Справа № 140/17549/20
Суддя: Ільчишин Надія Василівна
Дата ухвалення: 2021-07-05 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ВОСЬМИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
05 липня 2021 рокуЛьвівСправа № 140/17549/20 пров. № А/857/8581/21

Восьмий апеляційний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Ільчишин Н.В.,

суддів Коваля Р.Й., Гуляка В.В.,

розглянувши у письмовому провадженні в м. Львові апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Волинського окружного адміністративного суду від 22 березня 2021 року (головуючого судді Андрусенко О.О., ухвалене у письмовому провадженні за правилами спрощеного позовного провадження в м. Луцьк) у справі №140/17549/20 за позовом ОСОБА_1 до Володимир-Волинського об`єднаного районного територіального центру комплектування та соціальної підтримки, Оперативного командування « ІНФОРМАЦІЯ_1 » військова частина НОМЕР_1 про скасування результатів атестаційної комісії і висновків оцінної картки,-

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 28.12.2020 звернувся в суд з позовом до Володимир-Волинського об`єднаного районного територіального центру комплектування та соціальної підтримки, Оперативного командування « ІНФОРМАЦІЯ_1 » військова частина НОМЕР_1 в якому просить скасувати висновок оцінної картки за 2020 рік Володимир-Волинського об`єднаного районного територіального центру комплектування та соціальної підтримки.

Рішенням Волинського окружного адміністративного суду від 22 березня 2021 року відмовлено в задоволенні позову.

Не погоджуючись із вказаним рішенням ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу, яку обґрунтовує тим, що судом першої інстанції при прийнятті оскаржуваного рішення допущено порушення норм процесуального та матеріального права, просить скасувати рішення та ухвалити нове, яким задовольнити позов. Вказує, що суд першої інстанції не врахував, що вирішення питання про розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження повинно здійснюватися з урахуванням вимог статті 260 КАС України. Зазначає, що суб`єктом владних повноважень було порушено порядок проведення атестування і відповідно до його оцінної картки за навчальний 2020 рік він отримав негативні оцінки по предметам і по стану здоров`я, які взагалі не відбувалися, тобто не досліджено обставин справи. Судом не досліджено, що 15.12.2020 він прибув на атестаційну комісію до Володимир-Волинського об`єднаного районного територіального центру комплектування та соціальної підтримки на 11 годину, однак дана комісія не відбулася не через його вину, що підтверджено відповідачем, а посилання суду на події які відбулися після 13 години є протиправними. Не відповідає дійсності факт, що він був включений в графік оцінювання на наступний 2020 рік у Військовій частині НОМЕР_2 та був ознайомлений з графіком проведення оцінювання у Володимир-Волинському об`єднаному районному територіальному центрі комплектування та соціальної підтримки, адже з цього приводу відповідачами не було подано до суду жодного доказу. Також судом не досліджувалося питання проведення контрольних занять з індивідуальної підготовки, оскільки контрольні заняття по яких він отримав негативні оцінки не проводилися і відповідач не надав доказів його участі у цих заняттях. В порушення підпункту 5.3.2 Методичних рекомендацій за наявності негативних оцінок за критеріями діяльності безпосередній командир (начальник) повинен у розділі 3.2 скороченої оцінної карти висновку обґрунтувати свої ствердження і доказами таких оцінок, що не було здійснено. Вважає, що спірне рішення є актом індивідуальної дії у розумінні пункту 19 частини 1 статті 4 КАС України, також не погоджується, що оцінна карта не порушує прав військовослужбовця і не є актом індивідуальної дії, оскільки негативне рішення атестаційної комісії тягне за собою негативні наслідки, а базується саме на оцінній картці військовослужбовця, результат реалізації повноважень суб`єкта владних повноважень зокрема рішення котрим власне і породжується ті чи інші юридичні наслідки, може бути предметом судового оскарження, натомість дотримання законодавчих вимог порядку та способу проведення атестування військовослужбовця та реалізація результатів цих процесів входить до предмету доказування при розгляді спору, однак суд проігнорував, що на підставі оскаржуваної оцінної карти відповідно до наказу командувача військ Захід №98 він був переміщений на нижчу посаду у Військову частину НОМЕР_3 .

У відзиві на апеляційну скаргу Володимир-Волинський об`єднаний районний територіальний центр комплектування та соціальної підтримки заперечує проти її задоволення посилаючись на безпідставність викладених у ній доводів і просить оскаржуване рішення суду залишити без змін, вважаючи його законним та обґрунтованим.

Оперативне командування « ІНФОРМАЦІЯ_1 » військова частина НОМЕР_1 направила до апеляційного суду заперечення на апеляційну скаргу в якому просить оскаржуване рішення суду залишити без змін, вважаючи його законним та обґрунтованим.

ОСОБА_1 подав до суду відповідь на відзив в якому просить задовольнити апеляційну скаргу і скасувати рішення суду.

Згідно із частиною 1 статті 308 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України) суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Ухвалою Восьмого апеляційного адміністративного суду від 05.05.2021 відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Волинського окружного адміністративного суду від 22 березня 2021 року у справі №140/17549/20 та ухвалою суду від 07.05.2021 призначено апеляційний розгляд в порядку письмового провадження.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги у їх сукупності, колегія суддів дійшла висновку, що подана скарга не підлягає задоволенню з наступних мотивів.

