Справа № 480/5900/21
Суддя: С.О. Бондар
Дата ухвалення: 2021-07-09 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

СУМСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А
про залишення позовної заяви без руху
09 липня 2021 року справа № 480/5900/21
Суддя Сумського окружного адміністративного суду Бондар С.О., розглянувши матеріали адміністративного позову ОСОБА_1 до Середино-Будської міської ради про поновлення на посаді, виплату середньої заробітної плати та відшкодування моральної шкоди,
В С Т А Н О В И В:
ОСОБА_1 звернулася до суду з адміністративним позовом до Середино-Будської міської ради в якому просить:
- поновити на посаді згідно моєї фахової освіти.
- виплатити середню заробітну плату під час вимушеного прогулу з дати звільнення по час поновлення на роботі.
- відшкодувати моральну шкоду в розмірі 100 000 гривень.
Поданий адміністративний позов підлягає залишенню без руху з наступних підстав.
Згідно з пунктом 5 частини першої статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі по тексту - КАС України), суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи подано адміністративний позов у строк, установлений законом (якщо адміністративний позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними).
За приписами пункту 2 частини першої статті 19 КАС України юрисдикція адміністративних судів поширюється на справи у публічно-правових спорах, зокрема, спорах з приводу прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби.
Як передбачено пунктом 17 частини першої статті 4 КАС України публічна служба - це діяльність на державних політичних посадах, у державних колегіальних органах, професійна діяльність суддів, прокурорів, військова служба, альтернативна (невійськова) служба, інша державна служба, патронатна служба в державних органах, служба в органах влади Автономної Республіки Крим, органах місцевого самоврядування.
Таким чином, за характером спірних правовідносин і їх суб`єктним складом цей спір є публічно-правовим спором з приводу проходження і звільнення з публічної служби, на який поширюється юрисдикція адміністративних судів.
Згідно із ч. 1 ст. 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.
Відповідно до ч. 5 ст. 122 КАС України для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.
Отже, КАС України передбачено можливість встановлення цим Кодексом та іншими законами спеціальних строків звернення до адміністративного суду, які мають перевагу в застосуванні порівняно із загальним шестимісячним строком, визначеним у частині другій статті 122 цього Кодексу.
Таким спеціальним строком для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби є місячний строк, установлений частиною п`ятою статті 122 КАС України, який обчислюється з дня виникнення підстав, що дають суб`єкту владних повноважень право на пред`явлення визначених законом вимог.
Відповідно до частини третьої статті 120 КАС України строк, що визначається місяцями, закінчується у відповідне число останнього місяця цього строку.
У даній категорії справ законодавець визнав достатнім строк в один місяць для того, щоб особа, яка вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушено її права, свободи чи інтереси, визначилася чи звертатиметься вона до суду з позовом за їх захистом.
Аналогічний висновок зробив Верховний Суд у постанові від 22.01.2020 по справі №620/1982/19.
Встановлення строків звернення до суду з відповідними позовними заявами передбачено законом з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними певних процесуальних дій, передбачених КАС України.
З огляду на викладене, суд приходить до висновку про обмеження права позивача на звернення до суду з цим адміністративним позовом місячним строком з дня виникнення підстав, що дають право на пред`явлення визначених законом вимог.
Судом встановлено, що розпорядження міського голови Середино-Будської міської ради від 17.02.2021 № 104-К позивачку було звільнено з посади спеціаліста землевпорядника Рожковицької сільської ради на підставі пункту 1 частини 1 статті 40 КЗпП України та рішення 1 сесії 8 скликання від 15.12.2020 «Про реорганізацію Рожковицької сільської ради шляхом приєднання до Середино-Будської міської ради».
Тобто починаючи з 17.02.2021 (день звільнення) у позивача виникли підстави, що дають останній право на пред`явлення вимог, зокрема, щодо поновлення на посаді. Та, відповідно, саме з 17.02.2021 слід обраховувати місячний строк для подання позивачкою адміністративного позову.
Тобто, останнім днем строку на звернення до суду є 17.03.2021.
Разом з цим, як вбачається з матеріалів справи, з таким адміністративним позовом ОСОБА_1 звернулась до Сумського окружного адміністративного суду лише 06.07.2021, тобто пропустила встановлений законодавством місячний строк звернення до суду у справі щодо проходження публічної служби.
