Справа № 200/6409/20-а
Суддя: Галатіна О.О.
Дата ухвалення: 2021-06-29 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Донецький окружний адміністративний суд
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

29 червня 2021 р. Справа№200/6409/20-а

приміщення суду за адресою: 84122, м.Слов`янськ, вул. Добровольського, 1

Донецький окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Галатіної О.О.,

при секретарі Коломієць К.С.

розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за позовом Приватного акціонерного товариства Металургійний комбінат Азовсталь до Азовської митниці Держмитслужби про визнання протиправними та скасування рішення про коригування митної вартості товарів UA 700050/2019/000077/2 від 30.07.2019 року та картки відмови в прийняті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення UA 700050/2019/00094 від 30.07.2019 року, суд -

В С Т А Н О В И В:

Приватне акціонерне товариство Металургійний комбінат Азовсталь звернуkjся до Донецького окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Азовської митниці Держмитслужби про визнання протиправними та скасування рішення про коригування митної вартості товарів UA 700050/2019/000077/2 від 30.07.2019 року та картки відмови в прийняті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення UA 700050/2019/00094 від 30.07.2019 року.

Позов вмотивовано тим, що заявлена представником декларанта (ТОВ Метінвест шиппінг) митна вартість товару (фероніобія) визначена по 1 методу (за ціною договору), підтверджена належними первинними документами, в т.ч. контрактом та специфікацією. Вважає, що відповідачу надано достатньо належним чином оформлених документів, для підтвердження митної вартості товару за ціною контракту.

Просив визнати протиправним та скасувати рішення про коригування митної вартості товарів № UA 700050/2019/000077/2 от 30.07.2019 року та картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення UA 700050/2019/00094 від 30.07.2019 року.

Ухвалою Донецького окружного адміністративного суду від 14 липня 2020 року позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження в адміністративній справі в порядку загального позовного провадження. Призначено підготовче судове засідання на 11 серпня 2020 року.

Ухвалою Донецького окружного адміністративного суду від 11 серпня 2020 року позовну заяву Приватного акціонерного товариства Металургійний комбінат Азовсталь до Азовської митниці Держмитслужби про визнання протиправними та скасування рішення про коригування митної вартості товарів UA 700050/2019/000077/2 від 30.07.2019 року та картки відмови в прийняті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення UA 700050/2019/00094 від 30.07.2019 року залишено без руху.

03.08.2020 року відповідачем надано відзив, в якому зазначено, що при здійсненні митних формальностей встановлено ризик заявлення неповних та/або недостовірних відомостей про митну вартість спірного товару, що викликало сумніви у правильності визначення позивачем митної вартості спірного товару. Зокрема, за МД від 30.07.2019 №UA700050/2019/004482 декларантом визначена митна вартість на рівні 32,71 Євро/кг Nb (умови поставки згідно Інкотермс СРТ Маріуполь, країна походження Бразилія), в той час, товар фероніобій марки FeNb 65 належить до категорії товарів, вартість про які публікуються світовими інформаційними агентствами. Згідно інформації сайту Asian Metal відповідно до катувань за період 10 днів, що передують складанню специфікації №8 від 07.01.2019 складає 38,638 Євро/кг Nb. За результатом перевірки встановлено, що продавець Metinvest international SA і покупець ПрАТ Металургійний комбінат Азовсталь є пов`язаними особами, що вплинуло на заявлену декларантом митну вартість. Вважає, що за спірною поставкою не законну вимогу митниці декларантом не надано документів, необхідних для підтвердження заявленої митної вартості, що є обов`язком в розумінні ст.52 Митного кодексу України. Отже, зважаючи на те, що заявлена декларантом митна вартість значно менша ніж на сайті компанії Asian Metal митним органом застосовано другорядний метод (резервний метод) для визначення митної вартості, який дозволяє порівняння цін на товари різних виробників та продавців товару, навіть з різних країн походження товару.

Позивачем надано відповідь на відзив, в якому зазначено, що Методичні рекомендації, на які посилається відповідач дозволяють лише порівнювати ціну з біржовими катуваннями або відомостями з спеціальних видань, які містять інформацію про ціни на світовому ринку, а не використовувати таку інформацію як базу для коригування митної вартості. У повідомленні митним органом наведена єдина розбіжність - невідповідність підписів продавця у комерційному рахунку, контракті та специфікації, що на думку позивача не впливає на рівень митної вартості.

Ухвалою Донецького окружного адміністративного суду від 15 вересня 2020 року продовжено розгляд справи. Призначено підготовче судове засідання на 06 жовтня 2020 року.

Довідкою Донецького окружного адміністративного суду від 06 жовтня 2020 року розгляд справи відкладено на 20 жовтня 2020 року у зв`язку з неявкою відповідача.

