлено інший порядок судового провадження.

Згідно з частиною п`ятою статті 21 КАС України вимоги про відшкодування шкоди, заподіяної протиправними рішеннями, діями чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень або іншим порушенням прав, свобод та інтересів суб`єктів публічно-правових відносин, або вимоги про витребування майна, вилученого на підставі рішення суб`єкта владних повноважень, розглядаються адміністративним судом, якщо вони заявлені в одному провадженні з вимогою вирішити публічно-правовий спір. Інакше такі вимоги вирішуються судами в порядку цивільного або господарського судочинства.

КАС України визначено завдання та основні засади адміністративного судочинства, зміст публічно-правового спору і справи, на які поширюється юрисдикція адміністративних судів.

Так, до компетенції адміністративних судів належать спори фізичних чи юридичних осіб з органом державної влади, органом місцевого самоврядування, їхньою посадовою або службовою особою, предметом яких є перевірка законності рішень, дій чи бездіяльності цих органів (осіб), прийнятих або вчинених ними під час здійснення владних управлінських функцій, крім спорів, для яких законом установлений інший порядок судового вирішення.

Характерною ознакою публічно-правових спорів є сфера їх виникнення - публічно-правові відносини, тобто передбачені нормами публічного права суспільні відносини, що виражаються у взаємних правах та обов`язках їх учасників у різних сферах діяльності суспільства, зокрема пов`язаних з реалізацією публічної влади.

Публічно-правовий спір має особливий суб`єктний склад. Участь суб`єкта владних повноважень є обов`язковою ознакою для того, щоб класифікувати спір як публічно-правовий. Проте сама собою участь у спорі суб`єкта владних повноважень не дає підстав ототожнювати спір з публічно-правовим і відносити його до справ адміністративної юрисдикції.

Визначальною ознакою справи адміністративної юрисдикції є суть (зміст, характер) спору. Публічно-правовий спір, на який поширюється юрисдикція адміністративних судів, є спором між учасниками публічно-правових відносин і стосується саме цих відносин.

У межах спірних правовідносин одна з заявлених позовних вимог стосується шкоди, заподіяної позивачеві протиправними (на його думку) діями відповідача.

Колегія суддів наголошує, що з аналізу викладених вимог КАС України слідує, що спір про стягнення моральної шкоди може бути розглянутий за правилами адміністративного судочинства, якщо таку шкоду позивач пов`язує з протиправними рішеннями, діями чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень і ці вимоги (про відшкодування шкоди) є похідними від вимог вирішити публічно-правовий спір.

Якщо вимоги про стягнення моральної шкоди мають самостійний характер (непохідний), такі вимоги, у залежності від суб`єктного складу сторін, вирішуються судами в порядку цивільного або господарського судочинства.

Аналогічну правову позицію викладено в постановах Великої Палати Верховного Суду від 05 грудня 2018 року у справі № 210/5258/16-ц, від 22 серпня 2018 року у справі № 766/10783/16-ц, від 26 червня 2019 року у справі № 263/5125/18.

Аналізуючи матеріали позовної заяви з метою визначення, на які саме доводи посилається ОСОБА_1 в обгрунтування завдання йому моральної шкоди, колегія суддів звертає увагу, що відповідні обґрунтування викладені в позовній заяві на а.с. 10-25.

Обгрунтовуючи наявність підстав для відшкодування шкоди, заподіяної протиправними рішеннями, діями суб`єкта владних повноважень, позивач зазначає про фактичні обставини, які мали міце у 2017-2020 роках.

