Справа № 280/779/21
Суддя: Татаринов Дмитро Вікторович
Дата ухвалення: 2021-06-14 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЗАПОРІЗЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

14 червня 2021 року о/об 15 год. 33 хв.Справа № 280/779/21 м.Запоріжжя
Запорізький окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Татаринова Д.В., за участю секретаря судового засідання Малої Т.Ю., розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за позовом

Товариства з обмеженою відповідальністю «СП «КОНТИНЕНТ» (70422, Запорізька область, Запорізький р-н, с. Нове Запоріжжя, вул. Першотравнева, 1-Г, )

до Головного управління Держгеокадастру у Запорізькій області (69095, м.Запоріжжя, вул. Українська, 50, )

про визнання дій неправомірними

за участю представників сторін:

від позивача - Припишна О.С.

від позивача - Гончаренко П.П.

від відповідача - Бакум Д.О.

ВСТАНОВИВ:

До Запорізького окружного адміністративного суду надійшов адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю «СП «КОНТИНЕНТ» (надалі - позивач) до Головного управління Держгеокадастру у Запорізькій області (відповідач), в якому позивач просить суд визнати неправомірними дії Головного управління Держгеокадастру у Запорізькій області щодо встановлення розміру нормативної грошової оцінки земельної ділянки, розташованої за адресою: м.Запоріжжя, вул.Крива Бухта, 89А, згідно з витягом із технічної документації від 25 березня 2020 року вих.№1459/207-20.

Ухвалою суду від 01 лютого 2021 року зазначену позовну заяву було залишено без руху в зв`язку з невідповідністю позовної заяви вимогам КАС України та позивачеві був наданий строк для усунення недоліків.

Так, на виконання вимог зазначеної ухвали 08 лютого 2021 року на адресу суду надійшла заява від позивача з виправленими недоліками.

Ухвалою суду від 10 лютого 2021 року відкрито загальне позовне провадження у справі та призначено підготовче судове засідання на 02 березня 2021 року.

Ухвалою суду від 02 березня 2021 року зупинено провадження у справі до 30 березня 2021 року.

Ухвалою суду від 30 березня 2021 року поновлено провадження у справі.

Ухвалою суду від 30 березня 2021 року витребувано від Головного управління Держгеокадастру у Запорізькій області всі документи (докази), на підставі яких сформовано витяг із технічної документації від 25 березня 2020 року вих.№1459/207-20 та розмір нормативної грошової оцінки земельної ділянки, розташованої за адресою: АДРЕСА_1 .

Ухвалою суду від 30 березня 2021 року зупинено провадження у справі до 30 травня 2021 року.

Ухвалою суду від 17 травня 2021 року поновлено провадження у справі.

Протокольною ухвалою суду від 17 травня 2021 року відмовлено у залученні до участі у справі в якості третьої особи Запорізької міської ради, а також відкладено підготовче засідання на 01 червня 2021 року.

У підготовчому судовому засіданні 01 червня 2021 року судом ухвалено відкласти підготовче засідання на 14 червня 2021 року.

14 червня 2021 року у підготовчому судовому засідання за письмовою згодою сторін судом ухвалено закрити підготовче провадження та призначити розгляд справи по суть цього ж дня. На підставі статті 250 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України), судом проголошено вступну та резолютивну частини рішення.

