Справа № 500/2568/21
Суддя: Мандзій Олексій Петрович
Дата ухвалення: 2021-07-05 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ТЕРНОПІЛЬСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 500/2568/21

05 липня 2021 рокум.Тернопіль
Тернопільський окружний адміністративний суд, у складі:

головуючого судді Мандзія О.П. за участю:

секретаря судового засідання Порплиці Т.В.

представника позивача Нюня О.І.

представника відповідача Васильчук І.Б.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом товариства з обмеженою відповідальністю "Христина" до Галицької митниці Держмитслужби про визнання протиправним та скасування рішення,

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю "Христина" (далі позивач, ТОВ "Христина") звернулось до Тернопільського окружного адміністративного суду з позовом до Галицької митниці Держмитслужби (далі відповідач), в якому просить визнати протиправним та скасування рішення про коригування митної вартості товарів №UA209000/2021/600161/2 від 29.04.2021 року, винесене Галицькою митницею Держмитслужби.

Позовні вимоги обґрунтовано тим, що ТОВ "Христина" для здійснення митною оформлення ввезеного на територію України товару, подано до Галицької митниці Держмитслужби електронну митну декларацію №UA209210/2021/008124 від 28.04.2021 року, в якій визначено митну вартість товарів за 1 МВВ у сумі 21663,10 доларів США. Для підтвердження обґрунтованості заявленої у декларації митної вартості товару позивачем додані всі документи, передбачені ч.2 ст.53 Митного кодексу України (далі МК України), а відтак у митного органу були відсутні підстави для відмови в митному оформленні товару за основним методом і переходу до резервного.

На переконання позивача, необгрунтованими є сумніви відповідача стосовно висновку Тернопільської ТПП про вартісні характеристики №В-0254 від 27.04.2021 року, який в розумінні ч.3 ст.53 МК України є додатковим документом, що витребовується тільки у разі, якщо документи визначені у ч.2 ст.53 МК України містять розбіжності, неточності, ознаки підробки чи не містять відомостей щодо вартості товарів, але ж жодних сумнівів у митного органу не викликали такі документи, що підтверджують заявлену митну вартість як: пакувальний лист від 18.02.2021 року, рахунок-фактура (інвойс) №004.01.GTP від 22.02.2021 року, коносамент №HCLUMTR210219022 від 02.03.2021 року, автотранспортна накладна CMR №75563 від 26.04.2021 року, зовнішньоекономічний договір (контракт) купівлі- продажу товарів (крім позначеного кодом 4104), подання якого для митного оформлення не супроводжується №8 від 05.09.2020 року, доповнення до зовнішньоекономічного договору (контракту) №5 від 22.02.2021 року, swift платежі від 27.01.2020 року та 04.03.2021 року, комерційна пропозиція, проформа рахунок-фактура (інвойс) №PL.036.11 від 19.11.2020 року, які в розумінні ч.2, 3 ст.53 МК України є документами, які повністю підтверджують заявлену митну вартість в сумі 21663,10 доларів США.

За таких підстав, вважає рішення про коригування митної вартості товарів №UA209000/2021/600161/2 від 29.04.2021 року протиправним та таким, що підлягає скасуванню, що, власне, і зумовило звернення до суду з даним позовом.

Ухвалою суду від 12.05.2021 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі. Ухвалено розгляд справи проводити за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін та призначено судове засідання.

На виконання вимог вказаної ухвали, 26.05.2021 року Галицькою митницею Держмитслужби подано до суду відзив на позовну заяву, просила відмовити у задоволенні позовних вимог в повному обсязі. Заперечуючи проти позову, відповідач послався на те, що декларантом до митного оформлення не надано повного пакету документів на підтвердження всіх складових митної вартості товару, а саме: фактурної вартості (банківського платіжного документа, що стосуються оцінюваного товару, як це передбачено п.4 ч.2 cт.53 МК України, або інших платіжних та/або бухгалтерських документів, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару, як це передбачено п.5 ч.2 cт.53 МК України). Також на вимогу митного органу не подано додаткових документів, згідно із ч.3 ст.53 МК України, для підтвердження заявленої митної вартості, зокрема, каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару, копію митної декларації країни відправлення, договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається, рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору, рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеним договором (угодою, контрактом).

Під час здійснення митного контролю з`ясовано, що у п.3 договору купівлі-продажу №8 від 05.09.2020 року передбачено, що кожна партія супроводжується специфікацією, проте специфікація на поставку товару не була надана до митного оформлення. Водночас у п.8 вказаного договору зазначено детальні вимоги до упаковки та маркування товару, проте в товаросупровідних документах відсутня інформація, щодо включення вартості упаковки та маркування до вартості товару.

У поданих ж до митного оформлення документах наявні розбіжності, а саме: у п.6 контракту купівлі-продажу №8 від 05.09.2020 року є невідповідність текстів української та польської версій, а саме: в українській версії зазначено, що оплата здійснюється у формі предоплати 20% та згодом 80%, польська версія контракту вимагає сплати 30/70. Висновок про вартісні характеристики №В-0254 від 27.04.2021 року, підготовлений Тернопільською ТПП не може бути прийнятий до уваги, оскільки містить інформацію лише стосовно ціни оцінюваного товару, однак відсутнє обгрутнування ціни товару з урахуванням якості, розміру партії, умов оплати, не здійснено аналіз цін продажу та поточних цін пропозиції на ринку. Водночас країною відправлення зазначена Канада, однак до митного оформлення не подано копії митної декларації країни відправлення. За основу для обрахунку митної вартості товару взято інформацію щодо вартості згідно митної декларації №UA100020/2021/574109 від 13.02.2021 року на рівні 1,44 доларів США/кг, що є значно вищою за заявлену позивачем.

З огляду на викладене, вважає позовні вимоги безпідставними, а оскаржуване рішення про коригування митної вартості товарів №UA209000/2021/600161/2 від 29.04.2021 року прийняте у відповідності до вимог чинного митного законодавства України та з урахуванням всіх обставин.