Ухвалою суду від 20 жовтня 2020 року продовжено строк підготовчого судового засідання за позовом Приватного акціонерного товариства Металургійний комбінат Азовсталь до Азовської митниці Держмитслужби про визнання протиправними та скасування рішення про коригування митної вартості товарів UA 700050/2019/000077/2 від 30.07.2019 року та картки відмови в прийняті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення UA 700050/2019/00094 від 30.07.2019 року. Відкладено розгляд підготовчого судового засідання до 10.11.2020 року.

Ухвалою суду від 10 листопада 2020 року відкладено розгляд підготовчого судового засідання за позовом Приватного акціонерного товариства Металургійний комбінат Азовсталь до Азовської митниці Держмитслужби про визнання протиправними та скасування рішення про коригування митної вартості товарів UA 700050/2019/000077/2 від 30.07.2019 року та картки відмови в прийняті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення UA 700050/2019/00094 від 30.07.2019 року до 01 грудня 2020 року. Визнано обов`язковою участь у судовому засіданні представника позивача для надання пояснень по обставинам справи.

Ухвалою суду від 01.12.2020 року в задоволенні заяви Приватного акціонерного товариства Металургійний комбінат Азовсталь про поновлення пропущеного строку звернення до суду - відмовлено. Клопотання Азовської митниці Держмитслужби про залишення позовної заяви без розгляду - задоволено. Позовну заяву Приватного акціонерного товариства Металургійний комбінат Азовсталь до Азовської митниці Держмитслужби про визнання протиправними та скасування рішення про коригування митної вартості товарів UA 700050/2019/000077/2 від 30.07.2019 року та картки відмови в прийняті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення UA 700050/2019/00094 від 30.07.2019 року залишено без розгляду.

Постановою Першого апеляційного адміністративного суду від 10 лютого 2021 року апеляційну скаргу Приватного акціонерного товариства "Металургійний комбінат "Азовсталь"- задоволено. Ухвалу Донецького окружного адміністративного суду від 01 грудня 2020 р. у справі № 200/6409/20-а скасовано, справу направлено до суду першої інстанції для продовження розгляду позову Приватного акціонерного товариства "Металургійний комбінат "Азовсталь" до Азовської митниці Держмитслужби про визнання протиправними та скасування рішення про коригування митної вартості товарів та картки відмови в прийняті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів.

Ухвалою суду від 18.02.2021 року прийнято до провадження адміністративну справу № 200/6409/20-а за позовом Приватного акціонерного товариства Металургійний комбінат Азовсталь до Азовської митниці Держмитслужби про визнання протиправними та скасування рішення про коригування митної вартості товарів UA 700050/2019/000077/2 від 30.07.2019 року та картки відмови в прийняті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення UA 700050/2019/00094 від 30.07.2019 року. Призначено справу до підготовчого судового засідання судового засідання.

Ухвалою суду від 29.03.2021 року відкладено розгляд підготовчого судового засідання за позовом Приватного акціонерного товариства Металургійний комбінат Азовсталь до Азовської митниці Держмитслужби про визнання протиправними та скасування рішення про коригування митної вартості товарів UA 700050/2019/000077/2 від 30.07.2019 року та картки відмови в прийняті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення UA 700050/2019/00094 від 30.07.2019 року до 12 квітня 2021 року.

09.04.2021 року відповідачем було надано клопотання про витребування доказів та про залучення до розгляду справи третьої особи.

Ухвалою суду від 12.04.2021 року продовжено строк підготовчого провадження по справі за позовом Комунального підприємства Компанія Вода Донбасу в особі Центральних ремонтно механічних майстерень Комунального підприємства Компанія Вода Донбасу до Головного управління ДПС у Донецькій області про скасування вимоги про сплату боргу (недоїмки) зі сплати єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування від 06.03.2020 року № Ю-11-23. Відкладено розгляд підготовчого судового засідання.

Ухвалою суду від 11.05.2021 року закрито підготовче провадження за позовом Приватного акціонерного товариства Металургійний комбінат Азовсталь до Азовської митниці Держмитслужби про визнання протиправними та скасування рішення про коригування митної вартості товарів UA 700050/2019/000077/2 від 30.07.2019 року та картки відмови в прийняті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення UA 700050/2019/00094 від 30.07.2019 року. Призначено справу до судового розгляду по суті.

Ухвалою суду від 29.06.2021 року поновлено позивачу строк зверненя до суду.

Ухвалою суду від 29.06.2021 року відмовлено у задоволенні клопотання відповідача про витребування доказів та про залучення до розгляду справи третьої особи.

29.06.2021 року представник позивача до судового засідання не з`явився, про місце, дату та час проведення судового розгляду повідомлявся судом належними чином. В матеріалах справи міститься клопотання позивача про розгляд справи без його участі.

Представник відповідача до судового засідання також не з`явився, про місце, дату та час проведення судового розгляду повідомлявся судом належним чином.

