Справа № 540/1974/21
Суддя: Бездрабко О.І.
Дата ухвалення: 2021-07-08 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ХЕРСОНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
___________________________________________________________________
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08 липня 2021 р.м. ХерсонСправа № 540/1974/21
Херсонський окружний адміністративний суд у складі: головуючого судді Бездрабка О.І., розглянувши в порядку письмового провадження адміністративну справу за позовом Керівника Олешківської окружної прокуратури Херсонської області до Відділу освіти, культури та спорту виконавчого комітету Ювілейної сільської ради Херсонського району Херсонської області, Ювілейної сільської ради, третя особа: заклад дошкільної освіти ясла-садок "Веселка" с.Ювілейне Ювілейної сільської ради Олешківського району Херсонської області про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії,

встановив:

Керівник Олешківської окружної прокуратури Херсонської області (далі - позивач) звернувся з позовною заявою до Відділу освіти, культури та спорту виконавчого комітету Ювілейної сільської ради Херсонського району Херсонської області (далі - відповідач-1), Ювілейної сільської ради (далі - відповідач-2), третя особа: заклад дошкільної освіти ясла-садок "Веселка" с.Ювілейне Ювілейної сільської ради Олешківського району Херсонської області, в якій просить:

- визнати протиправною бездіяльність Ювілейної сільської ради у невжитті заходів щодо розроблення проекту із землеустрою на земельну ділянку, оформлення правовстановлюючих документів та державної реєстрації права постійного користування земельною ділянкою під будівлями закладу дошкільної освіти ясла-садок "Веселка" с.Ювілейне Ювілейної сільської ради Олешківського району Херсонської області, розташованими за адресою: вул.Миру, буд.27, с.Ювілейне, Херсонський (колишній Олешківський) район, Херсонська область, загальною площею 0,7 га та зобов`язати Ювілейну сільську раду вжити заходів щодо оформлення правовстановлюючих документів на вищевказану земельну ділянку;

- визнати протиправною бездіяльність Відділу освіти, культури та спорту виконавчого комітету Ювілейної сільської ради Херсонського району Херсонської області, що виразилася у невжитті заходів щодо передбачення бюджетних асигнувань та подальшого здійснення фінансування розроблення проекту із землеустрою на земельну ділянку, оформлення правовстановлюючих документів та державної реєстрації права постійного користування земельною ділянкою під будівлями закладу дошкільної освіти ясла-садок "Веселка" с.Ювілейне Ювілейної сільської ради Олешківського району Херсонської області, розташованими за адресою: вул.Миру, буд.27, с.Ювілейне, Херсонський (колишній Олешківський) район, Херсонська область, загальною площею 0,7 га та зобов`язати Відділ освіти, культури та спорту виконавчого комітету Ювілейної сільської ради Херсонського району Херсонської області вжити заходів щодо оформлення правовстановлюючих документів на вищевказану земельну ділянку.

