Справа № 160/8090/21
Суддя: Віхрова Вікторія Станіславівна
Дата ухвалення: 2021-07-12 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
12 липня 2021 року Справа № 160/8090/21
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Віхрової В.С., розглянувши у місті Дніпрі в порядку спрощеного провадження адміністративну справу за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю фірма «АДВЕРС» до Офісу Генерального прокурора про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії, -
20.05.2021 року Товариство з обмеженою відповідальністю фірма «АДВЕРС» (надалі - позивач) звернувся до Дніпропетровського окружного адміністративного суду з позовом до Офісу Генерального прокурора (надалі - відповідач), в якому просить:
Частиною 2 ст. 257 КАС України встановлено, що за правилами спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка справа, віднесена до юрисдикції адміністративного суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті.
Згідно ч.ч. 1, 2 ст. 261 КАС України, відзив подається протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення відповідачу ухвали про відкриття провадження у справі. Позивач має право подати до суду відповідь на відзив, а відповідач - заперечення протягом строків, встановлених судом в ухвалі про відкриття провадження у справі.
У відповідності до ч.1 ст. 262 КАС України, розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження здійснюється судом за правилами, встановленими цим Кодексом для розгляду справи за правилами загального позовного провадження, з особливостями, визначеними у цій главі.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 25.05.21 р. позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю фірма «АДВЕРС» залишено без руху та надано час для усунення недоліків.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 10.06.2021 року відкрито провадження у адміністративній справі; справу №160/8090/21 призначено до розгляду за правилами спрощеного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами.
Ухвалою суду від 10.06.2021 року відповідачу було надано строк для подання письмового відзиву на позовну заяву - протягом 15 днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі.
Копія ухвали Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 10.06.2021 року направлена сторонам у справі та отримана відповідачем 15.06.2021 року, що підтверджується повідомленням про вручення поштового відправлення.
В силу ч. 4 ст. 124, ч. 8 ст.126 Кодексу адміністративного судочинства України суд вважає відповідача належним чином повідомленим про можливість подання відзиву у зазначені строки та належним чином повідомленим про судовий розгляд справи.
Відповідачем, на виконання ст.162 Кодексу адміністративного судочинства України, не було надіслано до суду письмового відзиву на адміністративний позов та не було повідомлено про поважність причин ненадання відзиву.
Відповідно до ч. 6 ст.162 Кодексу адміністративного судочинства України у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами.
Дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив наступні обставини та відповідні їм правовідносини.
12.04.2021 року між адвокатом Жуковою Євгенією Борисівною та ТОВ «Фірма «Адверс» укладено договір про надання правової допомоги.
- дату внесення відомостей до ЄРДР;
- підставу для внесення відомостей до ЄРДР;
- наявність потерпілої особи та його дані;
- прізвище, ім`я та по батькові прокурора (прокурорів), що здійснює (-ють) нагляд за додержанням законів під час проведення досудового розслідування у формі процесуального керівництва у кримінальному провадженні, та засоби зв`язку із вказаною особою:
- прізвище, ім`я та по батькові слідчого (слідчих), який (які) проводить (проводять) досудове слідство у кримінальному проваджені, та у разі наявності повідомити про засоби зв`язку з вказаною (вказаними) особою (особами).
19.04.2021 року представником позивача було підготовлено та направлено до Офісу Генерального прокурора адвокатський запит про надання інформації чи здійснюється досудове розслідування щодо ТОВ ФІРМА «АДВЕРС» та/або його службових осіб, і якщо так, надати інформацію:
- номер кримінального провадження та дату внесення відомостей до ЄРДР;
- фабулу кримінального провадження;
- підставу для внесення відомостей до ЄРДР;
- наявність потерпілої особи та його дані;
- прізвище, ім`я та по батькові прокурора (прокурорів), що здійснює (-ють) нагляд за додержанням законів під час проведення досудового розслідування у формі процесуального керівництва у кримінальному провадженні, та засоби зв`язку із вказаною особою:
- прізвище, ім`я та по батькові слідчого (слідчих), який (які) проводить (проводять) досудове слідство у кримінальному проваджені, та у разі наявності повідомити про засоби зв`язку з вказаною (вказаними) особою (особами).