В обґрунтування поважності причин пропуску строку звернення до суду з цим позовом у позовній заяві позивачка зазначила, що спочатку вона звернулася до Середино-Будського районного суду Сумської області в порядку цивільного судочинства.
Ухвалою Середино-Будського районного суду Сумської області від 09.04.2021 у цивільній справі №586/270/21 було відкрито провадження за позовом ОСОБА_1 до Середино-Будської міської ради про поновлення на роботі, оплату за час вимушеного прогулу та стягнення моральної шкоди.
Разом з тим, ухвалою Середино-Будського районного суду Сумської області у даній справі провадження було закрито у зв`язку з тим, що справа не підлягає розгляду у порядку цивільного судочинства.
Вважає, що не пропустила строк звернення до суду.
Суд визнає неповажними причини пропуску строку звернення до суду, виходячи з наступного.
Так, суд зазначає, що перебіг позовної давності шляхом пред`явлення позову може перериватися в разі звернення позивача до суду. Однак, якщо суд у прийнятті позовної заяви відмовив або її повернув, то перебіг строку звернення до суду не переривається. Не перериває перебігу такого строку й подання позову з недодержанням правил підсудності, а також з іншим предметом спору та з іншими матеріально-правовими підставами.
Аналогічна правова позиція щодо переривання строків звернення до суду викладена у постанові Верховного Суду України від 24.05.2017 по справі №6-1763цс16 та у постанові Верховного Суду України від 02.12.2015 по справі № 6-895цс15.
Поважними причинами для поновлення строку на подання адміністративного позову визнаються лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій та підтверджені належними доказами.
Отже, строк повинен бути пропущений виключно з поважних причин.
Строк звернення до адміністративного суду - це проміжок часу після виникнення спору у публічно-правових відносинах, протягом якого особа має право звернутися до адміністративного суду із заявою за вирішенням цього спору і захистом своїх прав, свобод чи інтересів.
Звернення до суду з позовом є способом реалізації права на захист порушених прав і свобод особи, які така особа вважає порушеними у зв`язку з виникненням певних обставин, що впливають на її права. Отже, початок перебігу строку звернення до суду пов`язується саме з виникненням оспорюваних правовідносин, тобто предметом позовних вимог та часом коли особа дізналася або повинна була дізнатися про такі обставини.
Суд зазначає, що встановлення законом процесуальних строків має на меті дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених КАС України певних процесуальних дій. Інститут строків в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними; після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.
Статтею 44 КАС України передбачено обов`язок осіб, які беруть участь у справі (учасників справи), добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки, зокрема, щодо дотримання процесуальних строків.
Таким чином, особа, яка має намір подати позов, повинна вчиняти усі можливі та залежні від неї дії для виконання процесуального обов`язку дотримання вимог процесуального закону стосовно форми і змісту позовної заяви, в тому числі процесуальних строків її подачі.
Матеріали справи, за наявності відомостей про обізнаність позивачки щонайменше з лютого 2021 року про обставини, з якими вона пов`язує підстави для звернення до суду з цим позовом, не містять доказів наявності у неї непереборних обставин, що унеможливили своєчасне звернення до суду за захистом своїх прав та інтересів.
Наведені позивачкою підстави пропуску строку звернення до суду мають суб`єктивний характер та не позбавляли останньої можливості звернутись до суду з даним позовом у встановлені КАС України строки.
Крім того, позивачка в позовній заяві зазначила, що позовну заяву подала до суду в межах дії встановлено карантину, а тому місячний строк вважає продовженим.
Оцінивши наведені позивачкою обставини та обґрунтування причин пропуску строку, суд також вважає їх неповажними з огляду на наступне.