В обґрунтування позовних вимог зазначає, що Олешківською окружною прокуратурою Херсонської області в ході вивчення стану додержання вимог земельного законодавства в діяльності Ювілейної сільської ради в частині оформлення права на земельну ділянку дошкільного навчального закладу, розташованого на території цього органу місцевого самоврядування, встановлено, що на земельну ділянку ЗДО ясла-садок "Веселка" відсутні правовстановлюючі документи. Згідно п.1.5 Статуту ЗДО ясла-садок "Веселка" засновником останнього є Ювілейна сільська рада. Засновник здійснює фінансування дошкільного навчального закладу, його матеріально-технічне забезпечення, надає необхідні будівлі з обладнанням і матеріали, організовує будівництво і ремонт приміщень, їх господарське обслуговування, харчування та медичне обслуговування дітей. Пунктом 10.3 Статуту визначено, що джерелами фінансування закладу дошкільної освіти є кошти: засновника; відповідних бюджетів у розмірі, передбаченому нормативами фінансування; батьків або осіб, які їх замінюють; добровільні пожертвування і цільові внески фізичних і юридичних осіб. Рішенням VI позачергової сесії сьомого скликання Ювілейної сільської ради Олешківського району від 10.07.2018 р. № 116 будівлі, споруди та майно ЗДО ясла-садок "Веселка" Ювілейної сільської ради передано в повне господарське відання Відділу освіти, культури та спорту виконавчого комітету Ювілейної сільської ради. Відповідно до п.3.1.5 Положення про відділ освіти, культури, та спорту виконавчого комітету Ювілейної сільської ради Відділ здійснює контроль за організацією матеріально-технічного та фінансового забезпечення дошкільних, загальноосвітніх навчальних закладів та установ освіти та закладів фізкультурно-спортивної спрямованості. Частинами 2, 6 статті 25 Закону України "Про освіту" передбачено, що засновник закладу освіти або уповноважена ним особа, зокрема: затверджує кошторис та приймає фінансовий звіт закладу освіти у випадках та порядку, визначених законодавством; здійснює контроль за фінансово-господарською діяльністю закладу освіти. Засновник закладу освіти зобов`язаний забезпечити утримання та розвиток матеріально-технічної бази заснованого ним закладу освіти на рівні, достатньому для виконання вимог стандартів освіти та ліцензійних умов. Матеріально-технічна база згідно ст.38 Закону України "Про дошкільну освіту" включає і земельні ділянки. В той же час, правовстановлюючі документи на земельну ділянку площею 0,7 га, на якій розташований ЗДО ясла-садок "Веселка", не оформлялися. Відсутність правовстановлюючих документів на земельну ділянку, на якій знаходиться дитячий садок через бездіяльність Ювілейної сільської ради та Відділу освіти, культури та спорту виконавчого комітету Ювілейної сільської ради, яка виразилася у невжитті заходів до виконання вимог Земельного кодексу України упродовж майже 3 років, створює передумови до зловживань щодо розпорядження цією земельною ділянкою, ризики для нормального функціонування закладу дошкільної освіти, що може призвести до негативних наслідків та порушення прав дітей. Прокурор звертається з цим позовом у зв`язку з тим, що у даному випадку відсутній державний орган, який уповноважений здійснювати представництво інтересів держави у спірних правовідносинах, а необхідність захисту інтересів держави у сфері охорони дитинства зумовлена тим, що внаслідок допущеної відповідачами бездіяльності не оформлено правовстановлюючі документи та не проведено державну реєстрацію права користування земельної ділянкою.

Ухвалою від 11.05.2021 р. відкрито спрощене провадження у страві та надано відповідачам п`ятнадцятиденний строк для подачі відзиву на позовну заяву.

Вказану ухвалу направлено відповідачам 13.05.2021 р., однак у встановлений суддею строк відповідачі відзиви на позовну заяву не надали.

Частиною 5 статті 162 КАС України визначено, що відзив подається в строк, встановлений судом, який не може бути меншим п`ятнадцяти днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі.

У разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами (ч.6 ст.162 КАС України).

07.07.2021 р. від відповідача-1 надійшла заява, в якій вказує на те, що погоджується з вимогами керівника Олешківської окружної прокуратури Херсонської області. Не оформлення земельної документації до цього часу є наслідком відсутності коштів у сільському бюджеті на вирішення даних питань. В майбутньому зобов`язується виконати дані вимоги та оформити правовстановлюючі документи на вищевказану земельну ділянку.

Згідно ст.258 КАС України суд розглядає справи за правилами спрощеного позовного провадження протягом розумного строку, але не більше шістдесяти днів із дня відкриття провадження у справі.

Розгляд справи по суті за правилами спрощеного позовного провадження починається з відкриття першого судового засідання. Якщо судове засідання не проводиться, розгляд справи по суті розпочинається через тридцять днів, а у випадках, визначених статтею 263 цього Кодексу - через п`ятнадцять днів з дня відкриття провадження у справі (ч.2 ст.262 КАС України).

Частиною 5 статті 262 КАС України визначено, що суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Оскільки від сторін не надходило клопотань про розгляд справи в судовому засіданні, суд розглядає справу в письмовому провадженні в межах строків, визначених КАС України.