Представник позивача також просила надати Витяг з Єдиного державного реєстру досудових розслідувань у кримінальному провадженні, що здійснюється щодо ТОВ «Фірма «Адверс» та/або його службових осіб.
Листом від 23.04.2021 року №10/1/1-8597-20 Офіс Генерального прокурора надав відповідь на вказаний запит та зазначив, що запитувані дані є інформацією з обмеженим доступом, підстав для надання відомостей з ЄДРДР не має.
Не погоджуючись з наданими відповіддями Офісом Генерального прокурора, позивач звернувся до суду з цим позовом.
Вирішуючи спір по суті заявлених позовних вимог, суд зазначає наступне.
Правовідносини, що виникли між сторонами, регулюються Законом України «Про доступ до публічної інформації» від 13.01.2011 року № 2939-VI зі змінами станом на дату виникнення спірних правовідносин (далі - Закон № 2939-VI) та Положенням про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення, затверджений Наказом Генерального прокурора 30.06.2020 року № 298 (далі - Положення про ЄРДР).
Відповідно до статті 1 Закону № 2939-VI публічна інформація - це відображена та задокументована будь-якими засобами та на будь-яких носіях інформація, що була отримана або створена в процесі виконання суб`єктами владних повноважень своїх обов`язків, передбачених чинним законодавством, або яка знаходиться у володінні суб`єктів владних повноважень, інших розпорядників публічної інформації, визначених цим Законом.
За загальним правилом, публічна інформація, є відкритою. Виняток становить інформація з обмеженим доступом, яка поділяється на конфіденційну, таємну та службову інформацію.
Визначальним для публічної інформації є те, що вона заздалегідь зафіксована будь-якими засобами та на будь-яких носіях та знаходилась у володінні суб`єктів владних повноважень, інших розпорядників публічної інформації.
У відповідності до частини першої статті 5 Закону України «Про доступ до публічної інформації», доступ до інформації забезпечується, зокрема, шляхом надання інформації за запитами на інформацію.
Нормами статті 6 Закону № 2939-VI визначено критерії обмеження доступу до публічної інформації. Згідно частини другої цієї статті, обмеження доступу до інформації здійснюється відповідно до закону при дотриманні сукупності таких вимог: 1) виключно в інтересах національної безпеки, територіальної цілісності або громадського порядку з метою запобігання заворушенням чи злочинам, для охорони здоров`я населення, для захисту репутації або прав інших людей, для запобігання розголошенню інформації, одержаної конфіденційно, або для підтримання авторитету і неупередженості правосуддя; 2) розголошення інформації може завдати істотної шкоди цим інтересам; 3) шкода від оприлюднення такої інформації переважає суспільний інтерес в її отриманні.
Таким чином, доступ до інформації може бути обмежено лише за умови додержання сукупності всіх трьох зазначених підстав, які в розглянутому спорі відсутні.
Відповідно до частини першої статті 13 Закону № 2939-VI розпорядниками інформації для цілей цього Закону визнаються:
1) суб`єкти владних повноважень - органи державної влади, інші державні органи, органи місцевого самоврядування, органи влади Автономної Республіки Крим, інші суб`єкти, що здійснюють владні управлінські функції відповідно до законодавства та рішення яких є обов`язковими для виконання;
2) юридичні особи, що фінансуються з державного, місцевих бюджетів, бюджету Автономної Республіки Крим, - стосовно інформації щодо використання бюджетних коштів;
3) особи, якщо вони виконують делеговані повноваження суб`єктів владних повноважень згідно із законом чи договором, включаючи надання освітніх, оздоровчих, соціальних або інших державних послуг, - стосовно інформації, пов`язаної з виконанням їхніх обов`язків;
4) суб`єкти господарювання, які займають домінуюче становище на ринку або наділені спеціальними чи виключними правами, або є природними монополіями, - стосовно інформації щодо умов постачання товарів, послуг та цін на них.
Усі розпорядники інформації незалежно від нормативно-правового акта, на підставі якого вони діють, при вирішенні питань щодо доступу до інформації мають керуватися цим Законом (частина четверта статті 13 Закону № 2939-VI).
Згідно з пунктом 6 статті 14 Закону № 2939-VI розпорядник інформації зобов`язаний, зокрема, надавати та оприлюднювати достовірну, точну та повну інформацію, а також, у разі потреби перевіряти правильність та об`єктивність наданої інформації і оновлювати оприлюднену інформацію.
