Справа № 340/3521/21
Суддя: О.А. Черниш
Дата ухвалення: 2021-07-07 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КІРОВОГРАДСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

07 липня 2021 року м. Кропивницький Справа № 340/3521/21

Суддя Кіровоградського окружного адміністративного суду Черниш О.А.

розглянула матеріали адміністративного позову

позивач: ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 )

відповідач: Кропивницький районний відділ державної виконавчої служби Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро) (25006, м. Кропивницький, вулиця Преображенська, 2, код ЄДРПОУ 3497753)

про визнання протиправними та скасування постанов, -

В С Т А Н О В И Л А :

ОСОБА_1 25.06.2021 року звернулася до суду з адміністративним позовом до Кропивницького районного відділу державної виконавчої служби Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро), в якому просить суд:

- визнати незаконною та скасувати постанову старшого державного виконавця Кропивницького відділу державної виконавчої служби Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро) Опрі Ю.О. від 18.05.2021 року про стягнення виконавчого збору у сумі 12000 грн.;

- визнати незаконною та скасувати постанову старшого державного виконавця Кропивницького відділу державної виконавчої служби Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро) Опрі Ю.О. від 18.05.2021 року про розмір мінімальних витрат виконавчого провадження у сумі 254, 35 грн.

Пунктом 5 частини 1 статті 171 КАС України передбачено, що суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, зокрема, чи позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними).

Строк звернення до адміністративного суду передбачений статтею 122 КАС України.

Згідно з частинами 1, 3 статті 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Особливості провадження у справах з приводу рішень, дій або бездіяльності органу державної виконавчої служби, приватного виконавця встановлені статтею 287 КАС України.

Відповідно до частин 1, 2 статті 287 КАС України учасники виконавчого провадження (крім державного виконавця, приватного виконавця) та особи, які залучаються до проведення виконавчих дій, мають право звернутися до адміністративного суду із позовною заявою, якщо вважають, що рішенням, дією або бездіяльністю державного виконавця чи іншої посадової особи органу державної виконавчої служби або приватного виконавця порушено їхні права, свободи чи інтереси, а також якщо законом не встановлено інший порядок судового оскарження рішень, дій чи бездіяльності таких осіб.

Позовну заяву може бути подано до суду: 1) у десятиденний строк з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення її прав, свобод чи інтересів; 2) у триденний строк з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення її прав, свобод чи інтересів, у разі оскарження постанови про відкладення провадження виконавчих дій.

Наслідки пропущення строків звернення до адміністративного суду передбачені статтею 123 КАС України.

Згідно з частинами 1, 2 статті 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Відповідно до частини 6 статті 161 КАС України у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Предметом позову є законність постанов державного виконавця від 18.05.2021 року про стягнення з позивачки виконавчого збору та визначення мінімальних витрат виконавчого провадження. Звернувшись до суду з цим позовом 25.06.2021 року, позивачка пропустила десятиденний строк, установлений частиною 2 статті 287 КАС України, щодо оскарження спірних постанов, які, як вказано у позовній заяві, вона отримала ще 21.05.2021 року.

У позовній заяві позивачка заявила клопотання про поновлення строку звернення до суду та зазначила, що, отримавши спірні постанови 21.05.2021 року, вона у межах строку, установленого статтею 74 Закону України "Про виконавче провадження", а саме 03.06.2021 року поштою направила до Кіровоградського окружного адміністративного суду позовну заяву про оскарження цих постанов. Проте ухвалою суду від 08.06.2021 року позовну заяву повернуто у зв`язку з порушенням правил об`єднання позовних вимог. Вказану ухвалу вона отримала 15.06.2021 року, а з огляду на незначний час між постановленням цієї ухвали та поданням нової позовної заяви, просить суд поновити пропущений строк звернення до суду.

Оцінюючи наведені позивачкою підстави для поновлення пропущеного строку звернення до суду, суд зазначає, що строк звернення до адміністративного суду - це строк, в межах якого особа, яка має право на позов, повинна звернутися до адміністративного суду для захисту своїх прав у публічно-правових відносинах або для реалізації владних повноважень. Законодавче обмеження строку оскарження рішення, насамперед, обумовлено специфікою спорів, які розглядаються у порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними. Поважними причинами пропуску строку можуть бути визнані лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій, які повинні бути підтверджені належними доказами. Позивач зобов`язаний довести суду, з посиланням на відповідні докази, поважність причин з яких він пропустив встановлений у законі процесуальний строк.