Дослідивши наявні у справі докази, суд приходить до висновку про обґрунтованість позовних вимог виходячи з наступного.

Судом встановлено, що відповідно до рішенням виконавчого комітету Ювілейної сільської ради від 25.01.2018 р. № 06 затверджено Статут закладу дошкільної освіти ясла-садок "Веселка" с.Ювілейне Ювілейної сільської ради Олешківського району Херсонської області, згідно р.1.5 якого засновником закладу дошкільної освіти є Ювілейна сільська рада Олешківського району Херсонської області.

Згідно витягу з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань від 15.04.2021 р. № 61 ЗДО ясла-садок "Веселка" є комунальним закладом, вид діяльності - дошкільна освіта.

Рішенням VI позачергової сесії сьомого скликання Ювілейної сільської ради Олешківського району Херсонської області від 10.07.2018 р. № 116 будівлю, споруди та майно ЗДО ясла-садок "Веселка" Ювілейної сільської ради передано в повне господарське відання Відділу освіти, культури та спорту виконавчого комітету Ювілейної сільської ради.

Згідно відповіді Відділу освіти, культури та спорту виконавчого комітету Ювілейної сільської ради, наданої на запит Олешківської окружної прокуратури від 02.02.2021 р. № 53/2-17вих-21, у користуванні ЗДО ясла-садок "Веселка" знаходиться земельна ділянка орієнтовною площею 0,7 га для будівництва та обслуговування будівель закладів освіти; правовстановлюючі документи на вказану земельну ділянку відсутні.

Відповідно до відповіді ЗДО ясла-садок "Веселка" від 28.04.2021 р., наданої на запит Олешківської окружної прокуратури від 08.04.2021 р. № 53-336вих-21, загальна площа земельної ділянки, яка використовується закладом, складає 0,7 га.; правовстановлюючі документи на вказану земельну ділянку відсутні; клопотання щодо оформлення земельної ділянки не порушувалося.

Зі змісту листа виконавчого комітету Ювілейної сільської ради від 14.04.2021 р. № 515/02-41.21 слідує, що правовстановлюючі документи на земельну ділянку, яка використовується ЗДО ясла-садок "Веселка", не оформлювалися.

За інформацією відділу у Олешківському районі Головного управління Держгеокадастру у Херсонській області від 16.04.2021 р. № 10-21-0.34-38/102-21 земельна ділянка, на якій розташований ЗДО ясла-садок "Веселка", відноситься до категорії земель для будівництва та обслуговування будівель закладів освіти; правовстановлюючі документи на право користування вищевказаною земельною ділянкою відсутні; відомості до Державного земельного кадастру не внесені, відповідно кадастровий номер земельної ділянки не визначено.

Враховуючи невжиття заходів щодо оформлення правовстановлюючих документів на земельну ділянку загальною площею 0,7 га, на якій розташований ЗДО ясла-садок "Веселка", керівник Олешківської окружної прокуратури Херсонської області звернувся з даним позовом до суду.

Надаючи оцінку спірним правовідносинам, суд виходить з наступних приписів законодавства.

Відповідно до ч.3 ст.53 КАС України у визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, вступає за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами.

Спеціальним законом, яким визначені виключні випадки та порядок представництва прокурором інтересів держави в суді є Закон України "Про прокуратуру" від 14.10.2014 р. № 1697-VII (далі - Закон № 1697-VII).

Частиною 3 статті 23 Закону № 1697-VII передбачено, що прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Наявність таких обставин обґрунтовується прокурором у порядку, передбаченому частиною четвертою цієї статті.

Отже, виключними випадками, за яких прокурор може здійснювати представництво інтересів держави в суді, є порушення або загроза порушення інтересів держави. Ключовим для застосування цієї конституційної норми є поняття "інтерес держави".