Відповідно до ст. 205 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України) неявка у судове засідання будь-якого учасника справи, за умови що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею (неявка в судове засідання учасника справи, щодо якого немає відомостей про вручення йому повідомлення про дату, час і місце судового засідання; перша неявка в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними; виникнення технічних проблем, що унеможливлюють участь особи у судовому засіданні в режимі відеоконференції, крім випадків, коли відповідно до цього Кодексу судове засідання може відбутися без участі такої особи; необхідність витребування нових доказів, у випадку, коли учасник справи обґрунтував неможливість заявлення відповідного клопотання в межах підготовчого провадження; якщо суд визнає потрібним, щоб сторона, яка подала заяву про розгляд справи за її відсутності, дала особисті пояснення.

Враховуючи приписи ст. 205 КАС України, беручи до уваги належне повідомлення сторін про дату, час і місце цього засідання, суд дійшов висновку про можливість розглянути справу за відсутності позивача та представника відповідача.

Суд, розглянувши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, встановив.

Приватне акціонерне товариство Металургійний комбінат Азовсталь (ідентифікаційний код 00191158) зареєстровано як юридична, місцезнаходження Донецька область, м.Маріуполь, вул.Лепорського, буд.1.

01 серпня 2015 року між продавцем Metinvest international SA та покупцем позивачем укладено контракт №089LS-02/554 на постачання фероніобію. Кількість, ціна та технічні характеристики товару зазначаються в специфікації.

07 січня 2019 року між сторонами складена та підписана специфікація №8 до контракту №089LS-02/554 від 01.08.2019 на постачання товару FeNd(111), FeNb(112) у кількості 480 МТ +/- 10% за ціною 32,71 Евро за 1 кг чистого ніобію у сплаві на умовах CPT-Маріуполь, згідно Incoterms 2010.

30.07.2019 року Позивачем, для підтвердження митної вартості товару за основним методом першим (за ціною договору (контракту), у відповідності до ст. 53 МК України, при митному оформленні Фероніобію, належним чином і вповному обсязі були виконані вимоги ч. 2 ст. 53 МК України, і надані Азовській митниці Держмитслужби (документи для підтвердження заявлених відомостей про митну вартість вказаного товару, а саме: контракт № 089LS-02/554 від 01.08.2015р. з додатковими угодами № 3 від 04.07.2016р., № 4 від 27.12.2016р., № 8 від 18.12.2018р. та Специфікацією № 8 від 07.01.2019р.; митна декларація № UA 700050.2019.004482 від 30.07.2019р.; сертифікат якості - Сертифікат аналізу № 26153 від 20.05.2019р; сертифікат якості - Сертифікат аналізу № 26153А від 20.05.2019р сертифікат якості - Сертифікат аналізу б/н від 12.07.2019р; пакувальний лист б/н від 11.07.2019р; рахунок-фактура (інвойс) № 117756 від 12.07.2019р; автотранспортна накладна №1904170 від 12.07.2019р; супровідний документ T1 - 19NL00085510А6ЕАЕ0 від 12.07.2019р; декларація про походження товару - №117756 від 12.07.2019р; розрахунок ціни (калькуляція) б/н від 29.01.2019р; некласифікований документ, який підтверджує заявлену митну вартість - Рахунок №90023271 від 11.07.2019р; договір (угода, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається - №20160331 від 31.03.2016р; договір (угода, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається -CB/MI-1 від 01.08.2015р; договір (угода, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається зміна 1 до спец.16 до Договору №20160331 від 31.03.2016р; договір (угода, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається Специфікація №16 до Договору №20160331 від 31.03.2016р; договір про надання послуг митного брокера № 089лт/002/2012 від 22.03.2012р.; інформація про позитивні результати державних видів контролю при застосуванні Порядку інформаційного обміну між органами доходів і зборів, іншими держ - 4343306; інші некласифіковані документи - Сертифікат на ваги б/н від 12.07.2019 р.

Митне оформлення імпортованого Товару здійснювалося Позивачем через свого представника компанію ТОВ МЕТІНВЕСТ ШІППІНГ згідно договору про надання послуг на митне декларування товарів.

Позивач, при митному оформленні імпортних товарів за митною декларацією № UA 700050.2019.004482 від 30.07.2019р., визначив митну вартість імпортованого Товару Фероніобію за основним першим методом визначення митної вартості товарів, на виконання вимог ст. ст. 52,53,57,58 МК України, - за ціною договору, що вбачається з наступного.

Позивач 01.08.2015 року уклав зовнішньоекономічний контракт № 089LS-02/554 (далі Контракт) з METINVEST INTERNATIONAL SA, предметом якого є поставка Фероніобію (далі - Товар). Відповідно до п.п 5.1., 5.2. Контракту, ціна на товар встановлюється в Евро і вказується у Специфікаціях до Контракту. Відповідно до Специфікації № 8 від 07.01.19р. до Контракту вартість товару Фероніобію за 1 кг чистого ніобію в сплаві 32,71 Евро. В якості підтвердження митної вартості Товару, Позивачем був наданий Рахунок-фактура (інвойс) № 117756 від 12.07.2019р (13 020,00 кг ціна в доларах Евро 32,71 Евро за 1 кг).; загальна сума за рахунком 425 884,20Евро (13 020,00 кг х 32,71 Евро).