Так, як вірно вказав суд першої інстанції, на підтвердження власних доводів позивач вказує, що протиправність рішень, дій податкового органу, які завдали йому моральної шкоди, підтверджується численними судовими рішеннями, які набрали законної сили, зокрема, постановами Черкаського окружного адміністративного суду від 09.02.2017 у справі №823/139/17, від 03.05.2017 у справі №823/541/17, ухвалами Придніпровського районного суду м. Черкаси від 18.05.2017 у справі №711/3737/17, Київського районного суду м. Полтава від 25.04.2017 у справі №553/2547/17, постановою Черкаського окружного адміністративного суду від 28.08.2017 у справі №823/1294/17, рішеннями Черкаського окружного адміністративного суду від 05.04.2018 у справі №823/1778/17, від 05.04.2018, від 06.09.2018 у справі №823/1503/17, постановою Київського апеляційного суду від 03.07.2018 у справі №823/409/18, постановою Черкаського окружного адміністративного суду від 23.11.2017 у справі №823/1294/17, рішенням Черкаського окружного адміністративного суду від 08.10.2018 у справі №823/1601/18, постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 30.01.2019 у справі №2340/2925/18, рішенням Черкаського окружного адміністративного суду від 14.08.2019 у справі №580/1596/19.

Колегія суддів звертає увагу, що ОСОБА_1 у позовній заяві власне самостійно вказує, що сам факт того, що судами визнано дії відповідача протиправними, рішення та вимоги скасовані, є беззаперечним доказом нанесення відповідачем моральної шкоди позивачу (а.с. 24).

Вищевикладене твердження позивача підтверджує, що заявлену позивачем позовну вимогу про стягнення за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у Черкаській області на користь позивача моральну шкоду, завданої протиправними діями та рішеннями посадових осіб податкового органу, ОСОБА_1 пов`язує саме з діями та рішеннями контролюючого органу, які мали місце у 2017-2020 роках та протиправність яких підтверджена судовими рішеннями, а не з діями та рішеннями відповідача, які позивач оскаржує в межах даної справи.

Викладене вище підтверджується також клопотанням ОСОБА_1 про долучення доказів, яке 31 травня 2021 року надійшло до Шостого апеляційного адміністративного суду, в якому позивач просить долучити до матеріалів справи наказ від 18 травня 2021 року Господарського суду міста Києва, справа № 925/1300/18 (визнано протиправними дії та рішення Головного управління ДПС у Черкаській області в 2017 році), стягнуто на корсить Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 127 578,68 грн.

Відтак, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, що за змістом позовної заяви позивач просить стягнути моральну шкоду за дії та рішення відповідача, які у поданій позовній заяві не оскаржує та які стосуються шкоди, завданої оскаржуваними раніше діями та рішеннями відповідача.

Оскільки заявлені у позові вимоги про вирішення публічно-правового спору щодо оскарження рішення про затвердження плану-графіка проведення документальних планових перевірок платників податків на 2021 рік в частині включення до нього позивача не пов`язані із заявленою позовною вимогою про відшкодування завданої позивачу моральної шкоди (остання обґрунтовується іншими діями та рішеннями відповідача, які мали місце у 2017-2020 роках та протиправність яких встановлена в інших судових рішеннях), це не дає підстав для вирішення вимог позивача про відшкодування моральної шкоди за правилами адміністративного судочинства.

Відповідно до частини першої статті 2 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України) завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Згідно з частиною першою статті 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Відповідно до статті 16 Цивільного кодексу України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути, зокрема: відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди; відшкодування моральної (немайнової) шкоди.

Ураховуючи, що вимоги про відшкодування моральної шкоди не пов`язані з публічно-правовим спором щодо оскарження рішення про затвердження плану-графіка проведення документальних планових перевірок платників податків на 2021 рік в частині включення до нього позивача, колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції про те, що розгляд таких позовних вимог має вирішуватися за правилами цивільного судочинства.

Отже, суд першої інстанції належним чином визначив характер спору, предмет і підстави заявлених вимог, унаслідок чого дійшов обґрунтованого висновку про те, що позов в частині позовних вимог про прийняття компенсації моральної шкоди та стягнення за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у Черкаській області на користь позивача моральної шкоди, завданої протиправними діями та рішеннями посадових осіб Державної податкової інспекції у м. Черкасах Головного управління ДФС у Черкаській області та Головного управління ДПС у Черкаській області у сумі 1 200 000 грн. не належить розглядати в порядку адміністративного судочинства.

