Справа № 160/10692/20
Суддя: Рищенко Андрій Юрійович
Дата ухвалення: 2021-03-15 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Рищенко А.Ю., розглянувши в порядку письмового провадження у місті Дніпрі адміністративну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області про визнання протиправними та скасування наказів,-
07.09.2020 до Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області, в якій позивач просить:
- визнати протиправним та скасувати наказ начальника Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області від 29.07.2020 року № 1174к «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності окремих поліцейських Павлоградського ВП ГУНП» в частині притягнення заступника начальника Павлоградського ВП ГУНП підполковника поліції ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності у виді суворої догани (пункт 4 наказу);
- визнати протиправним та скасувати наказ начальника Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області від 31.07.2020 року № 1188к «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності окремих поліцейських Павлоградського ВП ГУНП» в частині притягнення заступника начальника Павлоградського ВП ГУНП підполковника поліції ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності у виді попередження про неповну службову відповідність (пункт 9 наказу).
В обґрунтування позову вказано, що накази начальника ГУНП в Дніпропетровській області від 29.07.2020 року № 1174к «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності окремих поліцейських Павлоградського ВП ГУНП» та від 31.07.2020 року № 1188к «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності окремих поліцейських Павлоградського ВП ГУНП» видані з порушенням та не відповідністю нормам Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України "Про Дисциплінарний статут Національної поліції України" від 15.03.2018 № 2337-VІІІ, а також, винесені при відсутності на те підстав, та відсутності події дисциплінарного проступку, а тому є протиправними та підлягають скасуванню.
Цією ж ухвалою відповідачу було надано строк для подання письмового відзиву на позовну заяву - протягом 15 днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі.
20.10.2020 представником відповідача надано до суду письмовий відзив на позов, в якому останній проти задоволення позовних вимог заперечував, посилаючись на те, що ОСОБА_1 обґрунтовано притягнуто до дисциплінарної відповідальності, оскаржувані накази Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області винесені в межах повноважень, на підставі вимог чинного законодавства.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 15.02.2021 витребувано від Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області додаткові докази.
Згідно ч. 3 ст. 194 КАС України, учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження на підставі наявних у суду матеріалів.
Частиною 9 ст. 205 КАС України передбачено, якщо немає перешкод для розгляду справи у судовому засіданні, визначених цією статтею, але всі учасники справи не з`явилися у судове засідання, хоча і були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового розгляду, суд має право розглянути справу у письмовому провадженні у разі відсутності потреби заслухати свідка чи експерта.
Враховуючи, що перешкоди для розгляду справи передбаченні ст. 205 КАС України відсутні, суд вважає за можливе розглянути справу в порядку письмового провадження.
Дослідивши матеріали справи, з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд приходить до наступних висновків.
Судом встановлено та матеріалами справи підтверджено, що ОСОБА_1 проходить службу в Національній поліції та перебуває на посаді старшого дільничного офіцера поліції відділу превенції Павлоградського відділу поліції ГУНП в Дніпропетровській області.
На підставі наказу ГУНП від 31.01.2020 № 30 о/с ОСОБА_1 було присвоєно спеціальне звання «підполковник поліції».
Наказом начальника Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області від 29.07.2020 року № 1174к «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності окремих поліцейських Павлоградського ВП ГУНП» за порушення службової дисципліни до ОСОБА_1 було застосоване дисциплінарне стягнення у виді суворої догани (пункт 4).
Крім того, наказом Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області від 31.07.2020 року № 1188к «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності окремих поліцейських Павлоградського ВП ГУНП» за порушення службової дисципліни до ОСОБА_1 було застосоване дисциплінарне стягнення у виді попередження про неповну службову відповідність.
Вважаючи накази ГУНП в Дніпропетровській області № 1174к від 29.07.2020 та № 1188к від 31.07.2020 протиправними, позивач звернувся до суду з даним адміністративним позовом.
Відповідно до ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України, регламентовано Законом України «Про Національну поліцію» від 02.07.2015 року № 580-VIII (в редакції, яка діяла на час виникнення спірних правовідносин, далі - Закон № 580-VIII).
Згідно з п. п. 1, 2 ч. 1 ст. 18 Закону № 580-VIII поліцейський зобов`язаний: неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва.
У разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову, матеріальну та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону. Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом (ч. ч. 1, 2 ст. 19 Закону № 580-VIII).
Сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження визначає Дисциплінарний статут Національної поліції України, затверджений Законом України від 15.03.2018 року № 2337-VIII.
Службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників (ч. 1 ст. 1 Дисциплінарного статуту).
Згідно з ст. 12 Дисциплінарного статуту дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.
Відповідно до ст. 13 Дисциплінарного статуту дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.
Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони.
До поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.
Відповідно до ст. 14 Дисциплінарного статуту службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського.
Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків.
Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.
Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.
Службове розслідування проводиться на засадах неупередженості та рівності всіх поліцейських перед законом незалежно від займаної посади, спеціального звання, наявних у них державних нагород та заслуг перед державою.
Службове розслідування проводиться та має бути завершено не пізніше одного місяця з дня його призначення керівником. У разі потреби за вмотивованим письмовим рапортом (доповідною запискою) голови дисциплінарної комісії, утвореної для проведення службового розслідування, його строк може бути продовжений наказом керівника, який призначив службове розслідування, або його прямим керівником, але не більш як на один місяць. При цьому загальний строк проведення службового розслідування не може перевищувати 60 календарних днів (ч. 1 та ч. 2 ст. 16 Дисциплінарного статуту).
Порядок застосування дисциплінарних стягнень визначено статтею 19 Дисциплінарного статуту.
Так, у висновку за результатами службового розслідування зазначаються: 1) дата і місце складання висновку, прізвище та ініціали, посада і місце служби членів дисциплінарної комісії, що проводила службове розслідування; 2) підстава для призначення службового розслідування; 3) обставини справи, зокрема обставини вчинення поліцейським дисциплінарного проступку; 4) пояснення поліцейського щодо обставин справи; 5) пояснення інших осіб, яким відомі обставини справи; 6) пояснення безпосереднього керівника поліцейського щодо обставин справи; 7) документи та матеріали, що підтверджують та/або спростовують факт вчинення дисциплінарного проступку; 8) відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; 9) причини та умови, що призвели до вчинення проступку, вжиті або запропоновані заходи для їх усунення, обставини, що знімають з поліцейського звинувачення; 10) висновок щодо наявності або відсутності у діянні поліцейського дисциплінарного проступку, а також щодо його юридичної кваліфікації з посиланням на положення закону; 11) вид стягнення, що пропонується застосувати до поліцейського у разі наявності в його діянні дисциплінарного проступку.
Висновок підписується всіма членами дисциплінарної комісії, що проводила розслідування. Члени дисциплінарної комісії мають право на окрему думку, що викладається письмово і додається до висновку.
Під час визначення виду стягнення дисциплінарна комісія враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.
Обставинами, що пом`якшують відповідальність поліцейського, є: 1) усвідомлення та визнання своєї провини у вчиненні дисциплінарного проступку; 2) попередня бездоганна поведінка; 3) високі показники виконання повноважень, наявність заохочень та державних нагород; 4) вжиття заходів щодо запобігання, відвернення або усунення негативних наслідків, які настали або можуть настати внаслідок вчинення дисциплінарного проступку, добровільне відшкодування завданої шкоди; 5) вчинення проступку під впливом погрози, примусу або через службову чи іншу залежність; 6) вчинення проступку внаслідок неправомірних дій керівника.
Для цілей застосування конкретного виду дисциплінарного стягнення можуть враховуватися й інші, не зазначені у частині четвертій цієї статті, обставини, що пом`якшують відповідальність поліцейського.
Обставинами, що обтяжують відповідальність поліцейського, є: 1) вчинення дисциплінарного проступку у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння; 2) вчинення дисциплінарного проступку повторно до зняття в установленому порядку попереднього стягнення; 3) вчинення дисциплінарного проступку умисно на ґрунті особистої неприязні до іншого поліцейського, службовця, у тому числі керівника, чи помсти за дії чи рішення стосовно нього; 4) настання тяжких наслідків, у тому числі збитків, завданих вчиненням дисциплінарного проступку; 5) вчинення дисциплінарного проступку на ґрунті ідеологічної, релігійної, расової, етнічної, гендерної чи іншої нетерпимості.
У разі встановлення вини поліцейського за результатами проведеного службового розслідування видається письмовий наказ про застосування до поліцейського одного з видів дисциплінарного стягнення, передбаченого статтею 13 цього Статуту, зміст якого оголошується особовому складу органу поліції.
Під час визначення виду стягнення керівник враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.
Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України затверджений наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07.11.2018 року № 893.
Згідно з розділом VI Порядку № 893, зібрані під час проведення службового розслідування матеріали та підготовлені дисциплінарною комісією документи формуються нею у справу.
Підсумковим документом службового розслідування є висновок службового розслідування, який складається зі вступної, описової та резолютивної частин. Висновок службового розслідування готує і підписує дисциплінарна комісія.
У вступній частині висновку службового розслідування викладаються такі відомості: дата і місце складання висновку службового розслідування, прізвище та ініціали, посада і місце служби (роботи) голови (заступника голови) та членів дисциплінарної комісії, що проводила службове розслідування; підстава для проведення службового розслідування; форма розгляду справи дисциплінарною комісією (відкрите засідання чи письмове провадження).