В обґрунтування позовних вимог зазначено, що відповідно до рішення Запорізької міської ради чотирнадцятої сесії п`ятого скликання №77/112 від 29 липня 2007 року ЗАТ «СП «Континент», правонаступником якого є підприємство позивача, надано в строкове платне користування земельну ділянку площею 0,1510 га для розташування багатофункціонального громадського центру, яка знаходить за адресою: АДРЕСА_1 , про що складено Договір оренди землі від 24 листопада 2009 року. Пунктом 9 Договору було визначено розмір орендної плати у грошовій формі на протязі будівництва та з дня введення об`єкту до експлуатації. В подальшому, додатковими угодами до пункту 9 Договору вносили зміни, зокрема, щодо розміру оплати. Вказує на те, що в грудні 2020 року Запорізька міська рада звернулась до Господарського суду Запорізької області із позовом про внесення змін до вказаного Договору оренди, серед додатків до якої була додана копія витягу від 18 березня 2020 року із технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки в розмірі 40323903,80 грн. Разом з тим, 30 червня 2015 року Запорізькою міською радою було прийняте рішення «Про затвердження нормативної грошової оцінки земель міста Запоріжжя» №7, відповідно до якого рада вирішила затвердити технічну документацію з нормативної грошової оцінки земель міста Запоріжжя, виконану Державним підприємством Українського державного науково-дослідного інституту проектування міст «Діпромісто» ім.Ю.М.Білоконя, рішенням затверджена базова вартість одного квадратного мета земель міста Запоріжжя станом на 01 березня 2013 року в розмірі 239,50 грн. та з урахуванням коефіцієнта індексації нормативної грошової оцінки земель на 2014 рік - 299,14 грн., затверджено значення коефіцієнтів місцерозташування км2 та значення впливу локальних факторів км3 згідно відповідних додатків. Посилається на те, що Запорізькою міською радою інше рішення ніж рішення від 30 червня 2015 року, інші коефіцієнти впливу місця розташування кв2 та коефіцієнти випливу локальних факторів кв3, після 2015 року не приймались, не затверджувались та не оприлюднювались. Таким чином, формула розрахунку нормативної грошової оцінки земель населених пунктів є однаковою для застосування як в 2016, так і 2020 році. За таких обставин зазначає про негативні наслідки для підприємства, оскільки завищення граничних значень коефіцієнтів виплинуло на кінцевий результат нормативної оцінки земельної ділянки та призвело до необґрунтованого підвищення орендної плати за вказану земельну ділянку. У зв`язку з наведеним вважає дії відповідача щодо встановлення розміру нормативної грошової оцінки земельної ділянки, розташованої за адресою: АДРЕСА_1 , згідно з витягом із технічної документації від 25 березня 2020 року вих.№1459/207-20 неправомірними.

Представники позивача у судовому засіданні підтримали заявлені позовні вимоги та просили їх задовольнити.

Відповідач позовні вимоги не визнав, 10 березня 2021 року надав до суду відзив на адміністративний позов (вх.№13709), в якому зазначає, що на початку 2017 року всі нормативно-правові акти, які регулювали питання визначення коефіцієнту функціонального використання кф, втратили чинність. З 27 грудня 2016 року набрав чинності Наказ Мінагрополітики та продовольства України від 25 листопада 2016 року №489, зареєстрований в Міністерстві юстиції України 19 грудня 2016 року за №1647/29777, який відповідно до пункту 3 застосовується з 01 січня 2017 року. Так, пунктом 3 вказаного Порядку визначено, що інформаційною базою для нормативної грошової оцінки земель населених пунктів є затверджені генеральні плани населених пунктів, плани зонування територій і детальні плани територій, відомості Державного земельного кадастру, дані інвентаризації земель та державної статистичної звітності. Вказує на те, що вид цільового призначення земельної ділянки з кадастровим номером :01:009:0030, яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , визначено зокрема в Договорі оренди землі від 24 листопада 2009 року для розташування багатофункціонального громадського центру - землі комерційного використання. Звертає увагу на те, що з запровадженням Наказу №489 від 25 листопада 2016 року «Про затвердження Порядку нормативної грошової оцінки земель населених пунктів» змінився коефіцієнт функціонального виконання земельної ділянки з показника 0,5 на показник 2,5. Крім того, вказаним Порядком взагалі не передбачено коефіцієнту функціонального використання земельної ділянки з ренто понижуючим показником «на період будівництва». Вважає, що кожна з дій відповідача, яка була вчинена ним при формуванні витягу з технічної документації про нормативну грошову оцінку відповідної земельної ділянки передбачена конкретними нормами діючим нормативно-правових актів та узгоджується з імперативною нормою, викладеною у статті 19 Конституції України.

13 травня 2021 року від відповідача до суду надійшли документи на виконання вимог ухвали суду від 30 березня 2021 року про витребування документів. Зокрема, Головне управління Держгеокадастру у Запорізькій області надало до суду сторінки Технічної документації з нормативної грошової оцінки земель м.Запоріжжя 2013, рішення Запорізької міської ради від 30 червня 2015 року за №7 «Про затвердження нормативної грошової оцінки земель м.Запоріжжя», копію схеми економіко-планувального зонування, копії схем прояву локальних факторів.