У Рішенні Конституційного Суду України від 08.04.1999 р. № 3-рп/99 Конституційний Суд України, з`ясовуючи поняття "інтереси держави", висловив міркування, що інтереси держави відрізняються від інтересів інших учасників суспільних відносин. В основі перших завжди є потреба у здійсненні загальнодержавних (політичних, економічних, соціальних та інших) дій, програм, спрямованих на захист суверенітету, територіальної цілісності, державного кордону України, гарантування її державної, економічної, інформаційної, екологічної безпеки, охорону землі як національного багатства, захист прав усіх суб`єктів права власності та господарювання тощо (пункт 3 мотивувальної частини).

Інтереси держави можуть збігатися повністю, частково або не збігатися зовсім з інтересами державних органів, державних підприємств та організацій.

Із врахуванням того, що "інтереси держави" є оціночним поняттям, прокурор чи його заступник у кожному конкретному випадку самостійно визначає з посиланням на законодавство, на підставі якого подається позов, в чому саме відбулося чи може відбутися порушення матеріальних або інших інтересів держави, обґрунтовує у позовній заяві необхідність їх захисту та зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних відносинах.

Ці міркування Конституційний Суд України зробив у контексті офіційного тлумачення Арбітражного процесуального кодексу України, який уже втратив чинність. Однак, висловлене Судом розуміння поняття "інтереси держави" має самостійне значення і може застосовуватися для тлумачення цього ж поняття, вжитого у ст.23 Закону № 1697-VII.

Відтак, суд вважає, що "інтереси держави" охоплюють широке і водночас чітко не визначене коло законних інтересів, які не піддаються точній класифікації, а тому їх наявність повинна бути предметом самостійної оцінки суду у кожному випадку звернення прокурора з позовом. Надмірна формалізація "інтересів держави", особливо у сфері публічних правовідносин, може призвести до необґрунтованого обмеження повноважень прокурора на захист суспільно значущих інтересів там, де це дійсно потрібно.

Аналогічна правова позиція викладена, зокрема, у постановах Верховного Суду від 25.04.2018 р. у справі № 806/1000/17, від 19.09.2019 р. у справі № 815/724/15, від 17.10.2019 р. у справі № 569/4123/16-а.

Європейський Суд з прав людини (далі - ЄСПЛ) неодноразово звертав увагу на участь прокурора в суді на боці однієї зі сторін як обставину, що може впливати на дотримання принципу рівності сторін. Оскільки прокурор або посадова особа з аналогічними функціями, пропонуючи задовольнити або відхилити … скаргу, стає противником або союзником сторін у справі, його участь може викликати в однієї зі сторін відчуття нерівності (рішення у справі "Ф.В. проти Франції" (F.W. v. France), заява № 61517/00, пункт 27).

Суд звертав також увагу на категорії справ, де підтримка прокурора не порушує справедливого балансу. Зокрема, у справі "Менчинська проти Російської Федерації" (заява № 42454/02, пункт 35) ЄСПЛ висловив таку думку: сторонами цивільного провадження виступають позивач і відповідач, яким надаються рівні права, в тому числі право на юридичну допомогу. Підтримка, що надається прокуратурою одній зі сторін, може бути виправдана за певних обставин, наприклад, при захисті інтересів незахищених категорій громадян (дітей, осіб з обмеженими можливостями та інших категорій), які, ймовірно, не в змозі самостійно захищати свої інтереси, або в тих випадках, коли відповідним правопорушенням зачіпаються інтереси великого числа громадян, або у випадках, коли потрібно захистити інтереси держави.

Водночас, ЄСПЛ уникає абстрактного підходу до розгляду питання про участь прокурора у цивільному провадженні. Розглядаючи кожен випадок окремо, Суд вирішує наскільки участь прокурора у розгляді справи відповідала принципу рівноправності сторін.

У Рекомендаціях Парламентської Асамблеї Ради Європи від 27.05.2003 р. № 1604 (2003) "Про роль прокуратури в демократичному суспільстві, заснованому на верховенстві закону" щодо функцій органів прокуратури, які не відносяться до сфери кримінального права, передбачено важливість забезпечити, щоб повноваження і функції прокурорів обмежувалися сферою переслідування осіб, винних у скоєнні кримінальних правопорушень, і вирішення загальних завдань щодо захисту інтересів держави через систему відправлення кримінального правосуддя, а для виконання будь-яких інших функцій були засновані окремі, належним чином розміщені і ефективні органи.