Відповідно до статті 19 Закону № 2939-VI запит на інформацію - це прохання особи до розпорядника інформації надати публічну інформацію, що знаходиться у його володінні.
Запитувач має право звернутися до розпорядника інформації із запитом на інформацію незалежно від того, стосується ця інформація його особисто чи ні, без пояснення причини подання запиту.
Запит на інформацію може бути індивідуальним або колективним. Запити можуть подаватися в усній, письмовій чи іншій формі (поштою, факсом, телефоном, електронною поштою) на вибір запитувача.
Відповідно до статті 23 Закону № 2939-VI рішення, дії чи бездіяльність розпорядників інформації можуть бути оскаржені до керівника розпорядника, вищого органу або суду.
Запитувач має право оскаржити: 1) відмову в задоволенні запиту на інформацію; 2) відстрочку задоволення запиту на інформацію; 3) ненадання відповіді на запит на інформацію; 4) надання недостовірної або неповної інформації; 5) несвоєчасне надання інформації; 6) невиконання розпорядниками обов`язку оприлюднювати інформацію, відповідно до статті 15 цього Закону; 7) інші рішення, дії чи бездіяльність розпорядників інформації, що порушили законні права та інтереси запитувача.
Аналіз визначення та переліку розпорядників публічної інформації, закріпленого у статті 13 Закону № 2939-VI, свідчить, що публічною інформацією є відображена або задокументована будь-якими засобами та на будь-яких носіях, у тому числі інформація, пов`язана з виконанням особами делегованих повноважень суб`єктів владних повноважень, згідно із законом чи договором, включаючи надання освітніх, оздоровчих, соціальних або інших державних послуг.
Відповідно до пунктів 1-3 розділу 1 Положення про ЄРДР це Положення визначає порядок формування та ведення Єдиного реєстру досудових розслідувань (далі - Реєстр), а також надання відомостей з нього.
Реєстр - створена за допомогою автоматизованої системи електронна база даних, відповідно до якої здійснюються збирання, зберігання, захист, облік, пошук, узагальнення даних, зазначених у пункті 1 глави 2 цього розділу, які використовуються для формування звітності, а також надання інформації про відомості, внесені до Реєстру, з дотриманням вимог кримінального процесуального законодавства та законодавства, яким врегульовано питання захисту персональних даних та доступу до інформації з обмеженим доступом.
Реєстр утворений та ведеться відповідно до вимог Кримінального процесуального кодексу України (далі - КПК України) з метою забезпечення:
реєстрації кримінальних правопорушень (проваджень) та обліку прийнятих під час досудового розслідування рішень, осіб, які їх учинили, та результатів судового провадження;
оперативного контролю за додержанням законів під час проведення досудового розслідування;
аналізу стану та структури кримінальних правопорушень, вчинених у державі;
інформаційно-аналітичного забезпечення правоохоронних органів.
Реєстраторами Реєстру (далі - Реєстратор) є:
прокурори, у тому числі керівники органів прокуратури;
керівники органів досудового розслідування;
керівники органів дізнання;
слідчі органів поліції, безпеки, органів, що здійснюють контроль за додержанням податкового законодавства, та органів Державного бюро розслідувань; детективи підрозділів детективів та внутрішнього контролю Національного антикорупційного бюро України (далі - Національне бюро), уповноважені здійснювати досудове розслідування кримінальних правопорушень;
дізнавачі підрозділів дізнання органів поліції, безпеки, органів, що здійснюють контроль за додержанням податкового законодавства, та органів Державного бюро розслідувань, а також уповноважені особи інших підрозділів зазначених органів, уповноважені в межах компетенції, передбаченої КПК України, здійснювати досудове розслідування кримінальних проступків (далі - уповноважені особи інших підрозділів) (пункт 8 розділ 1 Положення про ЄРДР).