Суд зазначає, що за нормами Кодексу адміністративного судочинства України подання позову не зупиняє та не перериває перебігу строку звернення до адміністративного суду, а подання позову із процесуальними порушеннями, що стало підставою для повернення позовної заяви, не свідчить про поважність причин пропуску строку звернення до суду.

До того ж, ОСОБА_1 , вперше звернувшись до суду 03.06.2021 року, вже тоді пропустила десятиденний строк, установлений статтею 287 КАС України. Посилання позивачки на те, що відповідно до статті 74 Закону України "Про виконавче провадження" строк звернення до суду повинен обраховуватися робочими днями, суд не приймає та зазначає, що у спірних правовідносинах щодо оскарження рішень державного виконавця підлягає застосуванню спеціальна норма - стаття 287 КАС України, якою встановлено десятиденний строк для звернення, від дати отримання таких рішень, який обчислюється календарними днями.

Такий висновок відповідає правовій позиції, висловленій Верховним Судом у постанові від 08.10.2019 року у справі №440/1290/19.

Суд вважає, що підстави, вказані позивачкою у заяві про поновлення строку звернення до суду, є неповажними, а тому їй слід вказати інші підстави для поновлення строку.

Частиною 3 статті 161 КАС України передбачено, що до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до частини 2 статті 132 КАС України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Згідно з частиною 1 статті 4 Закону України "Про судовий збір" судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

За подання до суду цього позову з вимогами майнового характеру на загальну суму 12254,35 грн. (12000 грн. + 254, 35 грн.) має бути сплачено судовий збір за ставкою, передбаченою підпунктом 1 пункту 3 частини 2 статті 4 Закону України "Про судовий збір", у мінімальному розмірі - 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, установленого Законом України "Про Державний бюджет України на 2021 рік" з 1 січня 2021 року у розмірі 2270 грн., що складає 908 грн. (2270 грн. х 0,4).

Всупереч ч.3 ст.161 КАС України позивачка не подала до суду документ про сплату судового збору. Натомість у позовній заяві позивачка просила звільнити її від сплати судового збору, посилаючись на те, що вона не працює, у неї відсутній додатковий дохід та разом із сином перебуває на утриманні чоловіка.

Відповідно до частини 1 статті 133 КАС України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

Умови відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати передбачені у статті 8 Закону України "Про судовий збір".

Так, згідно з частиною 1 цієї статті, враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов:

1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або

2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або

3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Частиною 2 статті 8 Закону України "Про судовий збір" передбачено, що суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

З наведених норм випливає, що умови, за яких суд може відстрочити, розстрочити сплату судового збору, зменшити його розмір або звільнити від його сплати, передбачені у пунктах 1, 2, 3 частини 1 статті 8 Закону України "Про судовий збір". Єдиною підставою для вчинення судом цих дій є врахування судом майнового стану позивача та наявність обставин, які свідчать про те, що через скрутний майновий стан він не має можливості здійснити сплату судового збору у встановлених законом розмірах і в строки. При цьому, обов`язок по доведенню наявності таких обставин покладається на позивача.

Позивачка не подала до суду належних доказів на підтвердження свого скрутного майнового стану, зокрема доказів того, що розмір судового збору, який їй належить сплатити, перевищує 5 відсотків розміру її річного доходу за 2020 рік. Також вона не надала доказів того, що вона підпадає під критерії, передбачені пунктом 2 частини 1 статті 8 Закону України "Про судовий збір". Вказаний спір не належить до категорії справ, передбачених пунктом 3 частини 1 цієї статті.

Відповідно до частини 1 статті 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Керуючись статтями 160, 161, 169, 248, 256 КАС України, суддя -

У Х В А Л И Л А :

1. Відмовити у задоволенні клопотання позивачки про звільнення від сплати судового збору.

2. Позовну заяву залишити без руху.

3. Встановити позивачці спосіб і строк усунення недоліків позовної заяви: протягом 10 днів з дня отримання даної ухвали подати до суду:

- заяву, в якій вказати поважні підстави для поновлення строку звернення до суду та надати докази поважності причин його пропуску;

- документ про сплату судового збору у розмірі 908 грн., або довідку про те, що розмір цієї суми судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивачки за 2020 рік, або докази належності до категорії позивачів, наведеної у пункті 2 частини 1 статті 8 Закону України "Про судовий збір".

4. Копію ухвали надіслати позивачці.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та окремому оскарженню не підлягає.

Суддя Кіровоградського окружного

адміністративного суду О.А. Черниш