Відтак, прокурор може представляти інтереси держави в суді у виключних випадках, які прямо передбачені законом. Розширене тлумачення випадків (підстав) для представництва прокурором інтересів держави в суді не відповідає принципу змагальності, який є однією з засад правосуддя (п.4 ч.2 ст.129 Конституції України).

Так, згідно ч.3 ст.23 Закону № 1697-VII прокурор може представляти інтереси держави в суді лише у двох випадках: 1) якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження; 2) у разі відсутності такого органу.

Відповідно до ч.4 ст.53 КАС України прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. Невиконання цих вимог має наслідком застосування положень, визначених статтею 169 цього Кодексу.

Системне тлумачення вказаних приписів дозволяє дійти висновку, що ст.53 КАС України вимагає вказувати в адміністративному позові, скарзі чи іншому процесуальному документі докази на підтвердження підстав заявлених позовних вимог із зазначенням, у чому саме полягає порушення інтересів держави, та обставини, що зумовили необхідність їх захисту прокурором.

Разом з тим, незгода суду з наведеним в адміністративному позові на виконання ч.4 ст.53 КАС України обґрунтуванням прокурора щодо визначеної ним підстави представництва, як і неподання прокурором доказів відсутності органів влади, які мають повноваження здійснювати захист законних інтересів держави у спірних правовідносинах, не є підставою для залишення позову без розгляду.

Аналогічна правова позиція міститься, зокрема, у постанові Великої Палати Верховного Суду від 26.06.2019 р. у справі № 587/430/16-ц.

У справі, що розглядається, прокурор в адміністративному позові зазначив, що необхідність захисту інтересів держави у сфері охорони дитинства зумовлена тим, що внаслідок допущеної відповідачами бездіяльності не оформлено правовстановлюючі документи та не проведено державну реєстрацію права користування земельної ділянкою.

На думку суду, таке обґрунтування є сумісним з розумінням "інтересів держави" у зв`язку з наступним.

Так, у Преамбулі Конвенції про права дитини від 20.11.1989 р. (в редакції зі змінами, схваленими резолюцією 50/155 Генеральної Асамблеї ООН від 21.12.1995 р.), яку ратифіковано Постановою Верховної Ради України від 27.02.1991 р. № 789-XII, зазначено, що дитина, внаслідок її фізичної і розумової незрілості, потребує спеціальної охорони і піклування, включаючи належний правовий захист як до, так і після народження. Статтею 3 Конвенції визначено, що в усіх діях щодо дітей, незалежно від того, здійснюються вони державними чи приватними установами, що займаються питаннями соціального забезпечення, судами, адміністративними чи законодавчими органами, першочергова увага приділяється якнайкращому забезпеченню інтересів дитини.

Крім того, відповідно до статті 28 Конвенції про права дитини держави-учасниці визнають право дитини на освіту, і з метою поступового досягнення здійснення цього права на підставі рівних можливостей вони, зокрема: сприяють розвиткові різних форм середньої освіти, як загальної, так і професійної, забезпечують її доступність для всіх дітей.

Згідно ст.1 Закону України "Про охорону дитинства" від 26.04.2001 р. № 2402-III забезпечення найкращих інтересів дитини - дії та рішення, що спрямовані на задоволення індивідуальних потреб дитини відповідно до її віку, статі, стану здоров`я, особливостей розвитку, життєвого досвіду, родинної, культурної та етнічної належності та враховують думку дитини, якщо вона досягла такого віку і рівня розвитку, що може її висловити. Охорона дитинства - система державних та громадських заходів, спрямованих на забезпечення повноцінного життя, всебічного виховання і розвитку дитини та захисту її прав.

Приписами ч.2 ст.4 Закону України "Про освіту" від 05.09.2017 р. № 2145-VІІІ визначено, що право на безоплатну освіту забезпечується: для здобувачів дошкільної та повної загальної середньої освіти - за рахунок розвитку мережі закладів освіти всіх форм власності та їх фінансового забезпечення у порядку, встановленому законодавством, і в обсязі, достатньому для забезпечення права на освіту всіх громадян України, іноземних громадян та осіб без громадянства, які постійно або тимчасово проживають на території України.