Відповідно до пункту 1 розділу 2 Положення про ЄРДР до Реєстру вносяться відомості про:
час та дату надходження заяви, повідомлення про кримінальне правопорушення або виявлення з іншого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення;
прізвище, ім`я, по батькові (найменування) потерпілого або заявника;
інше джерело, з якого виявлені обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення;
короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела;
попередню правову кваліфікацію кримінального правопорушення із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність;
передачу матеріалів та відомостей іншому органу досудового розслідування, дізнання або за місцем проведення досудового розслідування (частина п`ята статті 36, частина сьома статті 214, статті 216, 218, пункт 4 частини другої статті 301 КПК України);
прізвище, ім`я, по батькові керівника органу прокуратури, прокурора, керівника органу досудового розслідування, слідчого, детектива, керівника органу дізнання, дізнавача (уповноваженої особи інших підрозділів), який вніс відомості до Реєстру та/або розпочав досудове розслідування та/або здійснює досудове розслідування чи процесуальне керівництво;
дату та час затримання особи (звільнення);
обрання, зміну та скасування запобіжного заходу (статті 176-178, 200, 202, 299, 492, 493, 508 КПК України);
час та дату повідомлення про підозру, зміну, скасування повідомлення про підозру, особу, яку повідомлено про підозру, правову кваліфікацію кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа, із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність (частина четверта статті 278, стаття 279, частина перша статті 298-4, частина друга статті 307 КПК України);
час та дату складання повідомлення про підозру, особу, стосовно якої складено повідомлення про підозру, правову кваліфікацію кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа, із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність у разі неможливості повідомлення такій особі про підозру з об`єктивних причин (стаття 277, частина перша статті 298-4 КПК України);
юридичну особу, щодо якої можуть застосовуватися заходи кримінально-правового характеру (частина восьма статті 214 КПК України, стаття 96-3 КК України);
дату та підставу здійснення (скасування) спеціального досудового розслідування (частина шоста статті 297-4 КПК України);
зупинення та відновлення досудового розслідування (частина четверта статті 280, частина друга статті 281, частина третя статті 282, частина третя статті 298-5 КПК України);
оголошення розшуку підозрюваного (стаття 281 КПК України);
об`єднання та виділення матеріалів досудових розслідувань (стаття 217 КПК України);
продовження строків тримання під вартою та досудового розслідування (статті 197, 199, 219, 294, частина перша статті 298-5 КПК України);
встановлені, відшкодовані матеріальні збитки, суми пред`явлених позовів у кримінальному провадженні, вартість арештованого майна;
закінчення досудового розслідування (частина третя статті 283, стаття 301 КПК України);
інші відомості, передбачені в електронних картках.
За приписами пунктів 1-5 розділу 4 Положення про ЄРДР відомості з Реєстру надаються у вигляді витягу в порядку, встановленому КПК України, за формою згідно з додатком 6 до цього Положення.
Витяг з Реєстру - згенерований програмними засобами ведення Реєстру документ, який засвідчує факт реєстрації в Реєстрі відомостей про кримінальне правопорушення, отриманих за визначеними у пункті 3 цієї глави параметрами, які є актуальними на момент його формування.
До витягу з Реєстру включається інформація про:
номер та дату реєстрації кримінального провадження (виділення матеріалів досудового розслідування);
дату надходження заяви, повідомлення та дату і час внесення відомостей про заяву, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення до Реєстру, правову кваліфікацію кримінального правопорушення, наслідок розслідування кримінального правопорушення;
прізвище, ім`я, по батькові потерпілого, заявника (найменування юридичної особи та ідентифікаційний код Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань (далі - ЄДР));
короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення;
прізвище, ім`я, по батькові та дату народження особи, якій повідомлено про підозру, наслідки розслідування щодо особи та відомості про здійснення спеціального досудового розслідування щодо неї;
найменування, код ЄДР, юридичну адресу, розрахунковий рахунок, місце та дату державної реєстрації юридичної особи, щодо якої здійснюється кримінальне провадження, а також анкетні дані її представника;
орган досудового розслідування;
прізвище, ім`я, по батькові слідчого (слідчих) органів досудового розслідування, дізнавача (дізнавачів) органів дізнання, уповноваженої особи (осіб) іншого підрозділу, працівника (працівників) підрозділів детективів та внутрішнього контролю Національного бюро, які здійснюють досудове розслідування, та прокурора (прокурорів), який (які) здійснює(ють) процесуальне керівництво.
Реєстратори самостійно формують (отримують) витяг з Реєстру в межах унесеної інформації та посвідчують його своїм підписом.
