Справа № 640/16814/21
Суддя: Добрівська Н.А.
Дата ухвалення: 2021-07-06 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

06 липня 2021 року м. Київ № 640/16814/21

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі судді - Добрівської Н.А., розглянувши уточнену позовну заяву у справі

за позовомТовариства обмеженою відповідальністю «Якісний системний сервіс 2020»
до Головного управління ДПС у м. Києві (відокремленого підрозділу)
про визнання протиправним та скасування наказу, -

В С Т А Н О В И В:

Товариство з обмеженою відповідальністю «Якісний системний сервіс 2020» (03062, м. Київ, вул. Екскаваторна, буд. 35) звернулось до Окружного адміністративного суду міста Києва з позовом до Головного управління ДПС у м. Києві (відокремленого підрозділу) (04116, м. Київ, вул. Шолуденка, 33/19), з вимогами:

- визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління ДПС у м. Києві № 1148-п від 30.05.2021 «Про забезпечення проведення документальної позапланової виїзної перевірки TOB «Якісний системний сервіс 2020» (попередня назва TOB «С.К.С»)».

- визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління ДПС у м. Києві № 4562-п від 24.05.2021 «Про поновлення проведення документальної позапланової виїзної перевірки TOB «Якісний системний сервіс 2020» (попередня назва TOB «С.К.С»)».

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 06.07.2021 позовну заяву залишено без руху.

Через відділ документального обігу та контролю суду від позивача надійшла уточнена позовна заява, якою змінено предмет та підстави позову, а саме заявлено вимоги:

- визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління ДПС у м. Києві №4054-п від 19.05.2021 «Про забезпечення проведення документальної позапланової виїзної перевірки TOB «Якісний системний сервіс 2020» (попередня назва TOB «С.К.С»)».

- визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління ДПС у м. Києві № 4192-п від 21.05.2021 «Про поновлення проведення документальної позапланової виїзної перевірки TOB «Якісний системний сервіс 2020» (попередня назва TOB «С.К.С»)».

При вирішенні питання щодо можливості прийняття до розгляду вище вказаного уточненого позову, суд приходить до таких висновків.

У відповідності до ч.1 ст.47 Кодексу адміністративного судочинства України (надалі - КАС України) позивач має право змінити предмет або підстави позову, збільшити або зменшити розмір позовних вимог шляхом подання письмової заяви до закінчення підготовчого засідання або не пізніше ніж за п`ять днів до першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

В наведеній нормі процесуального права закріплено диспозитивне право позивача на власний розсуд визначати обсяг вимог, що підлягають судовому захисту. При цьому, підстави, з якими позивач пов`язує виникнення у нього права на звернення до суду і для задоволення його вимог визначаються позивачем самостійно.

Однак, таке право не є безумовним з огляду на положення КАС України, що визначають юрисдикційну, предметну підсудність, а також правила внесення змін (збільшення/зменшення) до раніше обраного предмету і підстави звернення до суду за відновленням порушеного права.

При цьому, під збільшенням або зменшенням розміру позовних вимог слід розуміти відповідно збільшення або зменшення кількісних показників за тією ж самою вимогою, яку було заявлено в позовній заяві.

Частиною 1 і 2 статті 172 КАС України встановлено, що в одній позовній заяві може бути об`єднано декілька вимог, пов`язаних між собою підставою виникнення або поданими доказами, основні та похідні позовні вимоги.

Похідною вимогою в розумінні пункту 23 частини 1 статті 4 КАС України є вимога, задоволення якої залежить від задоволення іншої позовної вимоги (основної вимоги).

Щодо пов`язаності вимог підставами виникнення і поданими доказами, слід враховувати, що у відповідності до частини 2 статті 73 КАС України, предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Відповідно до ч.4 ст.172 КАС України не допускається об`єднання в одне провадження кількох вимог, які належить розглядати в порядку різного судочинства, якщо інше не встановлено законом.

Згідно ч.5 ст.172 КАС України не допускається об`єднання в одне провадження кількох вимог, щодо яких законом визначена виключна підсудність різним судам.

До того ж, стаття 47 КАС України наділяє позивача правом до початку розгляду справи по суті змінити або предмет або підстави заявленого раніше позову.

Надаючи оцінку уточненому позову представника позивача в частині її відповідності вимогам КАС України, суд звертає увагу на таке.

Предметом оскарження у первісній позовній заяві є наказ № 1148-п від 30.05.2021 та наказ № 4562-п від 24.05.2021.

Водночас, наведені в уточненому позові вимоги містить матеріально-правові вимоги (предмет позову), що не був визначений позивачем при зверненні до суду у первісній редакції позову, а саме вимоги про визнання протиправними та скасування наказів №4054-п від 19.05.2021 та № 4192-п від 21.05.2021.

Крім того, вказана заява не може бути віднесена до заяви про збільшення позовних вимог, оскільки в даному випадку такі вимоги не пов`язані з первісними позовними вимогами ні предметом, ні підставою.

Отже, наведені вимоги в уточненій позовній заяві з урахуванням вищенаведених положень КАС України не можуть бути прийняті судом в якості таких, що заявлені в порядку ст.47 КАС України.

Щодо можливого поєднання вимог поданими доказами, судом враховуються положення ч.1 ст.72 КАС України, відповідно до якої, доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно із визначенням, наведеним в ч.1 ст.73 КАС України, належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування.

Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення (ч.2 ст.73 КАС України).

Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування (ч.4 ст.73 КАС України).

Як вбачається з первісної позовної заяви, предметом доказування у даній справі є правомірність наказів № 1148-п від 30.05.2021 та № 4562-п від 24.05.2021.

При цьому, вимога позивача про визнання протиправними та скасування наказів №4054-п від 19.05.2021 та № 4192-п від 21.05.2021, викладена в уточненому позові - не пов`язана з первісним позовом предметом доказування.

До того ж, КАС України не наділяє позивача правом одночасної зміни і предмету і підстав заявленого позову.

У відповідності до п.6 ч.4 ст. 169 Кодексу адміністративного судочинства України позовна заява повертається позивачеві, якщо порушено правила об`єднання позовних вимог (крім випадків, в яких є підстави для застосування положень статті 172 цього Кодексу).

З огляду на зазначене, суд приходить до висновку, що уточнена позовна заява підлягає поверненню на підставі п.6 ч.4 ст.169 Кодексу адміністративного судочинства України.

Керуючись ст.47, 73-77, 79, 90, 159-167, п.6 с.4 ст.169, ст.242, 248, 250 Кодексу адміністративного судочинства України, Окружний адміністративний суд міста Києва, -

У Х В А Л И В:

Уточнену позовну заяву Товариства обмеженою відповідальністю «Якісний системний сервіс 2020» повернути позивачу.

Ухвала суду набирає законної сили в порядку передбаченому ст.256 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржена протягом 15 днів з дня складення повного судового рішення в апеляційному порядку до суду апеляційної інстанції за правилами, встановленими ст.ст.293-297 Кодексу адміністративного судочинства України з урахуванням підпункту 15.5 пункту 15 частини першої Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України в редакції згідно з Законом України від 3 жовтня 2017 року № 2147-VIII.

Суддя: Н.А. Добрівська