У разі залучення до проведення службового розслідування фахівців та представника поліцейського також зазначаються їх прізвища, ініціали та статуси у службовому розслідуванні.
В описовій частині висновку службового розслідування викладаються відомості, встановлені під час проведення службового розслідування: обставини справи, зокрема обставини вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, час, місце, спосіб, мотив учинення дисциплінарного проступку, його наслідки (їх тяжкість), що настали у зв`язку з цим; посада, звання, прізвище, ім`я, по батькові, персональні дані (дата і місце народження, освіта, період служби в поліції і на займаній посаді - із дотриманням вимог Закону України "Про захист персональних даних"), відомості, що характеризують поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; пояснення поліцейського щодо обставин справи, а в разі відмови від надання такого пояснення - інформація про засвідчення цього факту відповідним актом про відмову надати пояснення чи поштове повідомлення про вручення або про відмову від отримання виклику для надання пояснень чи повернення поштового відправлення з позначкою про невручення; пояснення безпосереднього керівника поліцейського щодо обставин справи; пояснення інших осіб, яким відомі обставини справи; документи та матеріали, що підтверджують та (або) спростовують факт учинення дисциплінарного проступку; обставини, що обтяжують або пом`якшують відповідальність поліцейського, визначені статтею 19 Дисциплінарного статуту Національної поліції України; причини та умови, що призвели до вчинення виявленого дисциплінарного проступку, обставини, що знімають із поліцейського звинувачення.
В описовій частині зазначаються також відомості про залучення фахівців та результати їх участі в службовому розслідуванні.
У резолютивній частині висновку службового розслідування дисциплінарною комісією зазначаються: висновок щодо наявності або відсутності в діянні поліцейського дисциплінарного проступку, а також щодо його юридичної кваліфікації з посиланням на положення закону, іншого нормативно-правового чи організаційно-розпорядчого акта, наказу керівника, який було порушено.
У разі неможливості встановлення за результатами службового розслідування факту наявності/відсутності в діях (бездіяльності) поліцейського складу дисциплінарного проступку внаслідок неможливості отримання доступу до необхідних документів такі обставини розцінюються на користь поліцейського, стосовно якого призначено службове розслідування; вид стягнення, що пропонується застосувати до поліцейського в разі наявності в його діянні ознак дисциплінарного проступку; відомості про списання чи відновлення використаних, пошкоджених або втрачених матеріальних цінностей, зброї, боєприпасів, службових документів, а також про надсилання матеріалів службового розслідування до відповідних органів для прийняття рішення згідно із законодавством; запропоновані заходи, спрямовані на усунення виявлених під час службового розслідування недоліків, причин та умов виникнення обставин, які стали підставою для призначення службового розслідування.
Аналіз наведених правових норм дає підстави для висновку, що підставою для притягнення особи до дисциплінарної відповідальності є дисциплінарний проступок, сутність якого полягає у невиконанні чи неналежному виконанні службової дисципліни та означає недотримання Конституції і законів України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів, інших нормативно-правових актів та Присяги.
Отже, підставою для накладення дисциплінарного стягнення є виключно фактичні дані, що свідчать про реальну наявність у діях поліцейського ознак дисциплінарного проступку, зокрема протиправної поведінки, шкідливих наслідків та причинного зв`язку між ним і дією (бездіяльністю) порушника дисципліни.
Обставини, як і причини та умови, що їх зумовили, а також ступінь вини поліцейського, з`ясовуються під час службового розслідування, за наслідками якого начальник вирішує питання щодо наявності чи відсутності у діянні поліцейського складу дисциплінарного проступку, та, відповідно, вирішує питання щодо наявності чи відсутності підстав для притягнення його до дисциплінарної відповідальності, обґрунтовуючи при цьому своє рішення у відповідному наказі, у тому числі в частині обрання виду стягнення.
Так, судом встановлено, що на підставі наказу ГУНП від 10.06.2020 № 969 було проведено службове розслідування за фактом недотримання вимог Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затвердженого наказом МВС України від 07.11.2018 № 893, дисциплінарною комісією, визначеною наказом Павлоградського ВП ГУНП від 03.03.2020 № 90.
Позивач був головою дисциплінарної комісії, визначеної наказом Павлоградського ВП ГУНП від 03.03.2020 № 90.