Як встановлено судом першої інстанції та підтверджується матеріалами справи, що ОСОБА_1 перебуває на військовій службі в Збройних Силах України, про що свідчить копія посвідчення офіцера НОМЕР_4 (аркуш справи 7).

Відповідно до витягу з наказу військового комісара ІНФОРМАЦІЯ_2 від 19.04.2019 №95 старшого лейтенанта ОСОБА_1 , офіцера мобілізаційного відділу Володимир-Волинського ОРВК Волинської області, призначеного наказом командувача військ оперативного командування « ІНФОРМАЦІЯ_1 » від 16.04.2019 №109 на посаду командира механізованого взводу механізованої роти механізованого батальйону військової частини НОМЕР_2 , вважати таким, що справи та посаду здав та вибув до нового місця служби військової частини НОМЕР_2 . З 19.04.2019 виключено зі списків особового складу комісаріату та всіх видів забезпечення.

Згідно витягу з наказу командувача військ оперативного командування « ІНФОРМАЦІЯ_1 » від 08.01.2020 №2 ОСОБА_1 поновлено на посаді офіцера мобілізаційного відділення Володимир-Волинського ОРВК Волинської області.

Як вбачається з листа ІНФОРМАЦІЯ_3 від 15.12.2020 ВП/409, військовому комісару Володимир-Волинського ОРТЦК та СП доручено забезпечити прибуття на 11:00 год. 16.12.2020 до ІНФОРМАЦІЯ_3 старшого лейтенанта ОСОБА_1 офіцера мобілізаційного відділення Володимир-Волинського ОРТЦК та СП Волинської області для розгляду на атестаційній комісії Волинського ОТЦК та СП.

Наказом військового комісара ІНФОРМАЦІЯ_3 від 17.12.2020 №34-агд призначено провести службове розслідування з метою уточнення причин і умов неприбуття на атестаційну комісію військовослужбовця Володимир-Волинського ОРТЦК та СП старшого лейтенанта ОСОБА_1 .

Наказом військового комісара ІНФОРМАЦІЯ_3 від 16.01.2021 №3-од службове розслідування завершене у зв`язку з відсутністю вини військовослужбовця ОСОБА_1 .

Як вбачається зі зведеної відомості проведення контрольних занять з індивідуальної підготовки Володимир-Волинського ОРВК, ОСОБА_1 має загальну оцінку 2.

Відповідно до скороченої оцінної картки військовослужбовця ОСОБА_1 за період з 16.01.2020 по 01.11.2020 оцінка за критеріями службової діяльності за наслідками якої встановлено наступні бали: 1. рівень теоретичних знань - 3 бали; 2. рівень практичних умінь та навичок - 2 бали; 3. рівень готовності до виконання (забезпечення) бойових завдань - 2 бали; 4. результативність виконання посадових обов`язків - 2 бали; 5. якість виконання завдань за призначенням - 2 бали; 6. рівень сформованості ідейних та моральних якостей - 3 бали; 7. рівень особистої військової дисципліни (стан військової дисципліни у підпорядкованому підрозділі) - 3 бали; 8. рівень вогневої підготовки - 2 бали; 9. рівень фізичної підготовленості - 3 бали; 10. стан здоров`я - 3 бали. Cума балів - 25 (незадовільно). Текст характеристики за час проходження військової служби на займаній посаді ст. л-нт ОСОБА_1 зарекомендував себе з негативної сторони. Обов`язки за посадою в повному обсязі станом на 20.11.2020 роки не опанував. Поставлені завдання виконує на низькому рівні з запізненням та після нагадувань і виправлень із-за небажання вдосконалювати фахові навички, почуття відповідальності за доручену справу відсутнє. Безініціативний, результати своєї роботи не завжди оцінює критично. Не стриманий у спілкуванні, не тактовний, не ввічливий, авторитетом у співслужбовців та працівників не користується. Особисті інтереси та проблеми переважають над службовими. Дуже часто відсутній на військовій службі у звязку з викликом до органів Національної поліції, прокуратури та в суди. Згідно висновку безпосереднього начальника займаній посаді не відповідає, рекомендовано перемістити на нижчу посаду. Висновок прямого начальника ОСОБА_1 займаній посаді не відповідає, рекомендовано перемістити на нижчу посаду командира взводу з урахуванням професійних, ділових і моральних якостей. Висновки атестаційної комісії займаній посаді не відповідає, доцільно перемістити на нижчу посаду з урахуванням професійних, ділових і моральних якостей, протокол засідання атестаційної комісії В/Ч НОМЕР_1 №17 від 18.12.2020.

Не погоджуючись з висновками оцінної картки та атестаційної комісії позивач звернувся в суд з даним позовом.

Даючи правову оцінку оскаржуваному судовому рішенню та доводам апелянта, що викладені у апеляційній скарзі, суд апеляційної інстанції виходить із такого.

Частиною 2 статті 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Таким чином, усі рішення та дії суб`єкта владних повноважень мають підзаконний характер, тобто повинні бути прийняті (вчинені) на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що визначені законом.