Представником позивача 27 травня 2021 року надано до суду відповідь на відзив (вх.№30218), в якому посилається на практику суду касаційної інстанції, викладену у постановах від 30 листопада 2016 року по справі №6-2069цс16 та від 12 грудня 2012 року по справі №809/821/17. Зокрема зазначає, що з моменту видання наказу Державною службою статистики України «Про визнання таким, що втратив чинність, наказу Державного комітету статистики України від 05 листопада 1998 року №377 «Про затвердження форм державної статистичної звітності з земельних ресурсів та Інструкції з заповнення державної статистичної звітності з кількісного обліку земель (форми №6-зем, 6а-зем, 6б-зем, 2-зем)» від 19 серпня 2015 року №190, відповідні зміни в інші нормативно-правові акти внесені не були. Так, вказана звітність здійснювалась в електронному вигляді і з моменту її відміни не несе об`єктивної інформації, а форма 6-зем не є доказом, який підтверджує цільове призначення земельної ділянки. Що стосується визначення цільового призначення земельної ділянки представник позивача зазначає, за інформацією Головного управління Держгеокадастру, відомості про земельну ділянку, які зареєстровані в Державному реєстрі земель, в автоматичному порядку були перенесені до Державного земельного кадастру. При цьому, стосовно земельної ділянки по АДРЕСА_1 була допущена помилка у визначенні коду цільового призначення земельної ділянки: така процедура проводилась в автоматичному режимі, а ось в подальшому зміна коду проводилась в ручному режимі. Код 03.15 був замінений на код 3.10, що викликає сумніви в законності такої операції, та без участі землекористувача (позивача), що є порушенням законодавства. Такі дії відповідача призвели до того, що вартість земельної ділянки відразу збільшилась у 3,5 рази. Будь-яких роз`яснень, які земельні ділянки належать до коду 3.10 та 3.15 відповідач в своєму відзиві не надав. Крім того, зміна цільового призначення земельної ділянки не тягне за собою зміну її власника чи користувача, земельна ділянка й надалі залишається у власності держави та на праві постійного користування Національної академії внутрішніх справ. Зміна цільового призначення земельної ділянки відбудеться не при наданні дозволу, а при затвердженні проекту землеустрою, який повинен пройти погодження у відповідних органах у встановленому законодавством порядку. Звертає увагу на те, що сукупний локальний коефіцієнт Км3 при підготовці витягу із технічної документації від 25 березня 2020 року вих.№1459/207-20 в рази відрізняється від сукупного локального коефіцієнту Км3, застосованого при підготовці витягу №3209/1/86-16 з технічної документації щодо нормативної грошової оцінки земельної ділянки. Визначення розміру цього коефіцієнту проводиться за допомогою відповідної програми, розробленої на основі ГІС технології. Враховуючи такі розбіжності, у позивача є всі підстави вважати, що розрахунок здійснювався з порушенням порядку: розмір коефіцієнту у 2016 році складав 0,56, а у 2020 році - вже 1,12, що призвело до необґрунтованого та незаконного подорожчання ділянки, що містить в себе елементи корупції.

Розглянувши матеріали та з`ясувавши всі обставини адміністративної справи, які мають юридичне значення для розгляду та вирішення спору по суті, заслухавши пояснення представників сторін та дослідивши наявні у справі докази у їх сукупності, судом встановлено наступне.

Між Запорізькою міською радою та Закритим акціонерним товариством «СП «КОНТИНЕНТ» (на теперішній час - Товариство з обмеженою відповідальністю «СП «КОНТИНЕНТ») укладено договір оренди землі, який зареєстровано у Запорізькій регіональній філії Державного підприємства «Центр державного земельного кадастру при Державному комітеті України по земельних ресурсах», про що у Державному реєстрі земель вчинено запис від 18 грудня 2009 року за №01.

За умовами Договору оренди землі, орендодавець відповідно до рішення Запорізької міської ради від 29 серпня 2007 року №77/112 надає, а орендар приймає в оренду земельну ділянку, площею 1,1510 га, кадастровий номер :01:009:0030, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 .

Згідно з пунктом 5 Договору, нормативна грошова оцінка земельної ділянки становить: 9861307 грн. 60 коп. в цінах 2009 року.

Відповідно до пункту 8 Договору оренди землі, договір укладено строком на дев`ятнадцять років.