Висновком службового розслідування від 20.07.2020 встановлено, що 09.06.2020 у рамках проведення службового розслідування, призначеного наказом ГУНП від 26.05.2020 № 898 були проаналізовані відомості, відображені у журналі обліку доставлених, відвідувачів та запрошених Павлоградського ВП, в ході чого виявлено відсутність будь-якого запису щодо перебування 22.02.2020 в адміністративній будівлі цього ж підрозділу окремих громадян. В свою чергу за вказаним фактом поліцейськими Павлоградського ВП, на підставі наказу цього ж відділу поліції від 03.03.2020 № 90, було проведено службове розслідування, за результатами якого встановлено наявність в діях окремих посадових осіб дисциплінарних проступків, що призвели до даного недоліку. Однак, аналізуючи завірені належним чином копії висновку та матеріалів зазначеного службового розслідування, було виявлено ряд можливих порушень вимог Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затвердженого наказом МВС України від 07.11.2018 № 893.
Зокрема, комісією встановлено наступне:
1) розбіжність фактів призначення службового розслідування зазначених у наказі Павлоградського ВП ГУНП від 03.03.2020 «Про організацію проведення службового розслідування», у вступній та резолютивній частинах підсумкового документу - висновку службового розслідування;
2) відповідно до п. 2 наказу Павлоградського ВП ГУНП від 03.03.2020 № 90 «Про організацію проведення службового розслідування», проведення даного службового розслідування було доручено дисциплінарній комісії у складі: голови комісії - заступника начальника Павлоградського ВП ГУНП підполковника поліції - ОСОБА_1 ; членів комісії - начальника СРПП № 3 Павлоградського ВП ГУНП майора ОСОБА_2 ; старшого інспектора СМ Павлоградського ВП ГУНП капітана поліції - ОСОБА_3 . Однак, у вступній та резолютивній частинах підсумкового документу - висновку службового розслідування, замість майора поліції ОСОБА_2 зазначено начальника СМ Павлоградського ВП ГУНП майора ОСОБА_4 , яка його підписала та приймала безпосередню участь у проведенні даного службового розслідування, що підтверджує її рапорт від 11.03.2020 № 883вн щодо отримання копій відеозаписів;
3) в матеріалах службового розслідування містяться письмові докази заступника начальника ВКП Павлоградського ВП ГУНП капітана поліції ОСОБА_5 , інспектора СРПП № 4 Павлоградського ВП ГУНП майора поліції ОСОБА_6 , слідчого відділення розслідування злочинів загальнокримінальної спрямованості СВ Павлоградського ВП ГУНП капітана поліції ОСОБА_18, оперуповноважених ВКП Павлоградського ВП ГУНП капітана поліції ОСОБА_17, старшого лейтенанта поліції ОСОБА_7 , старшого лейтенанта поліції ОСОБА_8 , оперуповноважених сектору розкриття злочинів проти особи ВКП Павлоградського ВП ГУНП старшого лейтенанта поліції ОСОБА_9 , лейтенанта поліції ОСОБА_10 , оперуповноваженого сектору розкриття злочинів проти власності та незаконних заволодінь транспортними засобами ВКП Павлоградського ВП ГУНП старшого лейтенанта поліції ОСОБА_11 , а також копії книги нарядів Павлоградського ВП ГУНП за 20.02.2020, протоколів допиту свідків ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , рапорту майора поліції ОСОБА_4 від 11.03.2020 № 883вн щодо отримання копій відеозаписів здійснених в період часу 23 год. 00 хв. по 22 год. 00 хв. 22.02.2020 та відповіді на нього. Натомість в описовій частині підсумкового документу - висновку службового розслідування викладені лише відомості зазначені в письмових поясненнях майора поліції ОСОБА_6 та капітана поліції ОСОБА_5 ;
4) не опитано безпосередніх керівників майора поліції ОСОБА_6 , капітана поліції ОСОБА_5 , старших лейтенантів поліції ОСОБА_9 , ОСОБА_11 та лейтенанта поліції ОСОБА_10 ;
5) не опитано інших поліцейських чергової служби Павлоградського ВП ГУНП, яким відомі обставини справи та котрі перебували 22.02.2020 на добовому чергуванні;
6) розбіжність в описовій частині висновку службового розслідування відомостей письмового пояснення майора поліції ОСОБА_6 , з його фактичним змістом;
7) відсутність відомостей, що характеризують поліцейських;
8) відсутність висновку щодо наявності або відсутності в діяннях окремих поліцейських дисциплінарного проступку;
9) відсутність належної перевірки та оцінки наявних матеріалів і відомостей про дисциплінарні проступки поліцейських.