Спірні правовідносини в даній справі врегульовані Законом України «Про військовий обов`язок і військову службу» від 25.03.1992 №2232-XII (далі-Закон №2232-XI), Інструкцією «Про організацію виконання Положення про проходження громадянами України військової служби у Збройних Силах України», затвердженої наказом Міністра оборони України від 10.04.2009 №170 (далі - Інструкція №170), Положенням про проходження громадянами України військової служби у Збройних Силах України від 10.12.2008 №1153/2008 (далі - Положення №1153/2008), Методичними рекомендаціями з порядку організації і проведення атестування військовослужбовців Збройних Сил України, затвердженими директором Департаменту кадрової політики Міністерства оборони України від 19.04.2017 №328 (далі - Методичні рекомендації).

Частиною першою статті 2 Закону №2232-XI визначено, що військова служба є державною службою особливого характеру, яка полягає у професійній діяльності придатних до неї за станом здоров`я і віком громадян України, іноземців та осіб без громадянства, пов`язаній із обороною України, її незалежності та територіальної цілісності. Порядок проходження військової служби, права та обов`язки військовослужбовців визначаються цим та іншими законами, відповідними положеннями про проходження військової служби, що затверджуються Президентом України, та іншими нормативно-правовими актами.

Згідно з пунктами 176 - 179 розділу VII Положення №1153/2008 атестування військовослужбовців проводиться для забезпечення правильного добору, розстановки, виховання і вдосконалення підготовки військових кадрів шляхом об`єктивного оцінювання професійного рівня, ділових та моральних якостей кожного військовослужбовця, відповідності їх посаді, визначення перспективи службового використання, створення резерву кандидатів для просування по службі.

Процес атестування військовослужбовців передбачає проведення комплексного та періодичного оцінювання.

Атестуванню підлягають усі військовослужбовці, за винятком військовослужбовців-депутатів, прикомандированих до відповідних рад у зв`язку з обранням на посади, на яких вони працюють на постійній основі, та військовослужбовців, відряджених до державних органів, підприємств, установ, організацій, державних та комунальних навчальних закладів, а також військовослужбовців строкової військової служби та військової служби за призовом під час мобілізації, на особливий період та військової служби за контрактом, які визнані військово-лікарськими комісіями непридатними до військової служби за станом здоров`я за наслідками захворювань, поранень (травм, контузій, каліцтв), одержаних під час виконання обов`язків військової служби, що призвело до встановлення їм інвалідності, часткової втрати працездатності без встановлення інвалідності (за винятком атестації до присвоєння військового звання та оцінювання перед закінченням військової служби).

Порядок та строки проведення атестування військовослужбовців визначаються Міністерством оборони України.

Пунктом 7.1 Інструкції №170 обумовлено, що комплексне оцінювання включає щорічне оцінювання, здійснене прямими командирами (начальниками), та незалежне оцінювання військовослужбовців, здійснене визначеним представником Головної інспекції Міністерства оборони України або комісій з перевірки військ (сил), утворених наказами Міністерства оборони України, у випадках, визначених пунктом 7.5 цього розділу. Періодичне оцінювання проводиться посадовими особами, у підпорядкуванні яких перебувають військовослужбовці, у випадках, визначених пунктом 7.6 цього розділу.

Згідно з пунктом 7.5 Інструкції №170 щорічне оцінювання військовослужбовців проводиться до 30 листопада календарного року. В особливий період оцінювання військовослужбовців проводиться в кінці календарного року, а осіб рядового, сержантського і старшинського складу військових частин (підрозділів), які виконують завдання в районах ведення воєнних (бойових) дій,- після завершення виконання завдань за призначенням.

За підсумками щорічного оцінювання складається оцінна картка військовослужбовця (пункт 7.7 розділу VII Інструкції №170).

Згідно з пунктом 7.10 Інструкції №170 щорічне оцінювання військовослужбовця здійснює його безпосередній командир (начальник) за умови спільної служби не менше трьох місяців.

Пункт 7.13 Інструкції №170 зазначає, що посадові особи, які складають оцінну картку військовослужбовця, зобов`язані: знати порядок комплексного оцінювання; проаналізувати службову діяльність підлеглих військовослужбовців за рік та оцінити виконання ними службових обов`язків, рівень їх індивідуальної підготовки, виконання планів і програм бойової підготовки, індивідуальних результатів за підсумками контрольних занять, підсумкових перевірок, інспектувань тощо; вивчити матеріали періодичного оцінювання підлеглих військовослужбовців за період після останнього щорічного оцінювання; особисто скласти оцінну картку військовослужбовця, написати висновок, надати відповідні рекомендації та подати за підпорядкованістю для отримання висновків і рекомендацій прямого начальника.

Пункт 7.14 Інструкції №170, в свою чергу, визначає, що залежно від результатів оцінювання службової діяльності військовослужбовців за рік посадові особи, які складають на військовослужбовців оцінні картки, роблять висновки щодо відповідності посадам, які вони займають, а також надають рекомендації стосовно їх подальшого службового використання, а саме: зарахування до Резерву для просування по службі; залишення на займаній посаді або продовження строку перебування на посаді; призначення або переміщення на рівнозначну посаду із зазначенням причин, визначених підпунктом 2 пункту 82 Положення; переміщення на нижчу посаду із зазначенням причин, визначених - пунктом 3 пункту 82 Положення; направлення на навчання, підготовку до ад`юнктури, докторантури; залишення на військовій службі понад граничний вік; звільнення з військової служби із зазначенням підстав, назначених статтею 26 Закону України «Про військовий обов`язок і військову службу».