Пунктом 9 Договору сторони визначили, що орендна плата вноситься орендарем у грошовій формі та в розмірі 68160 грн. 57 коп. протягом строку будівництва об`єкту, у розмірі 340806 грн. 78 коп. з дня введення об`єкту до експлуатації, що складає 3% від нормативної грошової оцінки за календарний рік в цінах 2009 року.

В пункті 12 Договору оренди землі сторони дійшли згоди, що розмір орендної плати переглядається один раз на рік, зокрема у разі зміни розмірів земельного податку, підвищення цін, тарифів, зміни коефіцієнтів індексації, визначених законодавством; прийняття орендодавцем рішення про збільшення або зменшення орендної плати; в інших випадках, передбачених законом.

Додатковою угодою, зареєстрованою у Запорізькій регіональній філії Державного підприємства «Центр державного земельного кадастру при Державному комітеті України по земельних ресурсах», про що у Державному реєстрі земель вчинено запис від 29 грудня 2009 року за №38, внесені зміни до пункту 9 Договору оренди землі. Сторони визначили, що орендна плата вноситься орендарем у грошовій формі в розмірі 23856 грн. 20 коп. протягом строку будівництва об`єкту, у розмірі 119282 грн. 37 коп. з дня введення об`єкту до експлуатації, що складає 3 % від нормативної грошової оцінки за календарний рік в цінах 2009 року із врахуванням часткового звільнення орендаря від сплати орендної плати на 2009 рік, згідно з рішенням Запорізької міської ради від 19 листопада 2008 року №6 та Запорізької обласної ради від 27 листопада 2008 року №7.

Додатковою угодою, зареєстрованою у Запорізькій регіональній філії Державного підприємства «Центр державного земельного кадастру при Державному комітеті України по земельних ресурсах», про що у Державному реєстрі земель вчинено запис від 03 лютого 2010 року за №94, внесені зміни до пункту 9 Договору оренди землі. Сторони визначили, що орендна плата вноситься орендарем у грошовій формі в розмірі 32481 грн. 92 коп. протягом строку будівництва об`єкту, у розмірі 162411 грн. 48 коп. з дня введення об`єкту до експлуатації, що складає 3% від нормативної грошової оцінки за календарний рік в цінах 2010 року із врахуванням часткового звільнення орендаря від сплати орендної плати на 2010 рік, згідно з рішенням Запорізької міської ради від 19 листопада 2008 року №6 та Запорізької обласної ради від 27 листопада 2008 року №7.

30 червня 2015 року Запорізькою міською радою прийнято рішення №6 «Про встановлення податку на майно (в частині плати за землю)», яким затверджено розміри орендної плати за використання земельними ділянками, які перебувають у комунальній власності в межах міста Запоріжжя. Зазначене рішення оприлюднене 14 липня 2015 року в газеті «Запорозька Січ» і набрало чинності з дня його офіційного оприлюднення, а введено в дію з 01 січня 2016 року.

30 червня 2015 року Запорізькою міською радою прийнято рішення №7 «Про затвердження нормативної грошової оцінки земель міста Запоріжжя», згідно якого вирішено, зокрема, впровадити оподаткування земель міста на підставі нової нормативної грошової оцінки з 01 січня 2016 року. Рішення №7 оприлюднене 14 липня 2015 року в газеті «Запорозька Січ» та набрало чинності з 01 січня 2016 року.

28 листопада 2018 року Запорізькою міською радою прийнято рішення №26 «Про встановлення розміру орендної плати за землю». Рішенням №26 внесені зміни до рішення міської ради від 30 червня 2015 року №6 «Про встановлення податку на майно (в частині плати за землю)» та установлено на території м. Запоріжжя розміри орендної плати згідно з додатком. Відповідно до додатку до рішення №26 при розрахунку розміру орендної плати за всі земельні ділянки м. Запоріжжя, визначені пунктом 15, розмір орендної плати складає 3 відсотки від нормативної грошової оцінки землі. Рішення №26 набрало чинності з дня його офіційного оприлюднення та введено в дію з 01 січня 2019 року. Зазначене рішення оприлюднене 05.12.2018.

Рішення Запорізької міської ради від 30 травня 2015 року №6, від 30 червня 2015 року №7 та від 28 листопада 2018 року №26 не скасовувалися та є чинними.