В судовому засіданні представник позивача позовні вимоги підтримав з підстав, наведених у позові та відповіді на відзив, просив задовольнити в повному обсязі. Відзначив, що згідно з додаток №2 "Результати митного контролю" відповідач вказує про наявність власного ж рішення про коригування митної вартості UA209000/2021/600092/1 від 16.03.2021 року за подібним товаром по ТОВ "Христина", однак таке рішення скасоване рішенням Тернопільського окружного адміністративного суду від 19.05.2021 року в рамках справи №500/1481/21. Водночас в ході судового розгляду відповідач надає нову оцінку поданим до митного оформлення документам, проте у графі 33 оскаржуваного рішення про коригування митної вартості вони не зазначені, й не були підставою винесення цього рішення, хоча й з новими доводами, позивач не згідний.

Представник відповідача в судовому засіданні позовні вимоги не визнав, з мотивів викладених у відзиві, просив у задоволенні позову відмовити. Звернув увагу, що обов`язок доведення митної ціни товару лежить на позивачу. При цьому митний орган у випадку наявності обґрунтованих сумнівів у достовірності поданих декларантом відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, яка була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, може витребувати додаткові документи. Однак до закінчення митного оформлення декларантом документи (чи відомості), що підтверджують митну вартість товарів у повному обсязі надані не були, а відтак відповідачем обґрунтовано та законно здійснено коригування заявленої митної вартості товару з урахуванням цінової інформації, наявної в митному органі та прийнято рішення про коригування митної вартості із застосуванням резервного методу.

Дослідивши матеріали справи, заслухавши пояснення представників сторін, з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, оцінивши докази, які мають значення для розгляду і вирішення справи по суті, проаналізувавши на підставі фактичних обставин справи застосування норм матеріального та процесуального права, суд при прийнятті рішення виходить з наступних підстав і мотивів.

Судом встановлено, що на виконання зовнішньоекономічного договору купівлі-продажу №8, укладеного 05.09.2020 року між компанією "GTP Group Sp. z о.о" (Польща) та ТОВ "Христина" (Україна), додаткової угоди №5 від 22.02.2021 року до договору купівлі-продажу №8 від 05.09.2020 року та рахунку-фактури (інвойс) №004.02.GTP від 22.02.2021 року, автотранспортної накладної CMR №75563 від 26.04.2021 року, позивачем на митну територію України ввезено товар: "воскований папір".

Уповноваженою особою позивача 28.04.2021 року було подано до митного оформлення митну декларацію №UA209210/2021/008124, у якій заявлено до митного оформлення товар "Харчовий натуральний рослинний пергаментний папір, в рулонах, одношаровий, покритий воском, жаронепроникний: Білий пергаментний воскований папір арт. 2042911 25, 486 т., маса паперу на 1 м.кв. 25 - 40 гр./м.кв., вид обробки паперу: фізико-хімічний. Використовується при випіканні та пакуванні харчових продуктів. Виробник: Kruger Іпс. Торговельна марка: Kruger. Країна виробництва: Канада/СА.".

Митну вартість визначено за основним методом за ціною договору (вартість операції) в розмірі 21663,10 доларів США.

Одночасно із митною декларацією надано ряд документів для підтвердження митної вартості товару і обраний метод її визначення, зокрема: пакувальний лист від 18.02.2021 року; рахунок-фактура (інвойс) № 004.02.GTP від 22.02.2021 року; коносамент №HLCUMTR210219022 від 02.03.2021 року; автотранспортна накладна CMR №75563 від 26.04.2021 року; сертифікат про походження товару №СММ-21-12327 від 10.03.2021 року; висновок про вартісні характеристики товару, підготовлений спеціалізованою експертною організацією №В-0254 від 27.04.2021 року; зовнішньоекономічний договір (контракт) купівлі-продажу товарів №8 від 05.09.2020 року; доповнення до зовнішньоекономічного договору (контракту) №5 від 22.02.2021 року; договір про надання послуг митного брокера №МП-01/08-10-20 від 08.10.2020 року.

Під час автоматизованого контролю, автоматизованою системою митного оформлення "Інспектор" було згенеровано форми митного контролю: "105-2 Контроль правильності визначення митної вартості товарів". Також, автоматизованою системою митного оформлення "Інспектор" проінформовано: "Наявні рішення про визначення митної вартості за подібним товаром по даному підприємству. Необхідно посилити контроль правильності визначення митної вартості. Проаналізувати зазначене рішення на предмет можливості застосування при поточному оформленні зазначеного товару. Код товару за УКТЗЕД: , країна походження: СА, опис товарів та торговельна марка: "1.Харчовий жиронепроникний папір, в рулонах, одношаровий, що використовується у харчовій промисловості при випіканні та пакуванні харчових продуктів: Натуральний пергаментний папір в рулонах 16, 903 т., маса бумаги на 1м.кв. 25-40 гр./м.кв, вид обробки паперу: хіміко-механічний. Натуральний пергаментний папір покритий воском в рулонах 8, 926 т., маса бумаги на 1м.кв. 25-40 гр./м.кв., вид обробки паперу: фізико-хімічний. Країна виробництва: Канада/СА. Виробник: CATALYST. Торгова марка: CATALYST." ... митна вартість визначена митним органом, за одиницю: 1, 44, рішення про коригування митної вартості №UA209000/2021/600092/1 від 16.03.2021 року, метод визначення митної вартості: 6, митна вартість розрахована декларантом, за одиницю: 0,6889, валюта: USD".

Посадовою особою підрозділу митного оформлення направлено до спеціалізованого підрозділу відділу аналізу митної вартості та роботи з ціновою інформацією запит №137 від 28.04.2021 року щодо правильності визначення митної вартості товарів.