В ході проведення службового розслідування, з метою встановлення причин та умов, які призвели до вищеперерахованих недоліків, 18.06.2020 підполковнику поліції ОСОБА_1 було запропоновано надати своє письмове пояснення з даного приводу, однак останній відмовився від вказаної пропозиції, при цьому зазначивши: «в цьому не мас сенсу», у зв`язку з чим, керуючись вимогами п. 17 р. V Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затвердженого наказом МВС України від 07.11.2018 № 893, вказаний факт було зафіксовано відповідним актом від 18.06.2020 № 20/32-3008, в якому підполковник поліції ОСОБА_1 поставив свій підпис в графі: «з актом ознайомлений».
Так, перевіривши та оцінивши всі матеріали службового розслідування, а також взявши до уваги обставини, які згідно ч. 11 ст. 19 Дисциплінарного статуту Національної поліції України є пом`якшуючими при вирішення питання стосовно виду застосування дисциплінарних стягнень окремим поліцейським Павлоградського ВП ГУНП, дисциплінарною комісією ГУНП було запропоновано, зокрема за порушення службової дисципліни, недотримання вимог п. 1, 2 ч. 1 ст. 18 Закону України «Про Національну поліцію», п. 4 ч. 3 ст. 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, абз. 1, 2 п. 1 р. II Правил етичної поведінки поліцейського, затверджених наказом МВС України від 22.02.2016 № 1179, п. 1 р. V Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України та п.п. 1, 7, 8 п. 2, п.п. 1, 3, 7 п. 3 р. III Положення про дисциплінарні комісії в Національній поліції України, затверджених наказом МВС України від 07.11.2018 № 893, що виразилось у неналежному виконанні обов`язків голови дисциплінарної комісії в ході проведення службового розслідування, призначеного наказом Павлоградського ВП ГУНП від 03.03.2020 № 90, застосувати до заступника начальника Павлоградського ВП ГУНП підполковника поліції ОСОБА_1 дисциплінарне стягнення у виді суворої догани.
Аналізуючи викладене, суд вважає за необхідне зазначити, наступне.
Так, відповідно до п. 1 р. V Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України, проведення службового розслідування полягає в діяльності дисциплінарної комісії із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин його вчинення, установлення причин і умов учинення дисциплінарного проступку, вини поліцейського, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин учинення дисциплінарних проступків.
Підпунктами 1, 3, 8, 10 п. 2 р. ІІІ Положення про дисциплінарні комісії в Національній поліції України, затверджених наказом МВС України від 07.11.2018 № 893 визначено, що голова дисциплінарної комісії: 1) забезпечує організацію роботи дисциплінарної комісії; 3) підписує висновок службового розслідування, протоколи засідань дисциплінарної комісії (у разі розгляду справи у формі відкритого засідання); 8) забезпечує виклик поліцейських та інших осіб для отримання пояснень, організовує їх опитування, у тому числі з використанням технічних засобів; 10) у встановлений строк готує та подає на розгляд і затвердження керівнику, який призначив службове розслідування, підписаний особисто та членами дисциплінарної комісії висновок службового розслідування та проект наказу про накладення на поліцейського дисциплінарного стягнення.
Також, підпунктами 1, 3, 7 п. 3 р. III Положення про дисциплінарні комісії в Національній поліції України, затверджених наказом МВС України від 07.11.2018 № 893 визначено, що член дисциплінарної комісії: 1) бере участь у роботі дисциплінарної комісії та її засіданнях; 3) готує та надсилає за підписами уповноважених посадових осіб поліції запити для отримання інформації, яка має значення для проведення службового розслідування, збирає інформацію, пояснення, документи і матеріали, здійснює їх дослідження; 7) у межах компетенції виявляє та досліджує причини та умови, що сприяли скоєному дисциплінарному проступку, готує пропозиції щодо їх усунення.
Відповідно до п. 1, 2 та 7 розділу IV Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України, зібрані під час проведення службового розслідування матеріали та підготовлені дисциплінарною комісією документи формуються нею у справу.
Підсумковим документом службового розслідування є висновок службового розслідування, який складається зі вступної, описової та резолютивної частин. Висновок службового розслідування готує і підписує дисциплінарна комісія.
Висновок службового розслідування підписують голова, заступник голови та члени дисциплінарної комісії.
Беручи до уваги викладені приписи законодавства, суд вважає за необхідне зазначити, що факт підписання висновку службового розслідування від 03.04.2020 особою, яке не входила до складу дисциплінарної комісії, а саме начальником СМ Павлоградського ВП ГУНП майора ОСОБА_4 , є підтвердженим та не спростованим ані позивачем, ані поясненнями іншими членами дисциплінарної комісії та безпосередньо самої ОСОБА_4 . Вказане повністю підтверджується наявними в матеріалах справи поясненнями ОСОБА_4 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 .