Нормативна грошова оцінка земельних ділянок і, як наслідок, зміна розміру земельного податку та ставок орендної плати за землю не залежить від волевиявлення сторін договору оренди землі, а є способом регулювання уповноваженими органами місцевого самоврядування плати за користування землею в межах та на виконання норм Податкового кодексу України.

В свою чергу, орендна плата за земельні ділянки комунальної власності є регульованою ціною. Тому, зміна нормативної грошової оцінки земельної ділянки (бази оподаткування) тягне за собою зміну розміру земельного податку та орендної плати, а отже є підставою для перегляду розміру орендної плати, встановленої умовами договору.

Запорізькою міською радою з метою визначення бази розрахунку орендної плати за земельну ділянку, надану в користування відповідачу, отримано від Міськрайонного управління у Запорізькому районі та м. Запоріжжі Головного управління Держгеокадастру у Запорізькій області витяг із технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки в цінах 2020 року.

За даними витягу з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки від 25 березня 2020 року №1459/207-20 нормативна грошова оцінка земельної ділянки з кадастровим номером :01:009:0030, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , складає 40323903 грн. 80 коп. в цінах 2020 року.

Розмір орендної плати за користування земельною ділянкою по Договору оренди землі в цінах 2020 року складає 1 209 717 грн. 11 коп.:

40323 903 грн. 80 коп. х 3% = 1 209 717 грн. 11 коп., де:

1209717 грн. 11 коп. - річний розмір орендної плати;

3% - розмір орендної плати у відсотках від нормативної грошової оцінки землі, визначений рішенням Запорізької міської ради від 30 червня 2015 року №6 (зі змінами внесеними рішенням Запорізької міської ради від 28 листопада 2018 року №26).

Позивач, вважаючи неправомірними дії Головного управління Держгеокадастру у Запорізькій області щодо встановлення розміру нормативної грошової оцінки земельної ділянки, розташованої за адресою: АДРЕСА_1 , згідно з витягом із технічної документації від 25 березня 2020 року вих.№1459/207-20, звернувся до суду із цим позовом.

Вирішуючи спір по суті, суд виходить з наступного.

Правові засади проведення оцінки земель, професійної оціночної діяльності у сфері оцінки земель в Україні та спрямований на регулювання відносин, пов`язаних з процесом оцінки земель, забезпечення проведення оцінки земель, з метою захисту законних інтересів держави та інших суб`єктів правовідносин у питаннях оцінки земель, інформаційного забезпечення оподаткування та ринку земель визначені Закон України «Про оцінку земель» (далі Закон №1378).

Статтею 5 Закону №1378 передбачено, що залежно від мети та методів проведення оцінка земель поділяється на такі види: бонітування ґрунтів; економічна оцінка земель; грошова оцінка земельних ділянок.

Грошова оцінка земельних ділянок залежно від призначення та порядку проведення може бути нормативною і експертною.

Нормативна грошова оцінка земельних ділянок використовується для визначення розміру земельного податку, державного мита при міні, спадкуванні (крім випадків спадкування спадкоємцями першої та другої черги за законом (як випадків спадкування ними за законом, так і випадків спадкування ними за заповітом) і за правом представлення, а також випадків спадкування власності, вартість якої оподатковується за нульовою ставкою) та даруванні земельних ділянок згідно із законом, орендної плати за земельні ділянки державної та комунальної власності, втрат сільськогосподарського і лісогосподарського виробництва, вартості земельних ділянок площею понад 50 гектарів для розміщення відкритих спортивних і фізкультурно-оздоровчих споруд, а також при розробці показників та механізмів економічного стимулювання раціонального використання та охорони земель.

Відповідно до частин 1-2 статті 20 Закону №1378, за результатами бонітування ґрунтів, економічної оцінки земель та нормативної грошової оцінки земельних ділянок складається технічна документація, а за результатами проведення експертної грошової оцінки земельних ділянок складається звіт. Дані про нормативну грошову оцінку окремої земельної ділянки оформляються як витяг з технічної документації з нормативної грошової оцінки земель.

Процедура проведення нормативної грошової оцінки земель населених пунктів визначається Порядком нормативної грошової оцінки земель населених пунктів, затвердженого наказом Міністерства аграрної політики та продовольства України №489 від 25 листопада 2016 року (далі Порядок №489), зареєстрованого в Міністерстві юстиції України від 19 грудня 2016 року за №1647/29777.