Щодо тверджень апелянта про порушення судом першої інстанції норм процесуального права, зокрема, частини другої статті 170 КАС України щодо порушення процесуального п`ятиденного строку для постановлення відповідної ухвали, то суд апеляційної інстанції вважає такі безпідставними, оскільки судом першої інстанції правильно вирішено справу по суті, а відповідно до вимог ч. 2 ст. 317 Кодексу адміністративного судочинства України, порушення норм процесуального права може бути підставою для скасування судового рішення, лише якщо це призвело до неправильного вирішення справи, а визначені ч.3 вказаної статті КАС України обов`язкові підстави для скасування судового рішення в разі порушення норм процесуального права, в даному випадку відсутні.

До того ж, відповідний строк судом першої інстанціх в даному випадку пропущено не було, оскільки позовна заява зареєстрована Черкаським окружним адміністративним судом 12 квітня 2021 року, що підтверджується штампом на позові (а.с. 1), того ж дня згідно з протоколм автоматизованого розподілу судової справи між суддями визначено головуючого суддю. Відтак, враховуючи вихідні дні 17 та 18 квітня, останім днем п`ятиденного строку є саме 19 квітня 2021 року.

Відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04 листопада 1950 року кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

В даному випадку, колегія суддів звертає увагу, що Фізична особа-підприємець ОСОБА_1 має право звернутись за захистом порушеного права щодо відшкодування моральної шкоди, завданої діями та рішеннями відповідача, які мали місце у 2017-2020 роках та протиправність яких встановлена в інших судових рішеннях, в порядку цивільного судочинства до місцевого загального суду.

Судом апеляційної інстанції враховується, що згідно п. 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень, обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини, очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.

Доводи апеляційних скарг не спростовують висновків суду першої інстанції і не дають підстав для висновку, що судом першої інстанції при розгляді справи неповно з`ясовано обставини, що мають значення для справи, неправильно застосовано норми матеріального права, які регулюють спірні правовідносини, чи порушено норми процесуального права, а відтак не є підставою для скасування ухвали Черкаського окружного адміністративного суду від 19 квітня 2021 року.

Враховуючи вищевикладене, з`ясувавши та перевіривши всі фактичні обставини справи, об`єктивно оцінивши докази, що мають юридичне значення, враховуючи основні засади адміністративного судочинства, вимоги законодавства України та судову практику, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про наявність правових підстав для відмови у відкриття провадження в частині позовних вимог щодо відшкодування моральної шкоди у справі за позовом ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Черкаській області, Державної податкової служби України про визнання протиправними дій та стягнення компенсації на відшкодування моральної шкоди.

Згідно з положеннями статті 242 Кодексу адміністративного судочинства України, рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Відповідно до вимог статті 316 Кодексу адміністративного судочинства України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Суд апеляційної інстанції зазначає, що ухвала суду першої інстанції постановлена з додержанням норм матеріального і процесуального права, обставини справи встановлено повно та досліджено всебічно.

Заслухавши доповідь головуючого судді, перевіривши матеріали справи, доводи апеляційних скарг та відзиву, колегія суддів вважає, що апеляційні скарги не підлягають задоволенню.

Керуючись ст. 243, 315, 316, 322 Кодексу адміністративного судочинства України, апеляційний суд

П О С Т АН О В И В:

Апеляційні скарги ОСОБА_1 на ухвалу Черкаського окружного адміністративного суду від 19 квітня 2021 року - залишити без задоволення.

Ухвалу Черкаського окружного адміністративного суду від 19 квітня 2021 року - залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з моменту прийняття та може бути оскаржена протягом 30 днів, з урахуванням положень ст. 329 Кодексу адміністративного судочинства України, шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Головуючий суддя Л.В. Бєлова

Судді О.Є. Пилипенко,

А.Г. Степанюк