Надання витягу з Реєстру на всіх стадіях кримінального провадження, а також копії інформації, яка міститься у Реєстрі, у конкретному кримінальному провадженні до закінчення досудового розслідування здійснюється Реєстраторами, уповноваженими на здійснення досудового розслідування та нагляду за додержанням законів під час проведення досудового розслідування у формі процесуального керівництва у ньому.
З матеріалів справи вбачається, що запитувана позивачем інформація міститься в Єдиному реєстрі досудових розслідувань, розпорядником якої є відповідач у справі.
Також, позивача повідомлено, що запитувані дані є інформацією з обмеженим доступом, підстав для надання відомостей з ЄДРДР не має.
Суд зазначає, що вимога представника позивача до Офісу Генерального прокурора про надання інформації чи здійснюється досудове розслідування щодо ТОВ ФІРМА «АДВЕРС» та/або його службових осіб, і якщо так, надати інформацію:
- номер кримінального провадження та дату внесення відомостей до ЄРДР;
- прізвище, ім`я та по батькові прокурора (прокурорів), що здійснює (-ють) нагляд за додержанням законів під час проведення досудового розслідування у формі процесуального керівництва у кримінальному провадженні, та засоби зв`язку із вказаною особою;
- прізвище, ім`я та по батькові слідчого (слідчих), який (які) проводить (проводять) досудове слідство у кримінальному проваджені, та у разі наявності повідомити про засоби зв`язку з вказаною (вказаними) особою (особами),
є такою, що заявлена в рамках Закону України «Про доступ до публічної інформації».
Відтак, відповідач мав надати представнику позивача відповідну інформацію.
Положеннями статті 32 Конституції України гарантовано, що кожний громадянин має право знайомитися в органах державної влади, органах місцевого самоврядування, установах і організаціях з відомостями про себе, які не є державною або іншою захищеною законом таємницею.
Відповідно до абз.2 ч.2 ст.11 Закону України "Про інформацію" кожному забезпечується вільний доступ до інформації, яка стосується його особисто, крім випадків, передбачених законом.
Одним із видів інформації про фізичну особу є відомості щодо фактичного здійснення правоохоронними органами України перевірки окремих дій, рішень, дій та (або) бездіяльності такої особи в рамках проведення досудових розслідувань кримінальних проваджень. Така інформація зафіксована у Єдиному реєстрі досудових розслідувань.
Відповідно до пп.1 ч.1 ст. 20 «Про адвокатуру та адвокатську діяльність" під час здійснення адвокатської діяльності адвокат має право вчиняти будь-які дії, не заборонені законом, правилами адвокатської етики та договором про надання правової допомоги, необхідні для належного виконання договору про надання правової допомоги, зокрема, звертатися з адвокатськими запитами, у тому числі щодо отримання копій документів, до органів державної влади, органів місцевого самоврядування, їх посадових і службових осіб, підприємств, установ, організацій, громадських об`єднань, а також до фізичних осіб (за згодою таких фізичних осіб).
Частинами 1, 2 ст. 24 цього Закону встановлено, що адвокатський запит - це письмове звернення адвоката до органу державної влади, органу місцевого самоврядування, їх посадових та службових осіб, підприємств, установ і організацій незалежно від форми власності та підпорядкування, громадських об`єднань про надання інформації, копій документів, необхідних адвокату для надання правової допомоги клієнту.
Орган державної влади, орган місцевого самоврядування, їх посадові та службові особи, керівники підприємств, установ, організацій, громадських об`єднань, яким направлено адвокатський запит, зобов`язані не пізніше п`яти робочих днів з дня отримання запиту надати адвокату відповідну інформацію, копії документів, крім інформації з обмеженим доступом і копій документів, в яких міститься інформація з обмеженим доступом.
З системного аналізу наведених норм законодавства вбачається, що право особи на інформацію є одним з її основних конституційних прав та передбачає можливість вільного одержання, використання, поширення, зберігання та захисту інформації, необхідної для реалізації своїх прав, свобод і законних інтересів, при цьому, вказану інформацію має право отримати адвокат цієї особи шляхом направлення адвокатського запиту до відповідних органів державної влади.
З огляду на зазначене, суд зазначає, що право особи (клієнта позивача, якому надається правова допомога) на отримання інформації щодо себе, зокрема, інформації про провадження органами прокуратури досудового розслідування відповідних кримінальних проваджень, є складовою її конституційного права та не може бути обмежене органами державної влади.