Відтак, обов`язок органів державної влади та місцевого самоврядування полягає у створенні, у межах визначених законом повноважень, умов для отримання дитиною освіти, забезпечення її доступності шляхом, зокрема, належного функціонування розгалуженої мережі навчальних закладів.

Даний висновок узгоджується з правовою позицією, що міститься, зокрема, у постановах Верховного Суду від 14.08.2018 р. у справі № 359/6814/17, від 18.10.2018 р. у справі № 822/3692/17, від 26.02.2019 р. у справі № 442/8337/17.

З огляду на вищезазначене, суд вважає, що у даній справі подання керівником Олешківської окружної прокуратури Херсонської області позовної заяви мало на меті захист "інтересів держави".

Стосовно наявності підстав, визначених ч.3 ст.23 Закону № 1697-VII для представництва інтересів держави у суді, суд зазначає наступне.

Пунктом 34 частини 1 статті 26 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні" від 21.05.1997 р. № 280/97-ВР до виключної компетенції сільських, селищних, міських рад належить, зокрема, вирішення відповідно до закону питань регулювання земельних відносин.

До повноважень сільських, селищних, міських рад у галузі земельних відносин на території сіл, селищ, міст, відповідно до ч.1 ст.12 ЗК України належить, зокрема: організація землеустрою; передача земельних ділянок комунальної власності у власність громадян та юридичних осіб відповідно до цього Кодексу.

У позовній заяві прокурор стверджує, що Ювілейна сільська рада та Відділ освіти, культури та спорту виконавчого комітету Ювілейної сільської ради не виконали покладені на них повноваження з оформлення правовстановлюючих документів на земельну ділянку, на якій розташований ЗДО ясла-садок "Веселка", площею 0,7 га, що зумовлює передумови для зловживань щодо розпорядження майном, формує ризики для нормального функціонування цього закладу, що може призвести до негативних наслідків та порушення прав дітей та інтересів держави у сфері охорони дитинства. При цьому, як зазначив прокурор, орган, на який покладаються повноваження щодо забезпечення виконання органом місцевого самоврядування своїх зобов`язань у спірних правовідносинах, відсутній.

З цього приводу суд зазначає, що особливістю органів місцевого самоврядування як суб`єктів владних повноважень є те, що кожен з таких суб`єктів, з урахуванням положень Конституції України, є самостійним, автономним та не знаходиться у підпорядкуванні жодного органу.

Таким чином, позови прокурора до органу місцевого самоврядування за загальним правилом подаються з такої підстави, як відсутність суб`єкта, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження. У такій категорії справ орган прокуратури повинен лише довести, що оскаржуваним рішенням, дією або бездіяльністю суб`єкта владних повноважень завдано шкоду інтересам держави.

При цьому інтереси держави, у тому числі охоплюють інтереси мешканців територіальної громади, зокрема, у таких сферах, як охорона здоров`я, благоустрій населених пунктів, оскільки відповідно до ст.3 Конституції України людина, її життя і здоров`я, честь і гідність, недоторканність і безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю.

Суд вважає, що такий підхід відповідає положенням ст.ст.5, 7 Конституції України, згідно з якими носієм суверенітету і єдиним джерелом влади в Україні є народ; народ здійснює владу безпосередньо і через органи державної влади та органи місцевого самоврядування; в Україні визнається і гарантується місцеве самоврядування.

Даний висновок узгоджується з правовою позицією, що міститься, зокрема, у постанові Верховного Суду від 17.10.2019 р. у справі № 569/4123/16-а.

За приписами ст.2 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні" місцеве самоврядування в Україні - це гарантоване державою право та реальна здатність територіальної громади - жителів села чи добровільного об`єднання у сільську громаду жителів кількох сіл, селища, міста - самостійно або під відповідальність органів та посадових осіб місцевого самоврядування вирішувати питання місцевого значення в межах Конституції і законів України.