Відповідно до положень ст.ст.52,53 57,58 МК України, сума 425 884,20 Евро є сумою митної вартості товару за ціною договору, визначена Позивачем при митному оформленні за митною декларацією № UA 700050.2019.004482від 30.07.2019р.

Позивачем, на виконання вимог п. 2 ст. 52 МК України, Відповідачу були надані: Специфікація № 8 від 07.01.19р. до Контракту з зазначеною вартістю товару Фероніобію за 1 кг чистого ніобію в сплаві 32,71 Евро та Рахунок-фактура (інвойс) № 117756 від 12.07.2019р., в якому зазначалася ціна за 1 кг ( 32,71 Евро за 1 кг).

Відповідачем при здійсненні митних формальностей за UA 700050.2019.004482 від 30.07.2019р., було встановлено ризик заявлення неповних та/або недостовірних відомостей про митну вартість спірного товару, що викликало певні сумніві у правильності визначення Позивачем митної вартості, а саме: оскільки Фероніобій належить до категорії товарів, вартість яких публікуються світовими інформаційними агентствами, які узагальнюють відомості щодо цін на світових біржах, то відповідно до розділу 3 Методичних рекомендацій щодо роботи посадових осіб органів доходів і зборів з аналізу, виявлення та оцінки ризиків при здійсненні контролю за правильністю визначення митної вартості товарів, які переміщуються через митний кордон України, затверджених наказом ДФСУ від 11 вересня 2015 р. (надалі Методичні рекомендації) Відповідач провів порівняльний аналіз вартості товару, заявленого Декларантом (Фероніобію на рівні 32.71 Евро/кг) з значенням біржових котирувань сайту AsianMetal.

Повідомленням від 30.07.2019р відповідач витребував у позивача додаткові документи, а саме: 1) виписку з бухгалтерських та банківських документів покупця, що стосуються відчуження оцінюваних товарів, ідентичних та/або подібних (аналогічних) товарів на території України; 2) довідкову інформацію щодо вартості у країні-експортері товарів, що є ідентичними та/або подібними (аналогічними) оцінюваним товарам; 3)розрахунок ціни (калькуляцію - визначення витрат у вартісній формі на виробництво одиниці або групі товарів). Також у повідомленні зазначено, що відповідно до вимог частини 2 та 3 статті 53 Митного кодексу України для підтвердження заявленої митної вартості товару по МД від 30.07.2019р № №UA700050.2019.004482ПРАТМКАЗОВСТАЛЬ необхідно надати наступні додаткові документи: - якщо рахунок сплачено банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; за наявності інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; якщо здійснювалося страхування страхові документи; а також документи, що містять відомості про вартість страхування, виписку з бухгалтерської документації, каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; копію митної декларації країни відправлення; висновки про вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та інформацію біржових організацій про вартість товару,

30.01.2019 року Азовською митницею Держмитслужби виписана картка відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA700050/2019/00003.

30.07.2019 року Азовською митницею Держмитслужби прийнято рішення про коригування митної вартості товарів №UA700050/2019/000077/2 з огляду на встановлені розбіжності, що зазначені в цінах товару, так у специфікації від 07.08.2019 №8 зазначена ціна товару 32,71 дол.США/ кг Nb, а експертному висновку ДП Укрпромзовнішекспертиза від 25.01.2019 №190 ціна складає 37,77-38,65 евро/кг Nb. Вказане призвело до визначення митної вартості другорядним способом на підставі інформації Asian Metal.

Позивач не погодився із Карткою відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення та рішенням про коригування митної вартості та оскаржив їх до суду.

Згідно із статтею 248 Митного кодексу України митне оформлення розпочинається з моменту подання органу доходів і зборів декларантом або уповноваженою ним особою митної декларації або документа, який відповідно до законодавства її замінює, та документів, необхідних для митного оформлення, а в разі електронного декларування - з моменту отримання органом доходів і зборів від декларанта або уповноваженої ним особи електронної митної декларації або електронного документа, який відповідно до законодавства замінює митну декларацію.

Декларування здійснюється шляхом заявлення за встановленою формою (письмовою, усною, шляхом вчинення дій) точних відомостей про товари, мету їх переміщення через митний кордон України, а також відомостей, необхідних для здійснення їх митного контролю та митного оформлення. При застосуванні письмової форми декларування можуть використовуватися як електронні документи, так і документи на паперовому носії (частина перша статті 257 Митного кодексу України).

Статтею 49 Митного кодексу України передбачено, що митною вартістю товарів, які переміщуються через митний кордон України, є вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

При цьому ціна, що була фактично сплачена або підлягає сплаті, - це загальна сума всіх платежів, які були здійснені або повинні бути здійснені покупцем оцінюваних товарів продавцю або на користь продавця через третіх осіб та/або на пов`язаних із продавцем осіб для виконання зобов`язань продавця (частина п`ята статті 58 Митного кодексу України).