Згідно з пунктом 5 Розділу ІІ Порядку №489 коефіцієнт, який характеризує функціональне використання земельної ділянки (Кф), встановлюється на підставі Класифікації видів цільового призначення земель, затвердженої наказом Державного комітету України із земельних ресурсів від 23 липня 2010 року № 548, зареєстрованої в Міністерстві юстиції України 01 листопада 2010 року за № 1011/18306 (додаток 1).

У відповідності до статті 1 Закону України «Про Державний земельний кадастр» (далі - Закон №3613-VI) Державний земельний кадастр - єдина державна геоінформаційна система відомостей про землі, розташовані в межах державного кордону України, їх цільове призначення, обмеження у їх використанні, а також дані про кількісну і якісну характеристику земель, їх оцінку, про розподіл земель між власниками і користувачами;

Відповідно до частини 3 статті 5 Закону №3613-VI, порядок ведення Державного земельного кадастру визначається Кабінетом Міністрів України відповідно до вимог цього Закону.

Згідно з частиною 1 статті 6 Закону №3613-VI, ведення та адміністрування Державного земельного кадастру забезпечуються центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері земельних відносин.

Статтею 15 Земельного кодексу України передбачено, що до повноважень центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері земельних відносин, належить, серед іншого, ведення та адміністрування Державного земельного кадастру.

Згідно з частинами 1, 4 статті 9 Закону №3613-VI, внесення відомостей до Державного земельного кадастру і надання таких відомостей здійснюються державними кадастровими реєстраторами центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері земельних відносин.

Державний кадастровий реєстратор: здійснює реєстрацію заяв про внесення відомостей до Державного земельного кадастру, надання таких відомостей; перевіряє відповідність поданих документів вимогам законодавства; формує поземельні книги на земельні ділянки, вносить записи до них, забезпечує зберігання таких книг; здійснює внесення відомостей до Державного земельного кадастру або надає відмову у їх внесенні; присвоює кадастрові номери земельним ділянкам; надає відомості з Державного земельного кадастру та відмову у їх наданні; здійснює виправлення помилок у Державному земельному кадастрі; передає органам державної реєстрації речових прав на нерухоме майно відомості про земельні ділянки.

За приписами частини 1 статті 15 Закону №3613-VI, до Державного земельного кадастру включаються такі відомості про земельні ділянки: кадастровий номер; місце розташування; опис меж; площа; міри ліній по периметру; координати поворотних точок меж; дані про прив`язку поворотних точок меж до пунктів державної геодезичної мережі; дані про якісний стан земель та про бонітування ґрунтів; відомості про інші об`єкти Державного земельного кадастру, до яких територіально (повністю або частково) входить земельна ділянка; цільове призначення (категорія земель, вид використання земельної ділянки в межах певної категорії земель); склад угідь із зазначенням контурів будівель і споруд, їх назв; відомості про обмеження у використанні земельних ділянок; відомості про частину земельної ділянки, на яку поширюється дія сервітуту, договору суборенди земельної ділянки; нормативна грошова оцінка; інформація про документацію із землеустрою та оцінки земель щодо земельної ділянки та інші документи, на підставі яких встановлено відомості про земельну ділянку.

Відповідно до пункту б частини 2 статті 21 Закону №3613-VI, відомості про цільове призначення земельних ділянок вносяться до Державного земельного кадастру щодо виду використання земельної ділянки в межах певної категорії земель:

-на підставі відповідної документації із землеустрою, яка розробляється при формуванні земельних ділянок, - щодо земельних ділянок, які формуються;

-на підставі письмової заяви власника (користувача) земельної ділянки державної чи комунальної власності, - у разі зміни виду використання земельної ділянки (крім земель сільськогосподарського призначення та земель оборони).

Отже, з огляду на положення вищезазначених норм слідує, що Державний земельний кадастр містить відомості про цільове призначення земельних ділянок, які використовуються для визначення коефіцієнту, який характеризує функціональне використання земельної ділянки (Кф), який застосовується для визначення нормативної грошової оцінки земельної ділянки. При цьому, відомості вносяться на підставі відповідної документації із землеустрою або на підставі письмової заяви власника (користувача) земельної ділянки державної чи комунальної власності.