З огляду на те, що прокурором у позовній заяві вказано, які саме інтереси держави порушено протиправною бездіяльністю органу місцевого самоврядування, та враховуючи, що відсутній орган, до компетенції якого належить здійснення нагляду за діяльністю органів місцевого самоврядування, суд вважає, що прокурором обґрунтовано підстави для захисту інтересів держави у суді в межах даного спору.

Аналогічного правового висновку дійшов Верховний Суду у постановах від 05.11.2019 р. у справі № 804/4585/18, від 05.03.2020 р. у справі № 520/6826/19, від 11.08.2020 р. у справі № 810/2903/18, від 01.06.2021 р. у справі № 0440/6514/18.

При вирішенні даного спору по суті, суд зазначає наступне.

Відповідно до ч.2 ст.19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно ч.ч.1, 5 ст.60 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні" визначено, що територіальним громадам сіл, селищ, міст, районів у містах, серед іншого, належить право комунальної власності на рухоме і нерухоме майно, доходи місцевих бюджетів, інші кошти, землю, природні ресурси, заклади освіти, рухомі та нерухомі об`єкти, визначені відповідно до закону як об`єкти права комунальної власності. Органи місцевого самоврядування від імені та в інтересах територіальних громад відповідно до закону здійснюють правомочності щодо володіння, користування та розпорядження об`єктами права комунальної власності.

Приписами ч.2 ст.24 Закону України "Про освіту" передбачено, що управління закладом освіти в межах повноважень, визначених законами та установчими документами цього закладу, здійснюють: засновник (засновники); керівник закладу освіти; колегіальний орган управління закладу освіти; колегіальний орган громадського самоврядування; інші органи, передбачені спеціальними законами та/або установчими документами закладу освіти.

Засновник закладу освіти або уповноважена ним особа, зокрема: затверджує кошторис та приймає фінансовий звіт закладу освіти у випадках та порядку, визначених законодавством; здійснює контроль за фінансово-господарською діяльністю закладу освіти. Засновник закладу освіти зобов`язаний забезпечити утримання та розвиток матеріально-технічної бази заснованого ним закладу освіти на рівні, достатньому для виконання вимог стандартів освіти та ліцензійних умов (ч.ч.2, 6 ст.25 Закону України "Про освіту").

Частинами 2, 5 статті 78 Закону України "Про освіту" визначено, що фінансування закладів, установ і організацій системи освіти здійснюється за рахунок коштів відповідних бюджетів, а також інших джерел, не заборонених законодавством, субвенцій. Фінансування дошкільної та позашкільної освіти здійснюється за рахунок коштів державного та/або місцевих бюджетів, а також за рахунок інших джерел, не заборонених законодавством. Держава може сприяти розвитку дошкільної та позашкільної освіти шляхом надання відповідних освітніх субвенцій.

До майна закладів освіти та установ, організацій, підприємств системи освіти відповідно до п.1 ч.1 ст.80 Закону України "Про освіту" належать нерухоме та рухоме майно, включаючи будівлі, споруди, земельні ділянки, комунікації, обладнання, транспортні засоби, службове житло тощо.

Матеріально-технічна база закладу дошкільної освіти згідно ч.1 ст.38 Закону України "Про дошкільну освіту" включає будівлі, споруди, земельні ділянки, комунікації, інвентар, обладнання, транспортні засоби, службове житло та інше. Майно закладу дошкільної освіти належить йому на правах, визначених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами.

Частиною 2 статті 80 Закону України "Про освіту" визначено, що порядок, умови та форми набуття закладами освіти прав на землю визначаються Земельним кодексом України.

Відповідно до ч.1 ст.3 ЗК України земельні відносини регулюються Конституцією України, цим Кодексом, а також прийнятими відповідно до них нормативно-правовими актами.

Положеннями ч.1 ст.92 ЗК України встановлено, що право постійного користування земельною ділянкою це право володіння і користування земельною ділянкою, яка перебуває у державній або комунальній власності, без встановлення строку.