Таким чином, права позивача в даному випадку порушені відповідачем в частині ненадання інформації на адвокатський запит в частині ненадання наступної інформації: чи здійснюється досудове розслідування щодо ТОВ ФІРМА «АДВЕРС» та/або його службових осіб, і якщо так, надати інформацію:
- номер кримінального провадження та дату внесення відомостей до ЄРДР;
- прізвище, ім`я та по батькові прокурора (прокурорів), що здійснює (-ють) нагляд за додержанням законів під час проведення досудового розслідування у формі процесуального керівництва у кримінальному провадженні, та засоби зв`язку із вказаною особою;
- прізвище, ім`я та по батькові слідчого (слідчих), який (які) проводить (проводять) досудове слідство у кримінальному проваджені, та у разі наявності повідомити про засоби зв`язку з вказаною (вказаними) особою (особами).
Отже, суд визнає протиправною бездіяльність Офісу Генерального прокурора щодо належного розгляду адвокатського запиту від 19.04.2021 року про надання інформації чи здійснюється досудове розслідування щодо ТОВ ФІРМА «АДВЕРС» та/або його службових осіб, та надання інформації про номер кримінального провадження та дату внесення відомостей до ЄРДР; прізвище, ім`я та по батькові прокурора (прокурорів), що здійснює (-ють) нагляд за додержанням законів під час проведення досудового розслідування у формі процесуального керівництва у кримінальному провадженні, та засоби зв`язку із вказаною особою; прізвище, ім`я та по батькові слідчого (слідчих), який (які) проводить (проводять) досудове слідство у кримінальному проваджені, та у разі наявності повідомити про засоби зв`язку з вказаною (вказаними) особою (особами).
Стосовно вимог про надання інформації, що стосується відомостей про здійснення досудового розслідування та захисту персональних даних, а саме фабула кримінального провадження, підстава для внесення відомостей до ЄРДР, наявність потерпілої особи та його дані, та надання витягу з Єдиного державного реєстру досудових розслідувань, суд зазначає наступне.
Пунктом 5 глави 4 «Надання відомостей з реєстру» розділу І «Основні засади ведення Єдиного реєстру досудових розслідувань» Положення № 298 регламентовано, що надання витягу з Реєстру на всіх стадіях кримінального провадження, а також копії інформації, яка міститься у Реєстрі, у конкретному кримінальному провадженні до закінчення досудового розслідування здійснюється Реєстраторами, уповноваженими на здійснення досудового розслідування та нагляду за додержанням законів під час проведення досудового розслідування у формі процесуального керівництва у ньому.
Держатель надає відомості з Реєстру з додержанням вимог КПК України та Закону України «Про захист персональних даних» (пункт 6 глави 4 «Надання відомостей з реєстру» розділу І «Основні засади ведення Єдиного реєстру досудових розслідувань» Положення № 298).
Пунктом 5 частини першої статті 3 КПК України встановлено, що досудове розслідування - стадія кримінального провадження, яка починається з моменту внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань і закінчується закриттям кримінального провадження або направленням до суду обвинувального акта, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру, клопотання про звільнення особи від кримінальної відповідальності.
Згідно з частиною другою статті 214 КПК України досудове розслідування розпочинається з моменту внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань. Положення про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення затверджуються Офісом Генерального прокурора за погодженням з Міністерством внутрішніх справ України, Службою безпеки України, Національним антикорупційним бюро України, Державним бюро розслідувань, органом, що здійснює контроль за додержанням податкового законодавства.
Таким чином, інформацією, яка містить таємницю досудового розслідування, є та, яку було створено або одержано відповідачем у кримінальному провадженні після внесення до ЄРДР відомостей про вчинення кримінального правопорушення. Доступ до такої інформації мають учасники кримінального провадження та інші особи.
Так, Кримінальний процесуальний кодекс України регламентує спеціальний порядок доступу (ознайомлення) учасників кримінального провадження з інформацією, створеною (одержаною) у ході досудового розслідування та судового провадження відповідної кримінальної справи. А тому доступ учасників кримінального провадження до інформації, створеної (одержаної) у ході досудового розслідування, забезпечується в порядку, встановленому кримінальним процесуальним законодавством.
