Справа № 340/3534/21
Суддя: Л.І. Хилько
Дата ухвалення: 2021-07-06 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КІРОВОГРАДСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення заяви без руху

06 липня 2021 року Справа № 340/3534/21

Суддя Кіровоградського окружного адміністративного суду Хилько Л.І., розглянув матеріали позовної заяви ОСОБА_1 (надалі - позивач) до Управління Державної служби спеціального зв`язку та захисту інформації України в Кіровоградській області (також - відповідач) про зобов`язання вчинити певні дії, -

В С Т А Н О В И В:

Позивач вернулася до Кіровоградського окружного адміністративного суду з позовом і просить:

1) зобов`язати відповідача перерахувати розмір грошової компенсації речового забезпечення та виплатити недоплачені кошти;

2) зобов`язати відповідача визнати за позивачем її право на отримання грошової компенсації за невикористану додаткову відпустку за 2012-2020 роки та зобов`язати виплатити грошову компенсацію в повному обсязі.

Відповідно до ч. 1 ст. 171 КАС України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи: 1) подана позовна заява особою, яка має адміністративну процесуальну дієздатність; 2) має представник належні повноваження (якщо позовну заяву подано представником); 3) відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу; 4) належить позовну заяву розглядати за правилами адміністративного судочинства і чи подано позовну заяву з дотриманням правил підсудності; 5) позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними); 6) немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Перевіривши позовну заяву, згідно до вимог ч.1 ст.171 КАС України, суддя вважає за необхідне залишити її без руху, зважаючи на наступне.

Згідно з п.2 ч. 1 ст. 19 КАС України юрисдикція адміністративних судів поширюється на справи у публічно-правових спорах, зокрема, спорах з приводу прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби.

Відповідно до п.17 ч.1 ст. 4 КАС України публічна служба - діяльність на державних політичних посадах, у державних колегіальних органах, професійна діяльність суддів, прокурорів, військова служба, альтернативна (невійськова) служба, інша державна служба, патронатна служба в державних органах, служба в органах влади Автономної Республіки Крим, органах місцевого самоврядування.

За характером спірних правовідносин та їх суб`єктним складом даний спір є публічно-правовим спором з приводу проходження і звільнення позивача з публічної служби, та на який поширюється юрисдикція адміністративних судів.

Відповідно до ч. 1 ст. 122 КАС України адміністративний позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Частина 2 ст.122 КАС України вказує, що для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Згідно до ч.3 ст.122 КАС України для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Отже, КАС України передбачає можливість встановлення цим Кодексом та іншими законами спеціальних строків звернення до адміністративного суду,які мають перевагу в застосуванні порівняно із загальним шестимісячним строком, визначеним у ч.2 ст. 122 цього Кодексу.

Відповідно з ч.5 ст.122 КАС України для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.

У такій категорії справ законодавець визнав строк в один місяць достатнім для того, щоб особа, яка вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушено її права, свободи чи інтереси, визначилася, чи звертатиметься вона до суду з позовом за їх захистом.

Суд вважає необхідним анкетувати увагу на правовому висновку, якого дійшов Верховний Суд у постанові від 26.05.2021 року по справі № 380/5093/20, а саме з урахуванням висновку викладеному у постанові судової палати з розгляду справ щодо виборчого процесу та референдуму, а також захисту політичних прав громадян Касаційного адміністративного суду Верховного Суду від 30.11.2020 року у справі №480/3105/19,правову природу грошової компенсації за неотримане речове майно, спеціальним строком звернення до суду з цим позовом є місячний строк, установлений ч.5 ст.122 КАС України.

Відтак, з урахуванням вищевикладених правових позицій Верховного Суду, суддя констатує, що для правильного визначення строку звернення позивача до суду належить застосовувати правила саме ч.5 ст.122 КАС України (місячний строк).

Позивач не погоджується з сумою грошової компенсації за неотримане речове майно, яку було їй виплачено при звільненні зі служби.

Разом із тим, з матеріалів позовної заяви вбачається, що на підставі наказу від 24.07.2020 № 35-ос "Про особовий склад" позивача звільнено із служби за пп. "б" п. 2 ч. 5 ст. 26 Закону України "Про військовий обов`язок і військову службу" у запас Збройних Сил України.

Крім того, вказаним наказом позивачу було виплачено грошову компенсацію за неотримане нею речове майно у розмірі 55674,15 грн..

Як видно із листа відповідача від 23.04.2021 № 36/06-838, виплата такої грошової компенсації була здійснена 14.08.2020: нараховано (згідно довідки від 16.07.2020 №12) - 55674,15 грн., утриманий військовий збір - 835,11 грн., виплата на картковий рахунок - 54839,04 грн..

Вищевказані обставини позивачем не заперечуються, а тому про суму виплаченої їй компенсації позивачу було відомо станом на серпень 2020 після надходження відповідних коштів на її картковий рахунок.

Також, позивач просить зобов`язати відповідача визнати за нею право на отримання грошової компенсації за невикористану додаткову відпустку за 2012-2020 роки. Однак, як вбачається із поданих позивачем документів, відповідачем заперечувалось право позивача на додаткову відпустку протягом попередніх років служби, що також підтверджується доповідною запискою від 04.08.2020, листом від 05.11.2020 №36/10-1809 (за результатами розгляду відповідного звернення від 26.10.2020), листом від 19.04.2021 №14/01-03-1185 (за результатами розгляду відповідного звернення від 19.03.2021).

Дане питання відповідачем також не вирішувались на день звільнення позивача зі служби.

Разом із тим, не погоджуючись з такою бездіяльністю, позивачка з позовом звернулася до суду лише 02.07.2021, подавши його безпосередньо до канцелярії суду, тобто через більш як один місяць після свого звільнення з військової служби.

Згідно до частини 6 ст. 161 КАС України у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Однак, заяву про поновлення пропущеного строку звернення до суду та докази на підтвердження поважності причин його пропуску, позивач до суду не подала.

Відповідно до частин 1. 2 ст.169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити) (ч.2 ст.169 КАС України).

Відтак, позовну заяву слід залишити без руху зі встановленням терміну для усунення недоліків, які можуть бути усунуті шляхом надання до суду:

- заяви про поновлення строку звернення до адміністративного суду, із зазначенням підстав для поновлення цього строку та надання належних, допустимих та достатніх доказів на їх підтвердження.

Керуючись статтями 160, 161, 169 КАС України, суддя, -

У Х В А Л И В:

Позовну заяву залишити без руху та повідомити позивача про необхідність виправити вказані в описовій частині ухвали недоліки позовної заяви протягом десяти днів з дня отримання ухвали.

Роз`яснити позивачу, що у разі не усунення вказаних недоліків позовної заяви у встановлений строк, остання буде вважатися неподаною та повернута позивачу.

Ухвала набирає законної сили в порядку та строки, передбачені ст.256 КАС України.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Кіровоградського

окружного адміністративного суду Л.І. Хилько