У разі непроведення в календарному році незалежного оцінювання військовослужбовця результати комплексного оцінювання за поточний рік визначаються результатами щорічного оцінювання військовослужбовця.

Під час особливого періоду щорічне оцінювання військовослужбовців проводиться в кінці календарного року, а осіб рядового, сержантського і старшинського складу військових частин (підрозділів), які виконують завдання в районах ведення воєнних (бойових) дій,- після завершення виконання завдань за призначенням та у разі перебування в пунктах дислокації військових частин (у визначених районах) військовослужбовців і посадових осіб, які здійснюють щорічну оцінку.

За умовами пункту 7.15 Інструкції №170 військовослужбовець, який за результатами оцінювання має висновок про невідповідність займаній посаді, або протягом останніх 12 місяців за неналежне виконання або відмову від виконання взятих на себе під час укладення контракту про проходження військової служби обов`язків два або більше разів у сукупності притягувався до кримінальної відповідальності, адміністративної відповідальності за вчинення військового адміністративного правопорушення, або на підставі письмового наказу про притягнення до дисциплінарної відповідальності за порушення військової дисципліни, які обліковуються для оцінки стану дисципліни згідно з Інструкцією з надання доповідей і донесень про події, порушення та їх облік, чи протягом останніх 6 місяців після попередження про неповну службову відповідність не виправив своєї поведінки і це стягнення не відіграло своєї ролі, розглядається на засіданні відповідної атестаційної комісії. Перед розглядом атестаційної комісії на таких військовослужбовців складається службова характеристика.

Розгляд атестаційною комісією питання подальшого службового використання військовослужбовця здійснюється не пізніше місячного строку від дня доведення військовослужбовцю висновків оцінювання. У разі оскарження результатів оцінювання військовослужбовцем питання подальшого службового використання розглядається на засіданні атестаційної комісії після прийняття рішення за скаргою, але не пізніше місячного строку від дня прийняття такого рішення.

Згідно з пунктами 7.16, 7.17, 7.19 Інструкції №170 для проведення атестування військовослужбовців, здійснення всебічної оцінки їх ділових і моральних якостей, розгляду інших питань, пов`язаних з військовою службою, створюються атестаційні комісії: у військових частинах (на кораблях), командири яких мають дисциплінарну владу не нижче командира окремого батальйону (дивізіону), їм рівні та вищі; у військовому комісаріаті Автономної Республіки Крим, обласних військових комісаріатах, Київському міському військовому комісаріаті; у військових навчальних закладах та науково-дослідних установах Збройних Сил України; в управліннях з`єднань, оперативних командувань, командувань видів Збройних Сил України, родів військ, що не входять до складу видів Збройних Сил України, органів військового управління Збройних Сил України та в їх структурних підрозділах; у структурних підрозділах Міністерства оборони України і Генерального штабу Збройних Сил України.

Розгляду атестаційними комісіями військових частин, з`єднань, органів військового управління Збройних Сил України, закладів, установ, військових комісаріатів, структурних підрозділів Міністерства оборони України та Генерального штабу Збройних Сил України підлягають оцінні картки або службові характеристики у разі висновків про невідповідність військовослужбовця займаній посаді та рекомендацій, визначених пунктом 7.14 цього розділу.

Оцінні картки та службові характеристики, які складає командир військової частини, розглядаються атестаційною комісією вищої інстанції.

За встановленим пунктами 7.21-7.23 Інструкції №170 атестаційні комісії можуть запрошувати на свої засідання для довідок і пояснень як тих, кого оцінюють, так і посадових осіб, які складали оцінні картки та службові характеристики. Підлягають обов`язковому запрошенню на засідання атестаційних комісій особи, оцінні картки та службові характеристики яких мають висновки щодо невідповідності займаній посаді. Висновок приймається членами атестаційної комісії відкритим голосуванням без присутності особи, яка оцінюється. Голосування проводиться за наявності не менше 2/3 членів затвердженого складу атестаційної комісії. Рішення вважається прийнятим, якщо за нього проголосувала більшість присутніх. Висновок атестаційної комісії заноситься до протоколу засідання атестаційної комісії, який підписується головою, його заступником, членами та секретарем комісії. З протоколу засідання атестаційної комісії цей висновок із зазначенням дати та номера протоколу переноситься до оцінної картки секретарем комісії та засвідчується його підписом.

Згідно пункту 7.25 Інструкції №170, в особливий період на військовослужбовця складається скорочена оцінна картка. Безпосередній начальник заповнює розділи 1-3 скороченої оцінної картки. Прямий начальник здійснює висновок та рекомендації, які заносить до розділу 4 скороченої оцінної картки військовослужбовця. У разі потреби на військовослужбовця складається службова характеристика у випадках, визначених Положенням. Незалежне оцінювання військовослужбовця, який займає посаду, передбачену штатом воєнного часу, в особливий період не проводиться. Військовослужбовець, на якого складається оцінна картка, ознайомлюється з нею після висновку та рекомендацій прямого начальника. Голова комісії, під керівництвом якого здійснювалося незалежне оцінювання військовослужбовця, надає його результат до кадрового органу військової частини за місцем проходження військової служби військовослужбовцем та до Кадрового центру Збройних Сил України для обліку та врахування. Представник кадрового органу цієї військової частини заповнює розділ 6 оцінної картки військовослужбовця в порядку, визначеному Міністерством оборони України.