Так, згідно відомостей з електронного ресурсу «Публічна кадастрова карта України» (https://map.land.gov.ua/?cc=3914207.,6076044.861345739&z=16&l=kadastr&bl=ortho10k_all&marker=3913747.47349491,6076089.603029661) цільовим призначенням земельної ділянки кадастровий номер :01:009:0030 зазначено 03.10. Для будівництва та обслуговування будівель ринкової інфраструктури (адміністративних будинків, офісних приміщень, та інших будівель громадської забудови, які використовуються для здійснення підприємницької та іншої діяльності, пов`язаної з отриманням прибутку).

Досліджуючи матеріали справи судом встановлено, що у витягах з технічної документації щодо нормативної грошової оцінки № 3209/1/86-16 (а.с. 9), №1554/2-16 від 13 травня 2016 року (а.с. 84) у графі «Категорія земель за функцією використання» визначено: «землі, зайняті поточним та відведені під майбутнє будівництво», Кф -0,5.

Статтею 19 Конституції України встановлено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Оцінюючи правомірність дій та рішень органу владних повноважень, суд керується критеріями, закріпленими у статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України, які певною мірою відображають принципи адміністративної процедури, які повинні дотримуватися при реалізації дискреційних повноважень владного суб`єкта, встановлюючи чи прийняті (вчинені) ним рішення (дії): 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Так зокрема, принцип прийняття рішення (вчинення дій) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України що є одночасно і орієнтиром при реалізації повноважень владного суб`єкта, який вимагає від останнього діяти на виконання закону, за умов та обставин, визначених ним, з дотриманням встановленої законом процедури.

Пунктом 4 розділу VII «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України «Про Державний земельний кадастр» (далі - Закон) передбачено, що у разі якщо земельні ділянки, обмеження (обтяження) у їх використанні зареєстровані до набрання чинності цим Законом у Державному реєстрі земель, відомості про такі земельні ділянки, обмеження (обтяження) підлягають перенесенню до Державного земельного кадастру в автоматизованому порядку, без подання заяв про це їх власниками, користувачами та без стягнення плати за таке перенесення.

Як зазначив представник відповідача, то внаслідок перенесення з Державного реєстру земель до Державного земельного кадастру відомостей про земельну ділянку з кадастровим номером :01:009:0030 була допущена технічна помилка, а саме зазначений код цільового призначення земельної ділянки 03.15 (для будівництва та обслуговування інших будівель громадської забудови).

Міжрайонним управлінням у Запорізькому районі та м. Запоріжжі внесено до Державного земельного кадастру виправлені відомості, що передбачено пунктом 151 Порядку ведення Державного земельного кадастру, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 17 жовтня 2012 року.

Суд вважає безпідставним посилання відповідача на правомірність вчинення дій щодо виправлення допущеної помилки при перенесенні відомостей з Державного реєстру земель до Державного кадастру та її усунення шляхом застосування Кф із значенням 2,50 при формуванні витягу, з огляду на наступне.

Відповідно до пункту 138 Порядку ведення Державного земельного кадастру, затвердженого постановою КМ України №1051 від 17 жовтня 2012 року (далі Порядок №1051) помилками у Державному земельному кадастрі є:

1) технічна помилка (описка, друкарська, граматична, арифметична чи інша помилка), допущена органом, що здійснює ведення Державного земельного кадастру;

2) технічна помилка (описка, друкарська, граматична, арифметична чи інша помилка), допущена не з вини органу, що здійснює ведення Державного земельного кадастру (в тому числі технічна помилка у документах, на підставі яких внесені відомості до Державного земельного кадастру);

3) помилка, допущена у відомостях Державного земельного кадастру внаслідок помилки у документації із землеустрою та оцінки земель (в тому числі виявлена після перенесення інформації про земельні ділянки з державного реєстру земель та відомостей про інші об`єкти Державного земельного кадастру, що містяться в документації із землеустрою та оцінки земель, затвердженій та переданій до 1 січня 2013 р. до Державного фонду документації із землеустрою);

4) помилка, допущена у відомостях Державного земельного кадастру, внесених до нього з інших кадастрів та інформаційних систем у порядку інформаційної взаємодії;

5) технічна помилка, допущена у відомостях Державного земельного кадастру внаслідок перенесення до Державного земельного кадастру відомостей про земельну ділянку, яка не була зареєстрована в державному реєстрі земель;

6) помилка, допущена у відомостях Державного земельного кадастру під час державної реєстрації земельної ділянки;

7) помилка у застосуванні систем координат для земельних ділянок, які були зареєстровані до 1 січня 2013 року та перенесені до Державного земельного кадастру.