Відповідно до частини першої статті 57 Митного кодексу України визначення митної вартості товарів, які ввозяться в Україну відповідно до митного режиму імпорту, здійснюється за такими методами: 1) основний - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції); 2) другорядні: а) за ціною договору щодо ідентичних товарів; б) за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів; в) на основі віднімання вартості; г) на основі додавання вартості (обчислена вартість); ґ) резервний.

Таким чином, методи визначення митної вартості товарів можуть бути підрозділені на: а) основний; б) другорядні. При цьому потрібно зауважити, що митним законодавством передбачена ціла система другорядних методів. Під час визначення митної вартості товарів учасник митних відносин може застосувати тільки один із різновидів методів - основний метод або ж конкретний другорядний метод. Застосування методу визначення вартості товарів повинно бути обґрунтованим.

Суд звертає увагу на те, що пріоритетним до застосування є саме основний метод. Це у свою чергу обумовлює необхідність, у випадку наявності достатніх підстав, застосовувати в першочерговому порядку основний метод визначення митної вартості товару. Тільки у випадку відсутності необхідних умов для застосування основного методу, повинні застосовуватися методи закріплені приписами пункту другого частини першої статті 57 Митного кодексу України, які застосовуються у субсидіарному порядку - учасник митних відносин обирає один із системи другорядних методів. Про субсидіарний характер застосування другорядних методів свідчить зміст положень частини третьої статті 58 Митного кодексу України.

Відповідно до положень частини першої статті 58 Митного кодексу України основний метод визначення митної вартості товарів застосовується у випадку дотримання наступних умов: 1) немає жодних обмежень щодо прав покупця (імпортера) на використання оцінюваних товарів, за винятком тих, що: а) встановлюються законом чи запроваджуються органами державної влади в Україні; б) обмежують географічний регіон, у якому товари можуть бути перепродані (відчужені повторно); в) не впливають значною мірою на вартість товару; 2) щодо продажу оцінюваних товарів або їх ціни відсутні будь-які умови або застереження, які унеможливлюють визначення вартості цих товарів; 3) жодна частина виручки від будь-якого подальшого перепродажу, розпорядження або використання товарів покупцем не надійде прямо чи опосередковано продавцеві, якщо тільки не буде зроблено відповідне коригування з урахуванням положень частини десятої цієї статті; 4) покупець і продавець не пов`язані між собою особи або хоч і пов`язані між собою особи, однак ці відносини не вплинули на ціну товарів. При цьому важливо відмітити, що основний метод, не застосовується у наступних випадках: а) якщо використані декларантом або уповноваженою ним особою відомості не підтверджені документально або не визначені кількісно і достовірні; б) відсутня хоча б одна із складових митної вартості, яка є обов`язковою при її обчисленні (відповідно до частини другої статті 58 Митного кодексу України). Кожен із вище означених випадків може бути як самостійною підставою для незастосування основного методу, так й розглядатися в їх сукупності.

Згідно із частиною другою статті 54 Митного кодексу України контроль правильності визначення митної вартості товарів за основним методом - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту (вартість операції), здійснюється органом доходів і зборів шляхом перевірки розрахунку, здійсненого декларантом, за відсутності застережень щодо застосування цього методу, визначених у частині першій статті 58 цього Кодексу.

За правилами частини третьої статті 58 Митного кодексу України у разі якщо митна вартість не може бути визначена за основним методом, застосовуються другорядні методи, зазначені у пункті 2 частини першої статті 57 цього Кодексу.

Відповідно до частини першої статті 53 Митного кодексу України у випадках, передбачених цим Кодексом, одночасно з митною декларацією декларант подає органу доходів і зборів документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення. Тобто, документальне підтвердження в аспекті відповідних митних процедур має своїм завданням підтвердити: а) заявлену митну вартість товарів; б) обраний суб`єктом господарювання метод визначення такої вартості.

Документами, які підтверджують митну вартість товарів, є: 1) декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах п`ятій і шостій статті 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості; 2) зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності; 3) рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу); 4) якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; 5) за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; 6) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; 7) копія імпортної ліцензії, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню; 8) якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування (частина друга статті 53 Митного кодексу України). Саме в рамках приписів частини другої статті 53 Митного кодексу України отримує свою безпосередню формалізацію перелік основних документів для підтвердження належності: а) визначення митної вартості товарів; б) обрання методу визначення митної вартості товарів.

Відповідно до частини п`ятої статті 53 Митного кодексу України забороняється вимагати від декларанта або уповноваженої ним особи будь-які інші документи, відмінні від тих, що зазначені в цій статті.

Зі змісту статті 53 Митного кодексу України слідує, що законом визначений вичерпний перелік документів, що подається декларантом митному органу для підтвердження заявленої митної вартості товарів та обраного методу її визначення.

Дана норма кореспондує й положенням частини третьої статті 318 Митного кодексу України, якою встановлено, що митний контроль передбачає виконання органами доходів і зборів мінімуму митних формальностей, необхідних для забезпечення додержання законодавства України з питань державної митної справи.