У зв`язку з набранням чинності Указу Президента України від 17.03.2014 № 303/2014 «Про часткову мобілізацію», затвердженого Законом України від 17.03.2014, в Україні діє особливий період. З цих підстав на позивача була складена скорочена оцінна картка.

Так, за визначенням, наведеним у статті 1 Закону України «Про мобілізаційну підготовку та мобілізацію» від 21.10.1993 № 3543-XII (в редакції на момент виникнення спірних правовідносин, далі - Закон № 3543-XII), особливий період - період функціонування національної економіки, органів державної влади, інших державних органів, органів місцевого самоврядування, Збройних Сил України, інших військових формувань, сил цивільного захисту, підприємств, установ і організацій, а також виконання громадянами України свого конституційного обов`язку щодо захисту Вітчизни, незалежності та територіальної цілісності України, який настає з моменту оголошення рішення про мобілізацію (крім цільової) або доведення його до виконавців стосовно прихованої мобілізації чи з моменту введення воєнного стану в Україні або в окремих її місцевостях та охоплює час мобілізації, воєнний час і частково відбудовний період після закінчення воєнних дій.

Таким чином, особливий період не припиняється після закінчення терміну проведення мобілізації або у проміжках проведення мобілізації. Таким чином, закінчення періоду мобілізації не є самостійною підставою для припинення особливого періоду.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 06.03.2019 у справі №804/9136/16.

Відповідно до розділу 5 Методичних рекомендацій щорічне оцінювання службової діяльності військовослужбовців в особливий період це спостереження, вивчення і оцінювання службової діяльності військовослужбовців за визначеними критеріями діяльності і проявами якостей. Проводиться безпосереднім начальником військовослужбовця до 30 листопада календарного року, а осіб рядового, сержантського і старшинського складу військових частин (підрозділів), які виконують завдання в районах ведення воєнних (бойових) дій, після завершення виконання завдань за призначенням та у разі перебування в пунктах постійної дислокації військових частин (у визначених районах) військовослужбовців і посадових осіб, які здійснюють щорічну оцінку. За підсумками оцінювання складається скорочена оцінна картка військовослужбовця. Результати щорічного оцінювання в особливий період повинні відображати оцінку результатів діяльності кожного військовослужбовця при виконанні ним функціональних обов`язків на штатній посаді (посадах) впродовж року та обов`язково враховувати висновки і рекомендації службових характеристик, складених за цей період.

Скорочені оцінні картки складаються з урахуванням вимог Інструкції №170. Оцінювання військовослужбовців здійснюється із застосуванням критеріїв, які визначені в додатках 9, 10.

Відповідно до пункту 5.3 Методичних рекомендацій скорочена оцінна картка військовослужбовця відображає результати службової діяльності військовослужбовця за рік. Скорочена оцінна картка включає наступні розділи: загальні відомості про військовослужбовця; оцінку за критеріями службової діяльності; текст оцінної характеристики, висновок та рекомендації безпосереднього начальника; висновок та рекомендації прямого начальника; результати періодичного оцінювання; висновки атестаційної комісії; рішення посадової особи, яка затверджує оцінну картку. інформацію про ознайомлення військовослужбовця зі скороченою оцінною карткою.

Критерії оцінки службової діяльності спрямовані на якісне оцінювання рівня індивідуальної підготовленості військовослужбовця. Безпосередній начальник здійснює оцінку службової діяльності військовослужбовця за кожний підкритерій, визначений для відповідного критерію. Оцінювання за підкритеріями проводиться за 4 бальною шкалою (від 5 до 2 балів). Оцінка за критерій складається як середній бал з оцінок, отриманих за кожний підкритерій.

Методичними рекомендаціями встановлено, що командири (начальники), які затверджують оцінну картку, власноручно записують своє рішення у сьомому розділі скороченої оцінної картки. Скорочені оцінні картки з висновком про невідповідність військовослужбовця займаній посаді затверджуються посадовою особою, до номенклатури призначення якої належить посада військовослужбовця, який оцінюється. Ознайомлення військовослужбовця з результатами оцінювання проводиться безпосереднім командиром (начальником) у семиденний термін: після здійснення висновків та надання рекомендацій прямим начальником, якщо скорочена оцінна картка військовослужбовця не підлягає розгляду відповідною атестаційною комісією; після рішення посадової особи, яка затверджує оцінну картку; з урахуванням вимог, визначених Інструкцією. Оцінні картки з висновком про відповідність військовослужбовця займаній посаді затверджуються згідно зі схемою оцінювання військової частини.