Крім того, в описовій частині висновку службового розслідування від 03.04.2020 викладені лише відомості зазначені в письмових поясненнях майора поліції ОСОБА_6 та капітана поліції ОСОБА_5 , тоді як під час проведення службового розслідування письмові поясненні були відібрані у заступника начальника ВКП Павлоградського ВП ГУНП капітана поліції ОСОБА_5 , інспектора СРПП № 4 Павлоградського ВП ГУНП майора поліції ОСОБА_6 , слідчого відділення розслідування злочинів загальнокримінальної спрямованості СВ Павлоградського ВП ГУНП капітана поліції ОСОБА_18, оперуповноважених ВКП Павлоградського ВП ГУНП капітана поліції ОСОБА_17, старшого лейтенанта поліції ОСОБА_7 , старшого лейтенанта поліції ОСОБА_8 , оперуповноважених сектору розкриття злочинів проти особи ВКП Павлоградського ВП ГУНП старшого лейтенанта поліції ОСОБА_9 , лейтенанта поліції ОСОБА_10 , оперуповноваженого сектору розкриття злочинів проти власності та незаконних заволодінь транспортними засобами ВКП Павлоградського ВП ГУНП старшого лейтенанта поліції ОСОБА_11 .
Матеріали службового розслідування містили також копії книги нарядів Павлоградського ВП ГУНП за 20.02.2020, протоколів допиту свідків ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , рапорту майора поліції ОСОБА_4 від 11.03.2020 № 883вн щодо отримання копій відеозаписів здійснених в період часу 23 год. 00 хв. по 22 год. 00 хв. 22.02.2020 та відповіді на нього.
Суд звертає увагу, що висновок службового розслідування повинен містити повне та об`єктивне дослідження обставин скоєння дисциплінарного проступку, тобто повинні бути встановлені обставин, за яких особа скоїла дисциплінарний проступок або які стали підставою для призначення службового розслідування, а також те, чи мали вони місце взагалі; час, місце, спосіб, мотив та мету вчинення дисциплінарного проступку, його наслідки (їх тяжкість), що настали у зв`язку з цим; причини та умови, що призвели до вчинення дисциплінарного проступку.
Такі обставини повинні бути встановлені членами дисциплінарної комісії під час проведення службового на підставі зібраних ними матеріалів та пояснень осіб, яким відомі обставини щодо яких здійснюється службове розслідування.
Тобто, усі зібрані пояснення та матеріали мали знайти своє відображення у висновку службового розслідування, однак з незрозумілих підстав, наявність більшості зібраних пояснень та матеріалів, не було відображено, що на переконання суду також свідчить про порушення позивачем службової дисципліни, що виразилось у неналежному виконанні обов`язків голови дисциплінарної комісії в ході проведення службового розслідування призначеного наказом Павлоградського ВП ГУНП від 03.03.2020 № 90.
Окремо суд вважає за необхідне наголосити, що позивач відмовився від надання пояснень в ході службового розслідування, що в даному випадку, опосередковано свідчить про наявність в діях позивача порушення службової дисципліни.
Відповідно до п. 7 р. IV Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України, відмова поліцейського або іншої посадової особи поліції надавати пояснення про обставини, які є предметом службового розслідування, крім відмови давати будь-які пояснення щодо себе, членів своєї сім`ї чи близьких родичів, коло яких визначено законодавством України, а також надання завідомо неправдивих пояснень є перешкоджанням проведенню службового розслідування.
Беручи до уваги викладене, слід дійти висновку, що наказ ГУНП в Дніпропетровській області від 29.07.2020 року № 1174к «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності окремих поліцейських Павлоградського ВП ГУНП» в частині притягнення заступника начальника Павлоградського ВП ГУНП підполковника поліції ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності у виді суворої догани (пункт 4 наказу) прийнятий на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені чинним законодавством, у зв`язку з чим відсутні правові підстави для скасування такого наказу.
Що стосується наказу ГУНП в Дніпропетровській області від 31.07.2020 року № 1188к «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності окремих поліцейських Павлоградського ВП ГУНП» в частині притягнення заступника начальника Павлоградського ВП ГУНП підполковника поліції ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності у виді попередження про неповну службову відповідність (пункт 9 наказу), то суд вважає за необхідне зазначити наступне.
Також у висновку розслідування від 31.07.2020 зазначено, що відповідно до наказу Павлоградського ВП від 02.01.2020 № 3 відповідальним за стан дотримання дисципліни та законності серед співробітників цього ж ВП призначено заступників начальника ВП та обов`язок завести окрему справу, до якої залучати документи, доповідні, пояснювальні записки про проведену роботу з особовим складом щодо зміцнення дисципліни та законності серед працівників ВП покладено на начальника сектору кадрового забезпечення Павлоградського ВП майора поліції ОСОБА_16 , а контроль за виконанням цього наказу покладено на заступника начальника Павлоградського ВП підполковника поліції ОСОБА_1 .