Також, митним органом 28.04.2021 року розпочато процедуру консультацій із декларантом шляхом формування електронного повідомлення про необхідність надання відповідно до ч.2 ст.53 МК України додаткових документів для підтвердження заявленої митної вартості товару, а саме: якщо рахунок сплачено - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити необхідні для ідентифікації ввезеного товару; транспортні документи; страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування. У разі відсутності вище зазначених документів, відповідно до ч.3 ст.53 МК України надати (за наявності): копію митної декларації країни відправлення.

На вимогу митного органу уповноваженою особою позивача додатково надано банківські платіжні документи №LV048961/210127 від 27.01.2021 року та №LV050673/210304 від 04.03.2021 року; комерційна пропозиція; рахунок-проформа №PL.036.11 від 19.11.2020 року. Також, листом від 29.04.2021 року уповноважена особа декларанта повідомила митницю про те, що додаткові документи, що підтверджують митну вартість товару, надані в повному обсязі.

За результатами розгляду поданої митної декларації №UA209210/2021/008124 від 28.04.2021 року та доданих до неї документів, Галицькою митницею Держмитслужби прийнято оскаржуване рішення про коригування митної вартості товарів №UA209000/2021/600161/2 від 29.04.2021 року, яким визначено митну вартість імпортованого товару за резервним методом.

Зазначено, що митна вартість імпортованого товару не може бути визнана за ціною договору щодо товару, який імпортується, у зв`язку з тим, що заявлена митна вартість є нижчою, ніж рівень вартості аналогічних товарів митне оформлення яких вже здійснено, а також, у зв`язку з тим, що в документах поданих до митного оформлення наявні розбіжності, а саме: у п.6 договору купівлі-продажу №8 від 05.09.2020 року є невідповідність текстів української та польської версій, а саме: в українській версії зазначено, що оплата здійснюється у формі предоплати 20% та згодом 80%, польська версія контракту вимагає сплати 30/70; висновок про вартісні характеристики № В-0254 від 27.04.2021 року, підготовлений Тернопільською ТПП не може бути прийнятий до уваги, оскільки містить інформацію лише стосовно ціни оцінюваного товару, однак відсутнє обгрутнування ціни товару з урахуванням якості, розміру партії, умов оплати, не здійснено аналіз цін продажу та поточних цін пропозиції на ринку; країною відправлення зазначена Канада, однак до митного оформлення не подано копії митної декларації країни відправлення. Відповідно митним органом розпочато процедуру консультації та направлено повідомлення про надання документів для підтвердження заявленої митної вартості товару. На вимогу митного органу декларантом не було подано додаткових документів, що підтверджують заявлену митну вартість згідно ч.2 ст.53 МК України, а саме: інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару, якщо здійснювалось страхування, страхові документи та додаткових документів відповідно до ч.3 ст.53 МК України, а саме: каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс - листи) виробника товару, копію митної декларації країни відправлення, договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається, рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору, рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеним договором (угодою, контрактом). В результаті проведеної консультації з декларантом дійшли згоди про неможливість визначення митної вартості згідно з положеннями ст.58 МК України. Другорядні методи не були застосовані через відсутність достатньої інформації про ціну угоди щодо ідентичних та подібних товарів. Метод на основі віднімання вартості не може бути використаний оскільки відсутня інформація про ціни ідентичних чи подібних (аналогічних) товарів, що продаються на території України, а також про складові компоненти, що можуть бути виділені із ціни. Метод на основі додавання вартості не може бути використаний оскільки відсутня інформація про вартість всіх витрат, що зараховуються до ціни товару. За результатом проведеної консультації з декларантом, відповідно до положень ч.4 ст.57 МК України, дійшли згоди про неможливість визначення митної вартості згідно з положеннями ст.59-63 МК України. Митна вартість товарів визначена за резервним методом визначення митної вартості згідно ст.64 МК України. За основу для обрахунку митної вартості даного товару взято інформацію щодо вартості згідно митної декларації №UA100020/2021/574109 від 13.02.2021 року на рівні 1,44 доларів США/кг.

Не погоджуючись із вказаним рішенням суб`єкта владних повноважень, позивач звернувся з даним позовом до суду за захистом своїх порушених прав.

Відповідно до ч.2 ст.2 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України) у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Перевіряючи юридичну та фактичну обґрунтованість рішення відповідача на відповідність вимогам ч.2 ст.2 КАС України, суд виходить з наступного.

Згідно з ч.1 ст.246 МК України метою митного оформлення є забезпечення дотримання встановленого законодавством України порядку переміщення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України, а також забезпечення статистичного обліку ввезення на митну територію України, вивезення за її межі і транзиту через її територію товарів.

Відповідно до ч.1 ст.248 МК України митне оформлення розпочинається з моменту подання митному органу декларантом або уповноваженою ним особою митної декларації або документа, який відповідно до законодавства її замінює, та документів, необхідних для митного оформлення, а в разі електронного декларування - з моменту отримання митним органом від декларанта або уповноваженої ним особи електронної митної декларації або електронного документа, який відповідно до законодавства замінює митну декларацію.

Згідно з ч.1 ст.257 МК України декларування здійснюється шляхом з`явлення за встановленою формою (письмовою, усною, шляхом вчинення дій) точних відомостей про товари, мету їх переміщення через митний кордон України, а також відомостей, необхідних для здійснення їх митного контролю та митного оформлення. При застосуванні письмової форми декларування можуть використовуватися як електронні документи, так і документи на паперовому носії.

Відповідно до ч.1 ст.49 МК України митною вартістю товарів, які переміщуються через митний кордон України, є вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Згідно з ч.1 ст.51 МК України митна вартість товарів, що переміщуються через митний кордон України, визначається декларантом відповідно до норм цього Кодексу.

При цьому, ч.1 ст.52 МК України визначено, що заявлення митної вартості товарів здійснюється декларантом або уповноваженою ним особою під час декларування товарів у порядку, встановленому розділом VIII цього Кодексу та цією главою .