За умовами пунктів 7.26, 7.28 Інструкції №170 ознайомлення з результатами щорічного оцінювання та службовою характеристикою військовослужбовця здійснює безпосередній начальник під підпис. Оцінна картка та службова характеристика доводиться до військовослужбовця після рішення посадової особи, яка їх затверджує, під підпис в оцінній картці та в службовій характеристиці.

Відповідно до пункту 7.29 Інструкції №170 скарга на порушення порядку оцінювання, необ`єктивність змісту, висновків та рекомендацій, викладених в оцінній картці або в службовій характеристиці, подається не пізніше ніж через місяць після ознайомлення військовослужбовця з оцінною карткою або службовою характеристикою і розглядається в порядку, установленому Дисциплінарним статутом Збройних Сил України.

Рішення за скаргою щодо щорічного оцінювання або службової характеристики приймає прямий начальник військовослужбовця, який не брав участі в їх складанні. У разі визнання скарги обґрунтованою складається нова оцінна картка або службова характеристика військовослужбовця (пункт 7.30 Інструкції №170).

Статтею 112 Закону України «Про Дисциплінарний статут Збройних Сил України» встановлено, що військовослужбовці, які подали заяву чи скаргу, мають право, зокрема, оскаржити прийняте за їх заявою чи скаргою рішення в суді.

Колегія суддів вважає, що в судовому порядку підлягає оскарженню рішення за скаргою, прийняте прямим начальником військовослужбовця, який не брав участі в їх складанні оцінної картки та наказ, який прийнятий на виконання оцінювання військовослужбовця, як вбачається із скороченої оцінної картки військовослужбовця ОСОБА_1 , він з матеріалами оцінювання, висновками та рекомендаціями начальників ознайомлений, вказав «не відповідає дійсності», (аркуш справи 70).

За приписами пунктів 7.31, 7.32 Інструкції №170 виконання висновку оцінювання проводиться після ознайомлення військовослужбовця з оцінною карткою або зі службовою характеристикою, а у разі їх оскарження - після розгляду та прийняття рішення за скаргою.

Для забезпечення виконання атестаційного висновку кадрові органи всіх рівнів зобов`язані: уточнити відповідні плани переміщення військовослужбовців на посади; скласти та подати за належністю списки військовослужбовців, які оцінені до призначення на посади, переміщення по службі; скласти контрольні списки військовослужбовців, строк контракту в яких закінчується в наступному році.

Відповідно до підпункту 1.1.2 пункту 1.1. розділу І Методичних рекомендацій №328 посадові особи, які здійснюють періодичне та щорічне оцінювання військовослужбовців, серед іншого, особисто складають оцінну картку військовослужбовця або службову характеристику з відповідними висновками та рекомендаціями.

Абзацом 4 пункту 5.4. вказаних Методичних рекомендацій визначено, що загальна оцінка за критерії діяльності військовослужбовця визначається по сумі балів за всі оцінні критерії.

Як вбачається з другого розділу скороченої оцінної картки військовослужбовця ОСОБА_1 за період з 16.01.2020 по 01.11.2020 проведено оцінку за такими критеріями службової діяльності: 1. рівень теоретичних знань - 3 бали; 2. рівень практичних умінь та навичок - 2 бали; 3. рівень готовності до виконання (забезпечення) бойових завдань - 2 бали; 4. результативність виконання посадових обов`язків - 2 бали; 5. якість виконання завдань за призначенням - 2 бали; 6. рівень сформованості ідейних та моральних якостей - 3 бали; 7. рівень особистої військової дисципліни (стан військової дисципліни у підпорядкованому підрозділі) - 3 бали; 8. рівень вогневої підготовки - 2 бали; 9. рівень фізичної підготовленості - 3 бали; 10. стан здоров`я - 3 бали. Cума балів - 25 (незадовільно).

У третьому розділі оцінної картки міститься текст характеристики, складеної безпосереднім начальником, згідно з якою ОСОБА_1 за час проходження військової служби зарекомендував себе з негативної сторони. Обов`язки за посадою в повному обсязі не опанував. Поставлені завдання виконує на низькому рівні з запізненням та після нагадувань і виправлень із-за небажання вдосконалювати фахові навички, почуття відповідальності за доручену справу відсутнє. Безініціативний, результати своєї роботи не завжди оцінює критично. Не стриманий у спілкуванні, не тактовний, не ввічливий, авторитетом у співслужбовців та працівників не користується. Особисті інтереси переважають над службовими. Дуже часто відсутній на військовій службі у зв`язку з викликами до органів національної поліції, прокуратури та суди.

Згідно висновку безпосереднього начальника займаній посаді не відповідає, рекомендовано перемістити на нижчу посаду. Крім того, згідно висновку прямого начальника ОСОБА_1 займаній посаді не відповідає, рекомендовано перемістити на нижчу посаду командира взводу з урахуванням професійних, ділових і моральних якостей (аркуш справи 70).

У свою чергу, на засіданні атестаційної комісії Оперативного командування « ІНФОРМАЦІЯ_1 » військова частина НОМЕР_1 була розглянута скорочена оцінна картка ОСОБА_1 , про що свідчить витяг з протоколу від 18.12.2020 №17 та запис у шостому розділі оцінної картки з рекомендацією цієї комісії про те, що позивач займаній посаді не відповідає, рекомендовано перемістити на нижчу посаду з урахуванням професійних, ділових і моральних якостей.