Так, у висновку службового розслідування від 31.07.2020 зазначено, що виконання вимог СТ ГУНП у Павлоградському ВП ГУНП знаходиться на незадовільному рівні та виконуються не в повному обсязі, а саме відсутні відомості ознайомлень поліцейських Павлоградського ВП ГУНП з ними та відсутні інші документи по їх виконанню (СТ ГУНП вих. № 1688/103/01-2020 від 05.03.2020, вх. № 463 від 05.03.2020 «Про стан службової дисципліни» (огляд про стан службової дисципліни та події, пов`язані з особовим складом НПУ, за січень 2020) - відсутні відомості ознайомлення поліцейських СРПП № 1, № 2, № 3, № 4 Павлоградського ВП ГУНП та доповідна записка по виконанню вимог службової телеграми; СТ ГУНП вих. № 1811/103/05-2020 від 12.03.2020, вх. № 518 від 12.03.2020 «Про надсилання огляду стану дотримання дисципліни і законності» - відсутні відомості ознайомлення поліцейських СРПП № 1, № 2, № 3, № 4 Павлоградського ВП та доповідна записка по виконанню вимог службової телеграми; СТ ГУНП вих. № 3081/103/05-2020 від 24.04.2020, вх. № 937 від 05.05.2020 «Про направлення огляду Національної поліції України» (огляд про стан дотримання дисципліни та події, пов`язані з особовим складом Національної поліції України, за березень 2020 року) - відсутні відомості ознайомлення з вказаною СТ поліцейських відділу кримінальної поліції Павлоградського ВП та доповідна записка по виконанню вимог службової телеграми; СТ ГУНП вих. № 3775/103/05-2020 від 20.05.2020 вих. № 1060 від 21.05.2020 «Про направлення огляду Національної поліції України» (огляд про стан дотримання дисципліни та події, пов`язані з особовим складом Національної поліції України, за квітень 2020 року) - відсутні відомості ознайомлення з вказаною СТ поліцейських слідчого відділу та сектору превенції Павлоградського ВП та доповідна записка по виконанню вимог службової телеграми, а також відсутній протокол наради про дотримання дисципліни і законності за травень 2020 року), що в свою чергу може бути однієї із умов настання надзвичайної події, котра мала місце 04.06.2020 за участю окремих Поліцейських Павлоградського ВП ГУНП.
Під час проведення службового розслідування стосовно вищеозначених фактів підполковник поліції ОСОБА_1 відмовився надавати будь-які пояснення про що було складено відповідний акт № 20/22- 3042 від 22.06.2020.
Тож, 31.07.2020 наказом ГУНП в Дніпропетровській області № 1188к «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності окремих поліцейських Павлоградського ВП ГУНП» за порушення службової дисципліни, недотримання вимог пунктів 1, 2 частини 1 статті 18, пункту 4 частини 3 статті 1 Дисциплінарного статуту, абзаців 1, 2 пункту 1 розділу ІІ Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 № 1179, наказу Павлоградського ВП ГУНП від 02.01.2020 № 3, що виразилося у недостатньому контролі за веденням відповідальною особою документації щодо зміцнення дисципліни та законності серед працівників Павлоградського ВП ГУНП, визначеної керівництвом цього ж підрозділу, застосовано до заступника начальника Павлоградського ВП ГУНП підполковника поліції ОСОБА_1 дисциплінарне стягнення у виді попередження про неповну службову відповідність.
ОСОБА_1 було притягнуто до дисциплінарної відповідальності саме за недостатній контроль за веденням відповідальною особою документації щодо зміцнення дисципліни та законності серед працівників Павлоградського ВП ГУНП.
Так, судом встановлено, що наказом № 3 від 02.01.2020 «Про призначення відповідальних за стан дотримання дисципліни та законності» з метою вдосконалення роботи з особовим складом Павлоградського відділу поліції, зміцнення законності та службової дисципліни, підвищення авторитету Національної поліції України було призначено відповідальних за стан дотримання дисципліни та законності серед співробітників Павлоградського ВП заступників начальника Павлоградського відділу поліції Павлоградського ВП ГУНП в Дніпропетровській області.
Так, зокрема, було наказано завести окрему справу, до якої залучати документи, доповідні, пояснювальні записки про проведену роботу з особовим складом щодо зміцнення дисципліни та законності серед працівників Павлоградського ВП ГУНП в Дніпропетровській області. Відповідальним за ведення справи призначено майора поліції ОСОБА_16 , начальника сектору кадрового забезпечення. Контроль за виконанням наказу покладено на т.в.о. заступника начальника підполковника поліції ОСОБА_1 .