Відповідно до ч.2 ст.52 МК України декларант або уповноважена ним особа, які заявляють митну вартість товару, зобов`язані:

1) заявляти митну вартість, визначену ними самостійно, у тому числі за результатами консультацій з митним органом;

2) подавати митному органу достовірні відомості про визначення митної вартості, які повинні базуватися на об`єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню;

3) нести всі додаткові витрати, пов`язані з коригуванням митної вартості або наданням митному органу додаткової інформації.

Згідно з ч.1 ст.53 МК України у випадках, передбачених цим Кодексом, одночасно з митною декларацією декларант подає митному органу документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення.

За приписами ч.2 ст.53 МК України документами, які підтверджують митну вартість товарів, є:

1) декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах п`ятій і шостій статті 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості;

2) зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності;

3) рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу);

4) якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару;

5) за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару;

6) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів;

7) ліцензія на імпорт товару, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню;

8) якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування.

Відповідно до ч.3 ст.53 МК України у разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу митного органу зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи:

1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається;

2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом);

3) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту);

4) виписку з бухгалтерської документації;

5) ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів;

6) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару;

7) копію митної декларації країни відправлення;

8) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.

Аналіз вказаних норм дозволяє дійти висновку, що до виключної компетенції митних органів відноситься вирішення питання перевірки та контролю правильності обчислення декларантом митної вартості, а також самостійного її визначення у встановлених Законом випадках. Даний висновок узгоджується з основним принципом оцінки товарів для митних цілей, закріпленим у ст.VII Генеральної асамблеї з тарифів і торгівлі "Оцінка товарів для митних цілей", згідно з яким оцінка імпортованого товару для митних цілей має базуватися на дійсній вартості імпортованого товару, на якій розраховується мито, або аналогічного товару.

Суд зазначає, що відповідно до приписів ст.53 МК України митний орган має право запитувати додаткові документи в разі виявлення під час митного оформлення розбіжностей в документах, перелік яких визначений ч.2 даної статті. Проте, наявність розбіжностей є суб`єктивною думкою працівників митного органу та може бути спростована в ході судового розгляду.

Як встановлено судом, подані декларантом позивача до митного оформлення документи рахунок-проформа №PL.036.11 від 19.11.2020 року та рахунок-фактура (інвойс) №004.02.GTP від 22.02.2021 року за назвою і змістом відповідає вимогам п.3 ч.2 ст.53 МК України.

На виконання п.2 ч.2 ст.53 МК України ТОВ "Христина" представлено договір купівлі-продажу №8 від 05.09.2020 року разом з додатковою угодою №5 від 22.02.2021 року до нього.

Надані банківські платіжні документи №LV048961/210127 від 27.01.2021 року та №LV050673/210304 від 04.03.2021 року передбачені п.4 ч.2 ст.53 МК України.

Також митному органу надано транспортні (перевізні) документи, зазначені в п.6 ч.2 ст.53 МК України, серед яких: пакувальний лист від 18.02.2021 року, коносамент №HLCUMTR210219022 від 02.03.2021 року, автотранспортна накладна CMR №75563 від 26.04.2021 року.

Перелік документів, визначений в п.7-8 ч.2 ст.53 МК України (ліцензія на імпорт товару, страхові документи) не стосуються спірних правовідносин.

Відсутні підстави, наведені у ч.5, 6 ст.52 МК України, і для подання позивачем декларації митної вартості згідно п.1 ч.2 ст.53 МК України.

Водночас, на виконання вимог п.8 ч.3 ст.53 МК України до митного оформлення було представлено висновок про вартісні характеристики товару, підготовлений спеціалізованою експертною організацією №В-0254 від 27.04.2021 року.

Згідно з ч.1 ст.57 МК України визначення митної вартості товарів, які ввозяться в Україну відповідно до митного режиму імпорту, здійснюється за такими методами:

1) основний - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції);

2) другорядні:

а) за ціною договору щодо ідентичних товарів;

б) за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів;

в) на основі віднімання вартості;

г) на основі додавання вартості (обчислена вартість);

ґ) резервний.

Відповідно до ч.2 коментованої статті Кодексу основним методом визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є перший метод - за ціною договору (вартість операції).

Відповідно до ч.3 ст.57 МК України передбачено, що кожний наступний метод застосовується лише у разі, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу відповідно до норм цього Кодексу.

Застосуванню другорядних методів передує процедура консультацій між органом доходів і зборів та декларантом з метою визначення основи вартості згідно з положеннями статей 59 і 60 цього Кодексу. Під час таких консультацій орган доходів і зборів та декларант можуть здійснити обмін наявною у кожного з них інформацією за умови додержання вимог щодо її конфіденційності (ч.4 ст.57 МК України).

Згідно ч.5 ст.57 МК України у разі неможливості визначення митної вартості товарів згідно з положеннями статей 59 і 60 цього Кодексу за основу для її визначення може братися або ціна, за якою ідентичні або подібні (аналогічні) товари були продані в Україні не пов`язаному із продавцем покупцю відповідно до статті 62 цього Кодексу, або вартість товарів, обчислена відповідно до статті 63 цього Кодексу.

При цьому кожний наступний метод застосовується, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу (ч.6 ст.57 МК України).

У відповідності до ч.1 ст.58 МК України метод визначення митної вартості за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, застосовується у разі, якщо: 1) немає жодних обмежень щодо прав покупця (імпортера) на використання оцінюваних товарів, за винятком тих, що: а) встановлюються законом чи запроваджуються органами державної влади в Україні; б) обмежують географічний регіон, у якому товари можуть бути перепродані (відчужені повторно); в) не впливають значною мірою на вартість товару; 2) щодо продажу оцінюваних товарів або їх ціни відсутні будь-які умови або застереження, які унеможливлюють визначення вартості цих товарів; 3) жодна частина виручки від будь-якого подальшого перепродажу, розпорядження або використання товарів покупцем не надійде прямо чи опосередковано продавцеві, якщо тільки не буде зроблено відповідне коригування з урахуванням положень частини десятої цієї статті; 4) покупець і продавець не пов`язані між собою особи або хоч і пов`язані між собою особи, однак ці відносини не вплинули на ціну товарів.