Відповідно до вимог пункту 3 розділу VI «Прикінцеві положення» Кодексу адміністративного судочинства України (в редакції чинній з 02 квітня 2020 року до 16 липня 2020 року) під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені статтями 47, 79, 80, 114, 122, 162, 163, 164, 165, 169, 177, 193, 261, 295, 304, 309, 329, 338, 342, 363 цього Кодексу, а також інші процесуальні строки щодо зміни предмета або підстави позову, збільшення або зменшення розміру позовних вимог, подання доказів, витребування доказів, забезпечення доказів, а також строки звернення до адміністративного суду, подання відзиву та відповіді на відзив, заперечення, пояснень третьої особи щодо позову або відзиву, залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви, пред`явлення зустрічного позову, розгляду адміністративної справи, апеляційного оскарження, розгляду апеляційної скарги, касаційного оскарження, розгляду касаційної скарги, подання заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами продовжуються на строк дії такого карантину.
17 липня 2020 року набрав чинності Закон України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо перебігу процесуальних строків під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19)» від 18 червня 2020 року № 731-IX, яким внесено зміни до Господарського процесуального кодексу, Цивільного процесуального кодексу та Кодексу адміністративного судочинства України (далі - Закон № 731-IX).
Вказаним Законом законодавець по-іншому врегулював питання процесуальних строків під час дії карантину, які були продовжені на строк дії карантину Законом України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)» від 30 березня 2020 року № 540-ІХ, який набрав чинності 02 квітня 2020 року.
Так, Законом № 731-IX пункт 3 розділу VI «Прикінцеві положення» Кодексу адміністративного судочинства України (Відомості Верховної Ради України, 2017 року, N48, ст. 436) викладено в такій редакції: « 3. Під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), суд за заявою учасників справи та осіб, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цим Кодексом), поновлює процесуальні строки, встановлені нормами цього Кодексу, якщо визнає причини їх пропуску поважними і такими, що зумовлені обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином. Суд може поновити відповідний строк як до, так і після його закінчення.
Суд за заявою особи продовжує процесуальний строк, встановлений судом, якщо неможливість вчинення відповідної процесуальної дії у визначений строк зумовлена обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином».
При цьому, позивачкою не вказано обґрунтованих причин неможливості звернення до суду з позовною заявою, що зумовлені обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином, в тому числі підстави неможливості направлення позовної заяви поштовим зв`язком або електронною поштою, в той час, як поштові відділення та Сумський окружний адміністративний суд працювали та здійснювали свої повноваження.
Тобто не надано доказів того, що саме карантинні обмеження були обґрунтованою причиною пропуску строку звернення до суду.
Тому посилання позивачки на запровадження карантину є необґрунтованим, суперечить принципу добросовісного користування наданими законом процесуальними правами.
Відповідно до п. 4 ч. 5 ст. 160 КАС України в позовній заяві зазначаються зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги.
Як вбачається з позовної заяви, позивачка просить поновити її на посаді згідно її фахової освіти.
Суд зазначає, що зміст вказаної позовної вимоги є неконкретним, а тому потребує уточнення, а саме необхідно зазначити посаду, на яку просить поновити позивачка, а також з якої дати її необхідно поновити.
Також зміст другої позовної вимоги є невизначеним, оскільки не вказано, що саме просить позивачка: зобов`язати виплатити чи стягнути середню заробітну плату, не зазначено, з якої дати виплатити заробітну плату та по який час.
Тому позивачці необхідно усунути вищевказані недоліки позовної заяви шляхом надання суду уточненої позовної заяви та конкретизувати зміст позовних вимог, а також надати суду заяву про поновлення строку звернення до суду
Також, виявлені недоліки мають бути усунені шляхом надання клопотання про поновлення строку звернення до суду та вказати інші підстави для поновлення строку з відповідними доказами, поважності пропуску звернення до суду.
Відповідно до ч. 1 ст. 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.
Згідно з ч. 2 ст. 123 КАС України якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.
Відповідно до ч. 1 ст. 169 Кодексу адміністративного судочинства України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.
Керуючись ст.ст. 169, 248, 256 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -
У Х В А Л И В:
Позовну заяву ОСОБА_1 до Середино-Будської міської ради про поновлення на посаді, виплату середньої заробітної плати та відшкодування моральної шкоди - залишити без руху.
Надати позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви протягом 10 днів з дня отримання копії ухвали.
У разі невиконання вимог цієї ухвали у встановлений строк, позовна заява буде повернута позивачу.
Копію ухвали надіслати особі, яка подала позовну заяву.
Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя С.О. Бондар