Пунктами 140 - 148 Порядку №1051 визначено порядок виявлення, виправлення технічних помилок.

Відповідно до пункту 151 Порядку № 1051, у разі виявлення технічної помилки, допущеної у відомостях Державного земельного кадастру, органом, що здійснює його ведення (в тому числі після перенесення інформації про земельні ділянки з державного реєстру земель та відомостей про інші об`єкти Державного земельного кадастру, що містяться в документації із землеустрою та оцінки земель, затвердженої та переданої до 1 січня 2013 р. до Державного фонду документації із землеустрою), зазначений орган у п`ятиденний строк письмово повідомляє про це заінтересованій особі згідно з додатком 36 та виправляє зазначену помилку відповідно до пунктів 140-148 цього Порядку.

У повідомленні про виявлення технічної помилки, допущеної у відомостях Державного земельного кадастру, органом, що здійснює його ведення, зазначаються суть виявлених помилок та можливі шляхи їх виправлення.

Аналіз наведених норм свідчить про урегульованість питання внесення виправлення помилок, допущених під час ведення Державного земельного кадастру та встановлення чіткого алгоритм дій спрямованих на усунення таких помилок. Проте, відповідачем не надано жодних належних та допустимих доказів застосування вказаного механізму усунення помилок в Державному земельному кадастрі.

Суд виходить з того, що зміна коду цільового призначення земельної ділянки не у спосіб передбачений законодавством призвело до зміни коефіцієнту, який характеризує функціональне використання земельної ділянки (Кф), і як наслідок встановлення розміру нормативної грошової оцінки земельної ділянки.

Згідно з додатком 1 Порядку №489 визначено код 3.10 - для будівництва та обслуговування будівель ринкової інфраструктури (адміністративних будинків, офісних приміщень та інших будівель громадської забудови, які використовуються для здійснення підприємницької та іншої діяльності, пов`язаної з отриманням прибутку), Кф - 2,5; код 3.15 - для будівництва та обслуговування інших будівель громадської забудови, Кф - 0,7.

Таким чином, поки не встановлено наявність помилки та не виправлено її у належний спосіб визначений законом, цільове призначення земельної ділянки не може бути змінено одноособово посадовою особою відповідача.

Згідно частини 1 статті 9 Кодексу адміністративного судочинства України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

За приписами статті 73 Кодексу адміністративного судочинства України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування.

Відповідно до частини 1 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Частиною 2 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Суд, відповідно до статті 90 КАС України, оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності

Таким чином, суд приходить до висновку про протиправність встановлення розміру нормативної грошової оцінки земельної ділянки, розташованої за адресою: АДРЕСА_1 , згідно з витягом із технічної документації від 25 березня 2020 року вих.№1459/207-20.

Керуючись статтями 2, 5, 9, 72, 77, 139, 241, 243-246, 250, 255 Кодексу адміністративного судочинства України, суд -

ВИРІШИВ:

Позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «СП «КОНТИНЕНТ» (70422, Запорізька область, Запорізький р-н, с. Нове Запоріжжя, вул. Першотравнева, 1-Г, ) до Головного управління Держгеокадастру у Запорізькій області (69095, м.Запоріжжя, вул. Українська, 50, ) про визнання дій неправомірними - задовольнити.

Визнати протиправними дії Головного управління Держгеокадастру у Запорізькій області щодо встановлення розміру нормативної грошової оцінки земельної ділянки, розташованої за адресою: АДРЕСА_1 , згідно з витягом із технічної документації від 25 березня 2020 року вих. 1459/207-20.

Стягнути на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «СП «КОНТИНЕНТ» за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління Держгеокадастру у Запорізькій області судові витрати, у вигляді судового збору у сумі 2270,00 грн.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення з урахуваннями доповнень пункту 3 розділу VІ «Прикінцевих положень» Кодексу адміністративного судочинства України.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційна скарга може бути подана до Третього апеляційного адміністративного суду через Запорізький окружний адміністративний суд.

Рішення виготовлено та підписано 07 липня 2021 року.

Суддя Д.В. Татаринов