Інші особи, які не є учасниками кримінального провадження, можуть реалізувати своє право на отримання відповідної інформації за наявності підстав, передбачених частиною першою статті 222 Кримінального процесуального кодексу України.
Згідно з частиною першої статті 303 КПК України на досудовому провадженні заявником, потерпілим, його представником чи законним представником, підозрюваним, його захисником чи законним представником, представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, володільцем тимчасово вилученого майна, іншою особою, права чи законні інтереси якої обмежуються під час досудового розслідування, можуть бути оскаржені такі рішення, дії чи бездіяльність слідчого або прокурора, як бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, у неповерненні тимчасово вилученого майна згідно з вимогами статті 169 цього Кодексу, а також у нездійсненні інших процесуальних дій, які він зобов`язаний вчинити у визначений цим Кодексом строк.
Відповідно до абз.4 частини першої статті 24 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" надання адвокату інформації та копій документів, отриманих під час здійснення кримінального провадження, здійснюється в порядку, встановленому кримінальним процесуальним законом.
Відповідно до частини першої статті 221 КПК України слідчий, прокурор зобов`язаний за клопотанням сторони захисту, потерпілого, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, надати їм матеріали досудового розслідування для ознайомлення, за виключенням матеріалів про застосування заходів безпеки щодо осіб, які беруть участь у кримінальному судочинстві, а також тих матеріалів, ознайомлення з якими на цій стадії кримінального провадження може зашкодити досудовому розслідуванню. Відмова у наданні для ознайомлення загальнодоступного документа, оригінал якого знаходиться в матеріалах досудового розслідування, не допускається.
Статтею 222 КПК України передбачено, що відомості досудового розслідування можна розголошувати лише з письмового дозволу слідчого або прокурора і в тому обсязі, в якому вони визнають можливим. Слідчий, прокурор попереджає осіб, яким стали відомі відомості досудового розслідування, у зв`язку з участю в ньому, про їх обов`язок не розголошувати такі відомості без його дозволу. Незаконне розголошення відомостей досудового розслідування тягне за собою кримінальну відповідальність, встановлену законом.
Таким чином, інформацію (відомості), що отримана (отримані) у кримінальному провадженні з моменту внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань і до закриття кримінального провадження, може бути надано на відповідний адвокатський запит лише з дозволу слідчого або прокурора і в тому обсязі, в якому вони визнають можливим.
У випадку надання відповіді на запит, де зі змісту такої відповіді випливало б розголошення відомостей кримінального провадження, це могло б вплинути на хід досудового розслідування та завдати шкоди повноті й об`єктивності встановлення обставин кримінального правопорушення, чим було б порушено вимоги КПК України.
Інша запитувана позивачем інформація стосується відомостей щодо здійснення досудового розслідування та захисту персональних даних, а саме фабула кримінального провадження, підстава для внесення відомостей до ЄРДР, наявність потерпілої особи та його дані, а тому не підлягає наданню в порядку Закону України «Про доступ до публічної інформації».
Отже, відповідачем не допущено протиправну бездіяльність щодо ненадання відомостей в повному обсязі на запит представника позивача стосовно фабули кримінального провадження, підстави для внесення відомостей до ЄРДР, наявності потерпілої особи та його дані, та надання витягу з Єдиного державного реєстру досудових розслідувань, так як запитувана інформація містить відомості досудового розслідування, надання її здійснюється в порядку, встановленому КПК України, відтак позовні вимоги в цій частині є безпідставними та необґрунтованими.
Суд вважає недоречним посилання представника позивача на постанову Великої Палати Верховного Суду від 08.04.2020 року у справі №826/7244/18, оскільки вказаним висновком Великої Палати Верховного Суду викладено позицію, аналогічну тій, якої дотримується суд при розгляді цієї адміністративної справи.
Великою Палатою Верховного Суду у постанові від 08.04.2020 року у справі №826/7244/18 зазначено, що інформацією, яка містить таємницю досудового розслідування, є та, яку було створено або одержано відповідачем у кримінальному провадженні після внесення до ЄРДР відомостей про вчинення кримінального правопорушення. Доступ до такої інформації мають учасники кримінального провадження та інші особи. КПК України регламентує спеціальний порядок доступу (ознайомлення) учасників кримінального провадження з інформацією, створеною (одержаною) у ході досудового розслідування та судового провадження відповідної кримінальної справи. А тому доступ учасників кримінального провадження, до яких належить, зокрема, адвокат, до інформації, створеної (одержаної) у ході досудового розслідування, забезпечується в порядку, встановленому кримінальним процесуальним законодавством. Інші особи, які не є учасниками кримінального провадження, можуть реалізувати своє право на отримання відповідної інформації за наявності підстав, передбачених частиною першою статті 222 КПК України.