Водночас частиною третьою статті 53 Митного кодексу України встановлено, що у разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу органу доходів і зборів зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи: 1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; 2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); 3) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); 4) виписку з бухгалтерської документації; 5) ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів; 6) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; 7) копію митної декларації країни відправлення; 8) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.

Саме в рамках частини третьої статті 53 Митного кодексу України отримує свою безпосередню формалізацію система додаткових документів, які можуть запитуватися контролюючим органом (факультативний перелік додаткових документів - у разі якщо орган доходів і зборів має обґрунтовані підстави вважати, що існуючий взаємозв`язок між продавцем і покупцем вплинув на заявлену декларантом митну вартість, визначається частиною четвертою статті 53 Митного кодексу України). При цьому, витребування додаткових документів має субсидіарний характер. Всі документи, як основні, так і додаткові повинні оцінюватися системно. Контролюючий орган не може формулювати власну позицію на одному конкретному документі, при цьому безпідставно не враховуючи інші.

Отже, митним органом можуть бути витребувані додаткові документи : 1) у разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, наявні ознаки підробки; 2) якщо такі документи не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів; 3) якщо такі документи не містять відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Вказані обставини є виключними підставами для витребування додаткових документів. Водночас тлумачення таких підстав контролюючим органом без належного обґрунтування є протиправним.

Наявність у митного органу обґрунтованого сумніву у правильності визначення митної вартості є обов`язковою умовою, оскільки з цією обставиною закон пов`язує можливість витребовування додаткових документів у декларанта та надає митниці право вчиняти наступні дії, спрямовані на визначення дійсної митної вартості товарів.

Із системного аналізу приписів Розділу ІІІ (Митна вартість товарів та методи її визначення) Митного кодексу України випливає, що в аспекті реалізації процедур із визначення митної вартості товарів основоположну роль відіграє принцип обґрунтованості. Так, зокрема, митний орган повинен дотримуватися вимог принципу обґрунтованості при: а) встановлені належного до застосування методу визначення митної вартості товарів; б) встановлені достатнього переліку документів для цілей визначення митної вартості товарів.

Згідно з положеннями пункту третього частини другої статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії).

Рішення органу доходів і зборів не може ґрунтуватися на припущеннях, на сумнівах про повноту і достовірність відомостей про заявлену митну вартість товару; висновки цього органу повинні ґрунтуватися на достовірних і вичерпних доказах.

Суд звертає увагу, що підставою для видачі позивачеві обов`язкової письмової вимоги про надання додаткових документів є взаємозв`язок між продавцем та покупцем, який ймовірно вплинув на заявлену позивачем митну вартість, та виявлена розбіжність в документах, доданих до декларації, а саме відмінність підписів продавця зазначених в контракті та специфікації. Зазначено про необхідність подання документів, що стосуються здійснення оплати за товар.

У картці відмови №UA700050/2019/00094 вказано про відмову у митному оформленні (випуску) товарів у зв`язку із не підтвердженням митної вартості. Обраний другорядний метод визначення митної вартості.

Під час дослідження первинних документів, суд дійшов висновку що безпідставним є твердження відповідача про виявлені розбіжності, оскільки доказів на підтвердження відмінностей або підробки в підписах продавця в контракті та специфікації до суду не надано.

Разом з тим, на переконання суду, у даному випадку митниця дійшла помилкового висновку про необхідність надання позивачем банківських платіжних документів, що стосуються оцінюваного товару, адже ненадання таких документів у разі несплати рахунку за товар не може бути підставою для сумнівів у правильності визначенні митної вартості товару.

Суд зауважує, що при поданні митної декларації позивачем було надано документи, що підтверджують вартість товару за ціною договору (контракту) та не містять числових розбіжностей.

Частинами 2, 3 статті 57 Митного кодексу України зазначено, що основним методом визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є перший метод - за ціною договору (вартість операції).

Кожний наступний метод застосовується лише у разі, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу відповідно до норм цього Кодексу.

Водночас, сама по собі різниця між вартістю подібних (аналогічних) товарів на сайті Asian Metal не свідчить про наявність порушень з боку декларанта і не призводить до автоматичного збільшення митної вартості товарів, адже законодавство таких підстав прямо не встановлює, тому не є перешкодою для застосування першого методу визначення митної вартості товару.

З урахуванням викладеного, суд дійшов висновку, що відповідач не надав суду доказів та аргументованих пояснень з приводу того, що позивачем заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів; не довів суду невідповідність обраного позивачем методу визначення митної вартості товарів; не посилався та не підтвердив суду надходження офіційної інформації митних органів інших країн щодо недостовірності заявленої митної вартості.

Отже, враховуючи те, що позивачем надано всі необхідні документи для визначення митної вартості імпортованого товару за першим методом, відмова митного органу у митному оформленні товару та подальше коригування його вартості за допомогою наступних методів є протиправними.