Метод визначення митної вартості товарів за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються, не застосовується, якщо використані декларантом або уповноваженою ним особою відомості не підтверджені документально або не визначені кількісно і достовірні та/або відсутня хоча б одна із складових митної вартості, яка є обов`язковою при її обчисленні (ч.2 ст.58 МК України).

Згідно ч.3 ст.58 МК України у разі якщо митна вартість не може бути визначена за основним методом, застосовуються другорядні методи, зазначені у пункті 2 частини 1 статті 57 цього Кодексу.

Контроль правильності визначення митної вартості товарів здійснюється органом доходів і зборів під час проведення митного контролю і митного оформлення шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості (ч.1 ст.54 МК України).

У відповідності до ч.2 ст.54 МК України контроль правильності визначення митної вартості товарів за основним методом - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту (вартість операції), здійснюється органом доходів і зборів шляхом перевірки розрахунку, здійсненого декларантом, за відсутності застережень щодо застосування цього методу, визначених у частині першій статті 58 цього Кодексу.

Згідно з ч.3 ст.54 МК України за результатами здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів орган доходів і зборів визнає заявлену декларантом або уповноваженою ним особою митну вартість чи приймає письмове рішення про її коригування відповідно до положень статті 55 цього Кодексу.

За змістом ч.5 ст.54 МК України передбачено, що орган доходів і зборів з метою здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів має право, зокрема, упевнюватися в достовірності або точності будь-якої заяви, документа чи розрахунку, поданих для цілей визначення митної вартості; у випадках, встановлених цим Кодексом, письмово запитувати від декларанта або уповноваженої ним особи встановлені статтею 53 цього Кодексу додаткові документи та відомості, якщо це необхідно для прийняття рішення про визнання заявленої митної вартості.

Разом з тим, відповідно до ч.7 ст.54 МК України у разі якщо під час проведення митного контролю орган доходів і зборів не може аргументовано довести, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, заявлена декларантом або уповноваженою ним особою митна вартість вважається визнаною автоматично.

Згідно з ч.1 ст.55 МК України рішення про коригування заявленої митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України з поміщенням у митний режим імпорту, приймається органом доходів і зборів у письмовій формі під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості цих товарів як до, так і після їх випуску, якщо органом доходів і зборів у випадках, передбачених частиною шостою статті 54 цього Кодексу, виявлено, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів.

Серед іншого, відповідно до ч.2 ст.246 МК України, з метою визначення порядку виконання митних формальностей при здійсненні митного оформлення товарів із застосуванням митної декларації на бланку єдиного адміністративного документа, що подається органу доходів і зборів на паперовому носії або як електронний документ розроблено Порядок виконання митних формальностей при здійсненні митного оформлення товарів із застосуванням митної декларації на бланку єдиного адміністративного документа, затверджений наказом Міністерства фінансів України 30.05.2012 року № 631, зареєстрований в Міністерстві юстиції України 10.08.2012 року за №1360/21672 (далі Порядок №631).

Згідно з п.4.5.4 Порядку №631, при здійсненні митного оформлення МД, зокрема, виконуються такі митні формальності як контроль із застосуванням системи управління ризиками, в тому числі оцінка ризику за МД шляхом аналізу ЕК МД та ЕК ДМВ (ЕМД та ЕДМВ) за допомогою АСАУР.

Відповідно до п.4.9.1 Порядку №631, під час завершення митного оформлення посадовими особами проводиться перевірка відомостей про виконання митних формальностей, сформованих за результатами оцінки ризику за МД із застосуванням системи управління ризиками, в тому числі за допомогою АСАУР.

У разі коли під час виконання відповідно до пункту 5.4 цього розділу за попередньою МД митних формальностей, визначених пунктом 4.5 розділу IV цього Порядку, у тому числі за результатами спрацювання АСАУР, встановлено необхідність надання додаткових документів та/або відомостей про товари, проведення митного огляду товарів, взяття їх проб (зразків), посадова особа ПМО митного органу у строк, визначений частиною п`ятою статті 259 Кодексу, за допомогою АСМО надсилає зазначену інформацію Декларанту на відповідну електронну адресу (п.5.6 Порядку №631).

З метою забезпечення вибірковості митного контролю шляхом застосування системи управління ризиками, поліпшення ефективності роботи Державної фіскальної служби України (далі - ДФС) під час митного контролю та митного оформлення за рахунок застосування методів управління ризиками, у тому числі аналізу ризиків із використанням інформаційних технологій розроблено Порядок здійснення аналізу та оцінки ризиків, розроблення і реалізації заходів з управління ризиками для визначення форм та обсягів митного контролю, затвердженого наказом Міністерства фінансів України 31.07.2015 року №684, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 21.08.2015 року за № 1021/27466 (далі Порядок №684).

Відповідно до абз.2 та 6 п.3 розд.І Порядку №684 автоматизована система аналізу та управління ризиками (далі - АСАУР) - сукупність програмно-інформаційних комплексів, які забезпечують функціонування системи управління ризиками (далі - СУР) під час митного контролю та оформлення товарів і транспортних засобів; модуль АСУР - одна з підсистем АСУР, що входить до складу модуля автоматизованої системи митного оформлення товарів та транспортних засобів (далі - АСМО) або іншого програмно-інформаційного комплексу ДФС (далі - ПІК ДФС) і забезпечує роботу АСУР під час митного контролю товарів і транспортних засобів.

Згідно з розд.VІІІ Порядку №684, з метою прискорення митних формальностей у пунктах пропуску через державний кордон України при здійсненні аналізу та оцінки ризиків перевага надається такому підходу: у пунктах пропуску через державний кордон України переважно здійснюються аналіз та оцінка ризиків на предмет наявності нефіскальних ризиків, а також ризиків недоставки товарів до митниці призначення або їх підміни; у митницях призначення при здійсненні митного контролю та оформлення товарів, транспортних засобів комерційного призначення здійснюються аналіз та оцінка ризиків на предмет наявності фіскальних та нефіскальних ризиків.