Отже, інформація, зазначена в скороченій оцінній картці за 2020 рік ОСОБА_1 стосується оцінки за критеріями службової діяльності, оцінної характеристики та пропозицій безпосереднього начальника, а також висновків та рекомендацій прямого начальника, висновків та рекомендацій атестаційної комісії та є відображенням дій посадових осіб відповідача за підсумками щорічного оцінювання і самі по собі не породжують правових наслідків для військовослужбовця, відповідно, така оцінна картка не порушує прав позивача, оскільки не є актом індивідуальної дії, що спростовує відповідні доводи апелянта.

Посадовими особами Володимир-Волинського об`єднаного районного територіального центру комплектування та соціальної підтримки, у підпорядкуванні якої перебуває позивач, фактично реалізована їх компетенція та функція на проведення щорічного оцінювання та оформлення результатів такого оцінювання, оспорювана оцінна картка військовослужбовця не є такою, що порушує права позивача та інтереси шляхом обмежень у реалізації його прав чи безпідставного покладення на нього необґрунтованих обов`язків, відтак визнання її незаконною не призведе до поновлення порушеного права позивача, оскільки не є юридично значимою для позивача та носить виключно інформативний характер. Вказане також не свідчить про наявність права, яке підлягає захисту, оскільки захисту підлягає тільки порушене право, а не ймовірно порушене у майбутньому.

Таким чином, у спірних правовідносинах актом індивідуальної дії, що має певні правові наслідки, породжує права та обов`язки для позивача є, по-перше, рішення за результатами скарги, однак як вбачається з матеріалів справи така не була подана, по-друге, рішення, прийняте на підставі оскаржуваної оцінної картки про переміщення на нижчу посаду.

Апеляційний суд погоджується із висновком суду першої інстанції, що скорочена оцінна картка не є рішенням суб`єкта владних повноважень у розумінні КАС України, не зумовлює виникнення будь-яких прав і обов`язків для осіб, стосовно яких була складена, тому її висновки не можуть бути предметом спору. Скорочена оцінна картка є носієм оціночної і доказової інформації щодо службової діяльності військовослужбовця, документом, на підставі якого приймаються відповідні рішення у формі наказів посадових осіб по особовому складу щодо призначення на посади, переміщення, звільнення з посад і зарахування у розпорядження, звільнення з військової служби та присвоєння військових звань. А тому оцінка скороченої оцінної картки, в тому числі й оцінка дій посадових осіб щодо її складання, викладення у ній висновків, може бути надана судом при вирішенні спору щодо оскарження рішення, прийнятого на підставі такої скороченої оцінної картки .

Суд наголошує, що проведення атестування військовослужбовця передбачає комплекс заходів, виконання яких покладається на певне коло осіб (безпосереднього та прямого начальника, начальника, який затверджує оцінна картку, відповідну атестаційну комісію, посадову особу, яка приймає рішення за результатами атестування). Результат реалізації повноважень суб`єкта владних повноважень, зокрема, рішення, котрим власне і породжуються ті чи інші юридичні наслідки, може бути предметом судового оскарження. Натомість, дотримання законодавчих вимог щодо порядку та способу проведення атестування військовослужбовця та реалізації результатів цих процесів входить до предмету доказування при розгляді спору щодо правомірності рішення, прийнятого суб`єктом владних повноважень на їх основі.

Відповідно до частини другої статті 55 Конституції України кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб.

Положеннями частини 1 статті 2 КАС України передбачено, що завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Згідно з частиною 1 статті 5 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені права, свободи або інтереси.

Отже, завдання адміністративного судочинства полягає у захисті саме порушених прав, свобод чи інтересів особи, що звернулася до суду з позовом, у публічно-правових відносинах.

Згідно з рішенням Конституційного Суду України від 01.12.2004 у справі № 18-рп/2004 термін порушене право, який вживається у низці законів України, має той самий зміст, що й поняття охоронюваний законом інтерес. При цьому з приводу останнього, то в тому ж рішенні Конституційного Суду України зазначено, що поняття охоронюваний законом інтерес означає правовий феномен, який: а) виходить за межі змісту суб`єктивного права; б) є самостійним об`єктом судового захисту та інших засобів правової охорони; в) має на меті задоволення усвідомлених індивідуальних і колективних потреб; г) не може суперечити Конституції і законам України, суспільним інтересам, загальновизнаним принципам права; д) означає прагнення (не юридичну можливість) до користування у межах правового регулювання конкретним матеріальним та/або нематеріальним благом; є) розглядається як простий легітимний дозвіл, тобто такий, що не заборонений законом. Охоронюваний законом інтерес регулює ту сферу відносин, заглиблення в яку для суб`єктивного права законодавець вважає неможливим або недоцільним.

Колегія суддів вважає, що гарантоване статтею 55 Конституції України й конкретизоване у законах України право на судовий захист передбачає можливість звернення до суду за захистом порушеного права, але вимагає, щоб порушення, про яке стверджує позивач, було обґрунтованим. Таке порушення прав має бути реальним, стосуватися індивідуально виражених прав або інтересів особи, яка стверджує про їх порушення.