Більш того, згідно п. 2.10 посадової інструкції заступника начальника Павлоградського відділу поліції ГУНП в Дніпропетровській області, з якою 28.01.2020 був ознайомлений ОСОБА_1 , останній уживає, в межах компетенції, заходів щодо зміцнення дисципліни і додержання законності в підрозділах, діяльність яких координує та контролює, несе персональну відповідальність за цей напрямок роботи.
Також, відповідно п. 6, 7, ч. 1 ст. 3 Дисциплінарного статуту Національної поліції України керівник несе відповідальність за дотримання підлеглими службової дисципліни. З метою забезпечення дотримання службової дисципліни керівник зобов`язаний: забезпечити сприятливий стан морально-психологічного клімату в колективі, своєчасно вчиняти дії із запобігання порушенню службової дисципліни підлеглими та виникненню конфліктів між ними; контролювати дотримання підлеглими службової дисципліни, аналізувати її стан та об`єктивно доповідати про це безпосередньому керівникові, проводити профілактичну роботу із зміцнення службової дисципліни та запобігання вчиненню підлеглими правопорушень.
При цьому, слід зазначити, що існування у нормах Дисциплінарного статуту Національної поліції України такого інституту як «відповідальність керівників за дотримання підлеглими службової дисципліни» є тим заходом, який направлений на забезпечення здійснення керівниками поліції реальних та ефективних дій щодо недопущення (попередження) вчинення дисциплінарних проступків з боку підлеглих, зокрема, таких, що підривають авторитет органів поліції в очах громадян та суспільства в цілому, а також є дієвим механізмом у запобіганні порушень підлеглими норм законодавства, у тому числі які передбачають кримінальну та адміністративну відповідальність за корупційні діяння.
Дослідивши матеріали службового розслідування, судом встановлено, що дійсно в матеріалах службового розслідування відсутні доповідні записки по виконанню вимог службових телеграм, відомість про ознайомлення поліцейських СРПП № 3 Павлоградського ВП ГУНП з СТ вих. № 1688/103/01-2020 від 05.03.2020.
Крім того, у відомостях, наявних в матеріалах справи, відсутні підписи деяких працівників, що також свідчить про те, що останні не були ознайомлені зі змістом та вимогами службових телеграм.
Твердження позивача стосовно відсутності підстав для притягнення його до дисциплінарної відповідальності за спірним наказом № 1188к від 31.07.2020, оскільки його не було ознайомлено під підпис зі змістом наказу № 3 від 02.01.2020, то суд критично ставиться до таких тверджень, з огляду на те, що наказ № 3 від 02.01.2020 фактично дублює вимоги посадової інструкції заступника начальника Павлоградського відділу поліції ГУНП в Дніпропетровській області та Дисциплінарного статуту Національної поліції України, тож неналежне виконання своїх прямих посадових обов`язків є беззаперечною підставою для притягнення до дисциплінарної відповідальності.
Крім того, посилання позивача на певні недоліки наказу № 3 від 02.01.2020 також не приймаються судом до уваги, оскільки незначні недоліки останнього не можуть мати вирішального значення для даної справи.
Враховуючи вищевикладене, суд дійшов висновку, що під час прийняття оскаржуваного наказу № 1188к від 31.07.2020 відповідач діяв на підставі, у межах повноважень та у спосіб, визначений законом.
Суд також застосовує позицію ЄСПЛ, сформовану в пункті 58 рішення у справі Серявін та інші проти України (№ 4909/04): згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі Руїс Торіха проти Іспанії (RuizTorija v. Spain) № 303-A, пункт 29).
Частиною другою статті 2 КАС України передбачено, що у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи несправедливій дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.
Відповідно до ст. 9 КАС України розгляд та вирішення справ в адміністративних судах здійснюється на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.
Згідно з ч. 1 ст. 77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.
Відповідно до ч. 2 ст. 77 КАС України, в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
Зважаючи на викладене суд дійшов висновку, що відповідач у спірних правовідносинах діяв у межах та у спосіб, що передбачені чинним законодавством, а тому оскаржувані накази є правомірними та скасуванню не підлягають.
Отже, в задоволенні позову належить відмовити.
Відповідно до ст. 139 КАС України, судові витрати з відповідача не стягуються.
Керуючись ст. ст. 241-246, 250 КАС України, суд -
В задоволенні позовної заяви ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області про визнання протиправними та скасування наказів - відмовити повністю.
Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 КАС України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 КАС України.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи рішення суду оскаржується до Третього апеляційного адміністративного суду через Дніпропетровський окружний адміністративний суд відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 Розділу VII Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя А. Ю. Рищенко