Відповідно до п.1 розд.IX Порядку №684, з метою забезпечення повноти збереження інформації щодо форм та обсягів митного контролю посадова особа митниці (митного поста) ДФС, визначена для здійснення митних формальностей, фіксує за допомогою АСМО або іншого ПІК ДФС у Переліку митних формальностей за результатами застосування СУР усі митні формальності, виконані під час здійснення митного контролю та оформлення товарів і транспортних засобів (окрім митних формальностей, які автоматично фіксуються у графі E/J митної декларації), а також внесення інформації про результати виконання митних формальностей відповідно до пунктів 12, 13 розділу VIІ цього Порядку (далі - зворотна інформація про застосування СУР).

Щодо роботи посадових осіб відповідача розроблено методичні рекомендації щодо роботи посадових осіб органів доходів і зборів з аналізу, виявлення та оцінки ризиків при здійсненні контролю за правильністю визначення митної вартості товарів, які переміщуються через митний кордон України та затверджені наказом ДФС 11.09.2015 року №689 (далі Методичні рекомендації).

Згідно з п.8 розд.2 Методичних рекомендацій, у випадках спрацювання автоматизованої системи аналізу та управління ризиками за напрямом перевірки правильності визначення митної вартості товарів у зв`язку з ризиком заниження митної вартості та декларуванням митної вартості нижчої, ніж вартість ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, посадова особа, що здійснює контроль за правильністю визначення митної вартості, здійснює перевірку відомостей, що містяться в документах, що підтверджують заявлену митну вартість, та відповідно до частин третьої - четвертої статті 53 Кодексу здійснює запит додаткових документів. У випадках, передбачених частиною шостою статті 54 Кодексу та частиною першою статті 55 Кодексу, посадова особа, що здійснює контроль за правильністю визначення митної вартості, приймає рішення про коригування митної вартості товарів.

Зокрема, за змістом розд.5 "Джерела довідкової інформації, які можуть бути використані під час роботи з аналізу, виявлення та оцінки ризиків" Методичних рекомендацій визначено, що під час робіт з аналізу, виявлення та оцінки ризиків можуть використовуватися такі джерела інформації: спеціалізовані програмно-інформаційні комплекси Єдиної автоматизованої інформаційної системи ДФС; спеціалізовані видання, які містять інформацію про ціни, сформовані на світовому ринку; інформація, отримана від ДФС, про ціни на товари та/або сировину, матеріали, комплектуючі, які входять до складу товарів; інформація, отримана від митних органів іноземних держав за результатами перевірки автентичності документів, які подавалися під час митного контролю та митного оформлення товару; інформація, отримана за результатами здійснення митного контролю, в тому числі, за результатами проведення документальних перевірок дотримання вимог законодавства з питань державної митної справи; інформація, отримана від державних органів, установ та організацій на запити територіальних органів та/або ДФС; цінова інформація, отримана в рамках домовленостей, укладених між ДФС та асоціаціями, спілками та іншими об`єднаннями імпортерів та виробників; висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, що мають відповідні повноваження згідно із законодавством; інформація отримана з мережі Інтернет.

Як встановлено судом, митну вартість імпортованого товару, що вказана декларантом у митній декларації №UA209210/2021/008124 від 28.04.2020 року, визначено за основним методом, а до самої митної декларації декларантом подано всі необхідні документи для підтвердження заявлених відомостей про митну вартість товару за ціною договору.

Митна вартість товару і обраний метод її визначення у розмірі 21663,10 доларів США підтверджується, представленим відповідачу: договором купівлі-продажу №8 від 05.09.2020 року разом з додатковою угодою №5 від 22.02.2021 року до нього, рахунком-проформою №PL.036.11 від 19.11.2020 року, рахунком-фактурою (інвойс) №004.02.GTP від 22.02.2021 року, банківськими платіжними документами №LV048961/210127 від 27.01.2021 року та №LV050673/210304 від 04.03.2021 року, комерційною пропозицією, пакувальним листом від 18.02.2021 року, коносаментом №HLCUMTR210219022 від 02.03.2021 року, автотранспортною накладною CMR №75563 від 26.04.2021 року, сертифікатом про походження товару №СММ-21-12327 від 10.03.2021 року, висновком про вартісні характеристики товару, підготовлений спеціалізованою експертною організацією №В-0254 від 27.04.2021 року.

Із змісту представлених документів можна чітко та однозначно встановити вартість придбання ввезеного товару, при цьому наявність будь-яких обставин, що є визначальними за цих умов та змінюють його вартість, відповідачем не доведено.

Суд звертає увагу на позицію Верховного Суду, викладену в постановах від 20.02.2018 року у справі №809/1884/16, від 21.12.2018 року у справі №815/1670/17, від 29.01.2019 року у справі №815/6827/17, від 19.02.2019 року у справі №805/2713/16-а, від 13.06.2019 року у справі №820/6315/15, згідно з якою посилання відповідача на те, що сума, яка зазначена в рахунку-фактурі (інвойсі), поданому декларантом, не була підтверджена, є безпідставними, оскільки положення ст.53 МК України не містять вимог щодо додаткового підтвердження ціни, вказаної у документах, які підтверджують митну вартість товару.

У спірних ж правовідносинах згідно з рахунком-фактурою (інвойс) №004.02.GTP від 22.02.2021 року вартість товару становить 21663,10 доларів США, оплачених позивачем банківськими платіжними документами №LV048961/210127 від 27.01.2021 року та №LV050673/210304 від 04.03.2021 року.

В той же час, відповідач поставив під сумнів митну вартість товару у зв`язку з тим, що заявлена митна вартість є нижчою, ніж рівень вартості аналогічних товарів, митне оформлення яких вже здійснено, а також, у зв`язку із тим, що в документах, поданих до митного оформлення наявні розбіжності.