Згідно ч.2 ст.77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень, обов`язок доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Враховуючи вищевикладене, рішення про коригування митної вартості товарів №UA 700050/2019/000077/2 від 30.07.2019 та картка відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення UA 700050/2019/00094 від 30.07.2019 підлягають скасуванню.

Вирішуючи питання щодо розподілу судових витрат між сторонами, суд виходить з наступного.

Згідно із ч. 1 ст. 139 КАС України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Згідно із ч. 1 ст. 132 КАС України, судові витрати складаються із судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи.

Згідно із ч. 3 ст. 132 КАС України, до витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати на професійну правничу допомогу; сторін та їхніх представників, що пов`язані із прибуттям до суду; пов`язані із залученням свідків, спеціалістів, перекладачів, експертів та проведенням експертиз; пов`язані з витребуванням доказів, проведенням огляду доказів за їх місцезнаходженням, забезпеченням доказів; пов`язані із вчиненням інших процесуальних дій або підготовкою до розгляду справи.

Відповідно до ч. 7 ст. 139 КАС України, розмір витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв`язку з розглядом справи, встановлюється судом на підставі поданих сторонами доказів (договорів, рахунків тощо).

Позивачем при зверненні до суду із даним позовом був сплачений судовий збір у сумі 5179, 65 грн., що підтверджується відповідним платіжним дорученням № від 18.06.2020 року.

Компенсація витрат на професійну правничу допомогу здійснюється у порядку, передбаченому статтею 134 КАС України, яка не обмежує розмір таких витрат.

Відповідно до ч.1, ч.2 ст. 134 КАС України, витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави.

За результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом з іншими судовими витратами, за винятком витрат суб`єкта владних повноважень на правничу допомогу адвоката.

Відповідно до ч. 7 ст. 134 КАС України, обов`язок доведення неспівмірності витрат покладається на сторону, яка заявляє клопотання про зменшення витрат на оплату правничої допомоги адвоката, які підлягають розподілу між сторонами.

Компенсація витрат на професійну правничу допомогу здійснюється у порядку, передбаченому статтею 134 КАС України.

Приписами ст.134 КАС України встановлено, що витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави.

За результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом з іншими судовими витратами, за винятком витрат суб`єкта владних повноважень на правничу допомогу адвоката. Для цілей розподілу судових витрат:

1) розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою;

2) розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат.

Для визначення розміру витрат на правничу допомогу та з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги.

Відповідно до ст. 30 Закону України Про адвокатуру та адвокатську діяльність гонорар є формою винагороди адвоката за здійснення захисту, представництва та надання інших видів правової допомоги клієнту. Порядок обчислення гонорару (фіксований розмір, погодинна оплата), підстави для зміни розміру гонорару, порядок його сплати, умови повернення тощо визначаються в договорі про надання правової допомоги. При встановленні розміру гонорару враховуються складність справи, кваліфікація і досвід адвоката, фінансовий стан клієнта та інші істотні обставини. Гонорар має бути розумним та враховувати витрачений адвокатом час.

Європейський суд із прав людини у справі "East/West Alliance Limited" проти України", оцінюючи вимогу заявника щодо здійснення компенсації витрат у розмірі 10 % від суми справедливої сатисфакції, виходив з того, що заявник має право на компенсацію судових та інших витрат, лише якщо буде доведено, що такі витрати були фактичними і неминучими, а їхній розмір - обґрунтованим.

Судом встановлено, що відповідно до договору № 180329/АЗСТ від 29.03.2018 року про надання юридичних послуг (правової допомоги), укладеним між позивачем ПрАТ Металургійний комбінат Азовсталь, як клієнтом з однієї сторони, та адвокатським об`єднанням Всеукраїнська адвокатська допомога, клієнт доручив, а адвокатське об`єднання, взяло на себе зобов`язання надавати клієнту правову допомогу (юридичні послуги) з питань, що виникають у процесі господарської діяльності клієнта, в порядку та на умовах, визначених цим договором.

Відповідно до п. 2.1 договору для виконання покладених клієнтом на адвокатське об`єднання завдань клієнт надає адвокатському об`єднанню повноваження, що є дійсними та реалізуються виключно на підставі окремих довіреностей, виданих клієнтом для представництва його інтересів окремими адвокатами, що є учасниками адвокатського об`єднання (а.с. 141-143, том 1).

Згідно із довідкою Адвокатського об`єднання Всеукраїнська адвокатська допомога від 07.03.2018 року адвоката Бузівську Н.М., 07.03.2018 року прийнято до складу учасників Адвокатського об`єднання Всеукраїнська адвокатська допомога.

Згідно із копією довіреності № 09-18/7938 від 27.12.2019 року, ПрАТ Металургійний комбінат Азовсталь уповноважено адвоката Бузівську Н.М. представляти інтереси товариства, зокрема, у будь-яких судах будь-яких ланок, у тому числі судах загальної юрисдикції, з усіма правами, наданими чинним законодавством позивачу.