Велика Палата Верховного Суду у постанові від 08.04.2020 року у справі №826/7244/18 зазначає, що інша частина запитуваної інформації, яку просив надати позивач, є наслідком проведення досудового розслідування у конкретному кримінальному провадженні та містить таємницю досудового розслідування, отримати яку позивач як адвокат може виключно в порядку, визначеному КПК України.
Частиною 5 ст. 242 КАС України визначено, що при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.
Частиною 1 статті 9 КАС України визначено, що розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.
Відповідно до положень статті 72 КАС України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.
Відповідно до приписів статті 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), що міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).
Частиною першою статті 77 КАС України закріплено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.
Відповідно до частини другої статті 77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.
Із заявлених позовних вимог, на підставі системного аналізу положень чинного законодавства України та матеріалів справи, суд дійшов висновку, що викладені в адміністративному позові доводи позивача є такими, що підлягають частковому задоволенню судом.
Відповідно до ч. 1 ст. 143 Кодексу адміністративного судочинства України, суд вирішує питання щодо судових витрат у рішенні, постанові або ухвалі.
На підставі ч. 3 ст. 139 Кодексу адміністративного судочинства України судові витрати розподіляються пропорційно до задоволених вимог позивача.
При зверненні до суду позивачем сплачено суду судового збору у розмірі 2270,00 грн., що підтверджується квитанцією від 04.06.2021 року.
Отже, оскільки позовну заяву задоволено частково, сплачений судовий збір за подачу позову до суду в сумі 2270,00 грн. підлягає стягненню на користь позивача за рахунок бюджетних асигнувань відповідача в розмірі пропорційному до задоволених позовних вимог - 1135,00 грн.
Керуючись статтями 9, 72-77, 90, 132, 139, 246, 297 КАС України, суд, -
Визнати протиправною бездіяльність Офісу Генерального прокурора щодо належного розгляду адвокатського запиту від 19.04.2021 року про надання інформації чи здійснюється досудове розслідування щодо ТОВ ФІРМА «АДВЕРС» та/або його службових осіб, та надання інформації про номер кримінального провадження та дату внесення відомостей до ЄРДР; прізвище, ім`я та по батькові прокурора (прокурорів), що здійснює (-ють) нагляд за додержанням законів під час проведення досудового розслідування у формі процесуального керівництва у кримінальному провадженні, та засоби зв`язку із вказаною особою; прізвище, ім`я та по батькові слідчого (слідчих), який (які) проводить (проводять) досудове слідство у кримінальному проваджені, та у разі наявності повідомити про засоби зв`язку з вказаною (вказаними) особою (особами).
Зобов`язати Офіс Генерального прокурора надати запитувану Товариством з обмеженою відповідальністю «Фірма «Адверс» в адвокатському запиті від 19.04.2021 року інформацію чи здійснюється досудове розслідування щодо ТОВ ФІРМА «АДВЕРС» та/або його службових осіб, та надання інформації про номер кримінального провадження та дату внесення відомостей до ЄРДР; прізвище, ім`я та по батькові прокурора (прокурорів), що здійснює (-ють) нагляд за додержанням законів під час проведення досудового розслідування у формі процесуального керівництва у кримінальному провадженні, та засоби зв`язку із вказаною особою; прізвище, ім`я та по батькові слідчого (слідчих), який (які) проводить (проводять) досудове слідство у кримінальному проваджені, та у разі наявності повідомити про засоби зв`язку з вказаною (вказаними) особою (особами).
В задоволенні іншої частини позовних вимог - відмовити.
Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Офісу Генерального прокурора на користь Товариства з обмеженою відповідальністю фірма «АДВЕРС» судовий збір у розмірі 1135 грн. 00 коп.
Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи рішення суду оскаржується до Третього апеляційного адміністративного суду через Дніпропетровський окружний адміністративний суд відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 Розділу VII Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя В.С. Віхрова