Суд не бере до уваги доводи відповідача, як на підставу виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості, про те, що у п.6 договору купівлі-продажу №8 від 05.09.2020 року є невідповідність текстів української та польської версій, а саме: в українській версії зазначено, що оплата здійснюється у формі предоплати 20% та згодом 80%, польська версія контракту вимагає сплати 30/70, оскільки в додатковій угоді №5 від 22.02.2021 року до вказаного договору чітко визначено вартість товарів 21663,10 доларів США.

Відповідно до висновку про вартісні характеристики товару, підготовленого Тернопільською ТПП, № В-0254 від 27.04.2021 року вартість товару білий восковий папір, (26 рулонів, вагою 25486 кг), отриманий відповідно до договору купівлі-продажу №8 від 05.09.2020 року може становити 21663,10 доларів США. Такий висновок є належним та допустимим доказом обґрунтованості визначення митної вартості товару ввезеного позивачем, який поданий додатково з документами, які в розумінні ч.2, 3 ст.53 МК України є документами, які повністю підтверджують заявлену митну вартість в сумі 21663,10 доларів США, безпідставно залишено поза увагою митним органом.

Стосовно того, що країною відправлення зазначена Канада, однак до митного оформлення не подано копії митної декларації країни відправлення, слід наголосити, що позивачем надано до митного оформлення відповідний товаросупровідний документ коносамент №HLCUMTR210219022 від 02.03.2021 року.

Верховний Суд у постанові від 08.10.2019 року у справі №803/776/17 зауважив, що коносамент встановлює факт навантаження на борт судна, а також підтверджує зобов`язання перевізника перевезти вантаж у порт призначення і видати його відповідній особі. Вказаний документ виконує три основні функції: підтверджує укладення договору перевезення вантажу морським шляхом, за яким перевізник зобов`язується доставити вантаж та видати отримувачу; засвідчує факт прийняття вантажу для перевезення; є товаросупроводжуючим документом, оскільки дає право на одержання вантажу тому, на кого він виписаний.

Також, у відзиві та наданих в ході судового розгляду поясненнях відповідач вказує, що у п.3 договору купівлі-продажу №8 від 05.09.2020 року передбачено, що кожна партія супроводжується специфікацією, проте специфікація на поставку товару не була надана до митного оформлення. Звертає увагу митний орган і на те, що у п.8 вказаного договору зазначено детальні вимоги до упаковки та маркування товару, проте в товаросупровідних документах відсутня інформація, щодо включення вартості упаковки та маркування до вартості товару.

Тобто, відповідачем надано нову оцінку поданим до митного оформлення з митною декларацію документам, які у графі 33 оскаржуваного рішення про коригування митної вартості не зазначені, й не були підставою винесення цього рішення.

Відповідно до ч.2 ст.77 КАС України у справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.

Враховуючи вимоги вказаної норми, повідомлення відповідачем на стадії судового оскарження інших підстав невизнання заявленої декларантом митної вартості, ніж ті, що були зазначені в його рішенні про коригування митної вартості, не може бути причиною виникнення сумніву у задекларованій позивачем митній вартості товару, оскільки під час здійснення митного оформлення товару та прийняття рішення про коригування митної вартості вони не були заявлені, а тому такі суд не бере до уваги.

Аналогічна позиція викладена в постановах Верховного Суду від 24.01.2019 року у справі №821/1697/17 та від 13.09.2019 року у справі №813/4202/16.

Відтак, суд вказує на протиправність зроблених відповідачем висновків про неможливість визначення митної вартості за першим основним методом за ціною, яка вказана в договорі купівлі-продажу №8 від 05.09.2020 року разом з додатковою угодою №5 від 22.02.2021 року до нього та в рахунку-фактурі (інвойс) №004.02.GTP від 22.02.2021 року, з огляду на надання декларантом документів, які є достатніми для визначення митної вартості товару за ціною договору, та в повній мірі підтверджують заявлену декларантом митну вартість товару.

Поряд з цим, відповідачем не доведено неможливість застосування попередніх п`яти методів визначення митної вартості товару. Загальні посилання на норми МК України, зроблені в оскаржуваному рішенні, не конкретизують підстави щодо незастосування того чи іншого методу визначення митної вартості, що в свою чергу не може вважатися достатніми доводами обґрунтованості прийнятого суб`єктом владних повноважень рішення.

Також суд критично ставиться з приводу того, що відповідачем за основу для обрахунку митної вартості товару взято інформацію згідно з митною декларацією №UA100020/2021/574109 від 13.02.2021 року. Відповідно до зазначеної декларації, згідно з якою відповідач здійснив обрахунок вартості товарів позивача, характеристики/специфікація товарів різняться, вартість на рівні 1,44 доларів США/кг не вказана й не підтверджена жодним доказом, позивач придбав товар в Канаді, а ТОВ "Будматеріали" в Чехії, а тому формування ціни на імпортовані товари є різним.

Відповідно до п.2.1 Правил заповнення рішення про коригування митної вартості товарів, затверджених Наказом Міністерства фінансів України №598 від 24.05.2012 року (далі Правила), у графі 33 рішення про коригування митної вартості товарів посилання на використання цінової бази Єдиної автоматизованої інформаційної системи Держмитслужби у рішенні допускається тільки при визначенні митної вартості відповідно до положень статей 59, 60 та 64 Кодексу з обов`язковим зазначенням номера та дати митної декларації, яка була взята за основу для визначення митної вартості оцінюваних товарів, з поясненнями щодо зроблених коригувань на обсяг партії ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, умов поставки, комерційних умов тощо.

Натомість митним органом у графі 33 оскаржуваного рішення про коригування митної вартості товарів №UA209000/2021/600161/2 від 29.04.2021 року зазначено лише номер та дату митної декларації, використаної ним як джерело інформації при здійсненні коригування митної вартості товару, при цьому відповідач всупереч вимогам Правил не навів жодних пояснень щодо зроблених ним коригувань на обсяг партії ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, умов поставки, комерційних умов, що свідчить про протиправний характер оскаржуваного рішення про коригування митної вартості товарів.