Згідно із п. 3.2 договору № 180329/АЗСТ від 29.03.2018 року, Адвокатське об`єднання зобов`язується за результатом надання послуг, але не пізніше 2 числа місяця, наступного за звітнім, надавати клієнту Акт надання послуг (Акт прийому-передачі наданих послуг).

Відповідно до п. в) п. 4.1 зазначеного договору, клієнт зобов`язується своєчасно та у повному обсязі оплачувати послуги Адвокатського об`єднання на умовах цього договору.

Згідно із п. 5.3 Договору оплата послуг Адвокатського об`єднання здійснюється на підставі Актів надання послуг (Актів прийому-передачі наданих послуг), оформлених у двосторонньому порядку та рахунків, наданих Адвокатським об`єднанням. Оплата наданих послуг здійснюється шляхом перерахування грошових коштів на поточний рахунок Адвокатського об`єднання .

При звернені до суду із даним позовом позивачем наведений попередній (орієнтовний) розрахунок судових витрат, які позивач поніс і очікує понести у зв`язку із розглядом справи та який складається з судового збору 5179, 65 грн., та витрат на професійну правничу допомогу (в розрахунку 15% від прожиткового мінімуму на одну особу), - 315,30 грн. за годину роботи адвоката 8061,53 грн.:

- усна консультація клієнта, узгодження правової позиції - 315,30 грн.;

- збір доказів (підготовка письмових документів: листи, запити) - 315,30 грн.;

- перевірка та підготовка документів - 315,30 грн.;

- підготовка та подання позовної заяви - 945,90 грн.;

- складання та подання відповіді на відзив, письмових пояснень - 315,30 грн.;

- участь у судових засіданнях суду першої інстанції (судодень) - 1000,00 грн.;

- гонорар за складність справи 4854,43 грн.

30.09.2020 року адвокатом Бузівською Н.М. складено розрахунок розміру винагороди по даній справі у розмірі 6430, 93 грн., який складається з:

- усна консультація клієнта, узгодження правової позиції - 315,30 грн.;

- збір доказів (підготовка письмових документів: листи, запити) - 315,30 грн.;

- перевірка та підготовка документів - 315,30 грн.;

- складання позовної заяви 315,30 грн.;

- складання та подання процесуальних документів - 315,30 грн.;

- гонорар за складність справи 4854, 43 грн.

30.09.2020 року між сторонами підписаний Акт приймання передачі-наданих послуг за Додатковою угодою № 166 від 15.06.2020 року до Договору про надання юридичних послуг (правової допомоги) №180329/АЗСТ від 29.03.2018 на суму 6430, 93 грн.

Відповідно до платіжного доручення № від 09.10.2020 року позивачем на рахунок АО Всеукраїнська адвокатська допомога сплачено 6430, 93 грн. Призначення платежу: сплата юридичних послуг за договором №180329/АЗСТ від 29.03.2018.

Суд вважає за необхідне зазначити, що витрати на професійну правничу допомогу на суму 6430, 93 грн. є співмірними зі складністю цієї справи, наданим адвокатом обсягом послуг, відповідають критерію реальності таких витрат, розумності їхнього розміру.

Підсумовуючи наведене, враховуючи, що позов судом задоволений у повному обсязі, з відповідача, за рахунок його бюджетних асигнувань, як суб`єкта владних повноважень, на користь позивача підлягають стягненню документально підтверджені судові витрати зі сплати судового збору у сумі 5179, 65 грн. та витрати на професійну правничу допомогу у сумі 6430, 93 грн.

Керуючись статтями 9, 14, 73, 74, 75, 76, 77, 78, 90, 143, 242- 246, 250, 255, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

В И Р І Ш И В:

Позов Приватного акціонерного товариства Металургійний комбінат Азовсталь до Азовської митниці Держмитслужби про визнання протиправними та скасування рішення про коригування митної вартості товарів UA 700050/2019/000077/2 від 30.07.2019 року та картки відмови в прийняті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення UA 700050/2019/00094 від 30.07.2019 року, - задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати рішення Донецької митниці ДФС України про коригування митної вартості товарів №UA 700050/2019/000077/2 від 30.07.2019 року та картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення Донецької митниці ДФС України UA 700050/2019/00094 від 30.07.2019 року.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Азовської митниці Держмитслужби () на користь Приватного акціонерного товариства Металургійний комбінат Азовсталь () витрати зі сплати судового збору в розмірі 5179 (п*ять тисяч сто сімдесят дев*ять) грн. 65 коп.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Азовської митниці Держмитслужби на користь Приватного акціонерного товариства Металургійний комбінат Азовсталь витрати

на професійну правничу допомогу у сумі 6430 (шість тисяч чотириста тридцять) грн., 93 коп.

Вступна та резолютивна частина рішення складена в нарадчій кімнаті та проголошена у судовому засіданні 29.06.2021 року.

Повний текст рішення складено протягом десяти днів.

Рішення може бути оскаржено протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Першого апеляційного адміністративного суду, з урахуванням підпункту 15.5 пункту 15 частини 1 розділу VII Перехідні положення КАС України.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя О.О. Галатіна