Адміністративне судочинство спрямоване на захист саме порушених прав осіб у сфері публічно-правових відносин. Тобто для задоволення позову адміністративний суд повинен встановити, що у зв`язку з прийняттям рішення, дією або бездіяльністю суб`єктом владних повноважень порушуються права позивача.

Проте право на звернення до адміністративного суду з позовом не завжди співпадає з правом на судовий захист, яке закріплено у статті 5 КАС України. Саме по собі звернення до адміністративного суду за захистом ще не означає, що суд зобов`язаний надати такий захист. Адже для того, щоб було надано судовий захист суд повинен встановити, що особа дійсно має право, свободу та інтерес, про захист яких вона просить і це право, свобода чи інтерес порушені відповідачем у публічно-правових відносинах.

Відсутність порушеного права чи невідповідність обраного позивачем способу його захисту способам, визначеним законодавством, встановлюється при розгляді справи по суті та є підставою для прийняття судом рішення про відмову в позові.

Аналогічна правова позиція викладена у постановах Верховного Суду від 13 листопада 2019 року у справі №687/1539/16-а та від 4 лютого 2020 року у справі №320/7969/17.

Посилання апелянта на порушення статті 260 КАС України щодо розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження є необґрунтованим, оскільки суд першої інстанції правомірно, відповідно до пункту 20 частини 1 статті 4, частини 2, частини 6 статті 12, частин 1-3 статті 257, частини 6 статті 262 КАС України вказав, що справа підлягає розгляду за правилами спрощеного позовного провадження та є справою незначної складності, характер спірних правовідносин, предмет доказування та склад учасників, а також інші обставини, які мають значення для вирішення справи.

Доводи апелянта щодо переміщення його на нижчу посаду у Військову частину НОМЕР_3 на підставі оскаржуваної оцінної картки на думку колегії суддів можуть бути надані судом при вирішенні спору щодо оскарження відповідного наказу, прийнятого з урахуванням скороченої оцінної картки військовослужбовця.

Колегія суддів дійшла висновку враховуючи зазначені вище встановлені обставини справи, норми законодавства України, які регулюють спірні правовідносини та вважає правильним та обґрунтованим висновок суду першої інстанції, судом першої інстанції правильно встановлені обставини справи, судове рішення ухвалено з додержанням норм матеріального та процесуального права, в задоволенні позову відмовлено правомірно, доводами апеляційної скарги висновки, викладені в судовому рішенні, не спростовуються і підстав для його скасування не вбачається.

Вказана правова позиція апеляційного суду узгоджується із постановою Верховного Суду від 02.09.2020 у справі №580/2354/19, яка в силу приписів частини 5 статті 242 КАС України та частини 6 статті 13 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» враховується апеляційним судом під час вирішення наведеного спору.

У відповідності до частини 2 статті 6 КАС України суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини.

Згідно із статтею 17 Закону України «Про виконання рішень і застосування практики Європейського Суду з прав людини» суди застосовують при розгляді справ Конвенцію і практику Суду як джерело права.

Право на вмотивованість судового рішення є складовою права на справедливий суд, гарантованого статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Як неодноразово вказував Європейський суд з прав людини, право на вмотивованість судового рішення сягає своїм корінням більш загального принципу, втіленого у Конвенції, який захищає особу від сваволі; рішення національного суду повинно містити мотиви, які достатні для того, щоб відповісти на істотні аспекти доводів сторони (рішення у справі «Руїз Торія проти Іспанії», параграфи 29 - 30). Це право не вимагає детальної відповіді на кожен аргумент, використаний стороною; більше того, воно дозволяє судам вищих інстанцій просто підтримати мотиви, наведені судами нижчих інстанцій, без того, щоб повторювати їх.

У рішенні «Петриченко проти України» (параграф 13) Європейський суд з прав людини вказував на те, що національні суди не надали достатнього обґрунтування своїх рішень, та не розглянули відповідні доводи заявника, навіть коли ці доводи були конкретними, доречними та важливими.

Наведене дає підстави для висновку, що доводи скаржника у кожній справі мають оцінюватись судами на предмет їх відповідності критеріям конкретності, доречності та важливості у рамках відповідних правовідносин з метою належного обґрунтування позиції суду.

Інші зазначені позивачем в апеляційній скарзі обставини, окрім вищеописаних обставин, ґрунтуються на довільному трактуванні фактичних обставин і норм матеріального права, а тому такі не вимагають детальної відповіді.

Враховуючи наведене, суд апеляційної інстанції не встановив неправильного застосування норм матеріального права, порушень норм процесуального права при ухваленні судового рішення і погоджується з висновками суду першої інстанції у справі, згідно яких доводи позивача відхилені.

Відповідно до статті 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального та процесуального права.

Відповідно до статті 139 КАС України судові витрати не стягуються.

Керуючись ст.ст. 308, 311, 315, 316, 321, 322, 325, 328 КАС України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення.

Рішення Волинського окружного адміністративного суду від 22 березня 2021 року у справі №140/17549/20 залишити без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати її прийняття та касаційному оскарженню не підлягає, крім випадків, передбачених пунктом 2 частини 5 статті 328 КАС України, шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів.

Головуючий суддя Н.В. Ільчишин

Судді Р.Й. Коваль

В.В. Гуляк