Аналогічна позиція викладена Верховним Судом у постановах від 31.01.2018 року у справі №813/7272/13-а та від 02.03.2018 року у справі №804/2997/17.

Суд відзначає, що спрацювання системи є лише рекомендацією посадовій особі органу доходів і зборів більш детально проаналізувати умови зовнішньоекономічної операції, та не може бути безумовною підставою для відмови в оформленні товару за самостійно заявленою декларантом митною вартістю товарів.

Під час автоматизованого контролю, автоматизованою системою митного оформлення "Інспектор" було згенеровано форми митного контролю: "105-2 Контроль правильності визначення митної вартості товарів" та проінформовано про наявність рішення про визначення митної вартості за подібним товаром по даному підприємству UA209000/2021/600092/1 від 16.03.2021 року, у зв`язку з чим відповідач поставив під сумнів митну вартість товару заявленого до митного оформлення товару у митній декларації №UA209210/2021/008124 від 28.04.2021 року.

Проте, таке рішення ТОВ "Христина" оскаржене в судовому порядку та визнане протиправним та скасоване у судовому порядку рішенням Тернопільського окружного адміністративного суду від 19.05.2021 року у справі №500/1481/21.

Наявність ж у митного органу обґрунтованого сумніву у правильності визначення митної вартості є обов`язковою, оскільки з цією обставиною закон пов`язує можливість витребування додаткових документів у декларанта, та надає митниці право вчиняти відповідні дії, спрямовані на визначення дійсної митної вартості товарів.

Формально нижчий рівень митної вартості імпортованого позивачем товару від рівня вартості іншого товару за інформацію, отриманою за результатами здійснення митного контролю, не може розцінюватися як заниження позивачем митної вартості, та не є перешкодою для застосування першого методу визначення митної вартості товару і не може бути достатньою підставою для відмови у здійсненні митного оформлення товару за першим методом визначення його митної вартості.

Отже, встановлені судом обставини справи та системний аналіз наведених законодавчих норм свідчать про обґрунтованість визначення позивачем митної вартості імпортованого товару, що підтверджується договором купівлі-продажу №8 від 05.09.2020 року разом з додатковою угодою №5 від 22.02.2021 року до нього, рахунком-проформою №PL.036.11 від 19.11.2020 року, рахунком-фактурою (інвойс) №004.02.GTP від 22.02.2021 року, банківськими платіжними документами №LV048961/210127 від 27.01.2021 року та №LV050673/210304 від 04.03.2021 року, комерційною пропозицією, пакувальним листом від 18.02.2021 року, коносаментом №HLCUMTR210219022 від 02.03.2021 року, автотранспортною накладною CMR №75563 від 26.04.2021 року, сертифікатом про походження товару №СММ-21-12327 від 10.03.2021 року, а також відповідає висновку про вартісні характеристики товару, підготовлений спеціалізованою експертною організацією №В-0254 від 27.04.2021 року.

З огляду на викладене, суд дійшов висновку, що оскаржуване рішення про коригування митної вартості товарів №UA209000/2021/600161/2 від 29.04.2021 року є необґрунтованим, винесеним без урахування усіх обставин, які мають значення для прийняття рішення, з порушенням вимог ч.2 ст.2 КАС України, а отже є протиправним та підлягає скасуванню.

Відповідно до ч.2 ст.19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно ч.1 ст.9 КАС України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Відповідно до ч.1 ст.77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

При цьому, згідно ч.2 ст.77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

За наслідками судового розгляду, відповідач, як суб`єкт владних повноважень, не надав суду достатніх беззаперечних доказів на обґрунтування обставин, на яких ґрунтуються його заперечення, і не довів правомірності оскаржуваного рішення.

Аналогічна позиція стосовно обов`язку доказування була висловлена Європейським судом з прав людини у п.36 справи "Суомінен проти Фінляндії" (Suominen v. Finland), від 01.07.2003 року №37801/97, в якому він зазначив, що хоча національний суд має певну свободу розсуду щодо вибору аргументів у тій чи іншій справі та прийняття доказів на підтвердження позицій сторін, орган влади зобов`язаний виправдати свої дії, навівши обґрунтування своїх рішень (рішення).

Таким чином, враховуючи встановлені судом обставини справи, оцінивши добуті докази в їх сукупності за правилами ст.90 КАС України та аналізуючи наведені положення законодавства, суд приходить до висновку, що позов підлягає до задоволення.

Згідно з ч.1 ст.139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Оскільки позов підлягає до задоволення, то до відшкодування за рахунок бюджетних асигнувань відповідача підлягає сплачена позивачем сума судового збору у розмірі 2270,00 грн. згідно квитанції №ПН2282017 від 06.05.2021 року.

Керуючись ст.139, 241-246, 250 КАС України, суд

ВИРІШИВ:

Позов задовольнити.

Визнати протиправним та скасування рішення про коригування митної вартості товарів №UA209000/2021/600161/2 від 29.04.2021 року, винесене Галицькою митницею Держмитслужби.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Галицької митниці Держмитслужби сплачений товариством з обмеженою відповідальністю "Христина" судовий збір в сумі 2270 (дві тисячі двісті сімдесят) гривень 00 (нуль) копійок згідно квитанції №ПН2282017 від 06.05.2021 року.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана до Восьмого апеляційного адміністративного суду через Тернопільський окружний адміністративний суд протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повне судове рішення складено 09 липня 2021 року.

Реквізити учасників справи:

позивач:

- Товариство з обмеженою відповідальністю "Христина" (місцезнаходження/місце проживання: вул. Острозького, 33,м. Тернопіль,Бережанський район, Тернопільська область,46008 код ЄДРПОУ/РНОКПП 14049168);

відповідач:

- Галицька митниця Держмитслужби (місцезнаходження/місце проживання: вул. Костюшка, 1,м. Львів,79005 код ЄДРПОУ/РНОКПП 43348711);

Головуючий суддя Мандзій О.П.