Згідно п."а" ч.2 ст.92 ЗК України права постійного користування земельною ділянкою із земель державної та комунальної власності набувають підприємства, установи та організації, що належать до державної та комунальної власності.

Право власності на земельну ділянку, а також право постійного користування та право оренди земельної ділянки на підставі ч.1 ст.125 ЗК України виникають з моменту державної реєстрації цих прав.

Державною реєстрацією речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень відповідно до п.1 ч.1 ст.2 Закону України "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень" від 01.07.2004 р. № 1952-IV (далі - Закон № 1952-IV) є офіційне визнання і підтвердження державою фактів набуття, зміни або припинення речових прав на нерухоме майно, обтяжень таких прав шляхом внесення відповідних відомостей до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно.

Відповідно до вимог п.2 ч.1 ст.3 Закону № 1952-IV державна реєстрація прав є обов`язковою.

Частиною 1 статті 5 Закону № 1952-IV встановлено, що у Державному реєстрі прав реєструються речові права та їх обтяження на земельні ділянки, а також на об`єкти нерухомого майна, розташовані на земельній ділянці, переміщення яких неможливе без їх знецінення та зміни призначення, а саме: підприємства як єдині майнові комплекси, житлові будинки, будівлі, споруди, а також їх окремі частини, квартири, житлові та нежитлові приміщення.

Отже, речові права на нерухоме майно підлягає державній реєстрації відповідно до закону.

Статтею 12 ЗК України визначено повноваження сільських, селищних, міських рад, до яких належить розпоряджання землями територіальних громад.

Частиною 1 статті 116 ЗК України передбачено, що громадяни та юридичні особи набувають права власності та права користування земельними ділянками із земель державної або комунальної власності за рішенням органів виконавчої влади або органів місцевого самоврядування в межах їх повноважень, визначених цим Кодексом або за результатами аукціону.

Сільські, селищні, міські ради передають земельні ділянки у власність або у користування із земель комунальної власності відповідних територіальних громад для всіх потреб згідно з ч.1 ст.122 ЗК України.

За змістом п.34 ч.1 ст.26 Закону № 280/97-ВР виключно на пленарних засіданнях сільської, селищної, міської ради вирішуються такі питання: регулювання земельних відносин.

Управління закладами освіти, які належать територіальним громадам відповідно до пп.1 п."а" ч.1 ст.32 Закону № 280/97-ВР належить до відання виконавчих органів сільських, селищних, міських рад.

З аналізу викладених норм вбачається, що управління об`єктами освіти, в тому числі прийняття рішень щодо оформлення речових прав на об`єкти комунальної власності, є обов`язком органу місцевого самоврядування.

Як вже встановлено судом, відповідно до Статуту закладу дошкільної освіти ясла-садок "Веселка" Ювілейної сільської ради, останній належить до комунальної власності Ювілейної об`єднаної територіальної громади, засновником якого є Ювілейна сільська рада. Засновник здійснює фінансування закладу, його матеріально-технічне забезпечення, надає необхідні будівлі з обладнанням і матеріалами, організовує будівництво і ремонт приміщень, їх господарське обслуговування.

За рішенням VI позачергової сесії сьомого скликання Ювілейної сільської ради Олешківського району від 10.07.2018 р. № 116 від 10.07.2018 будівлю, споруди та майно ЗДО ясла-садок "Веселка" Ювілейної сільської ради передано в повне господарське відання Відділ освіти, культури та спорту виконавчого комітету Ювілейної сільської ради.

Пунктом 3.1.5 Положення про відділ освіти, культури та спорту виконавчого комітету Ювілейної сільської ради, затвердженого рішенням Ювілейної сільської ради від 15.05.2018 р. № 75, Відділ здійснює контроль за організацією матеріально-технічного та фінансового забезпечення дошкільних, загальноосвітніх, позашкільних навчальних закладів га установ освіти та закладів фізкультурно-спортивної спрямованості.

Зі змісту листів ЗДО ясла-садок "Веселка" від 28.04.2021 р., Відділу освіти, культури та спорту Ювілейної сільської ради Херсонського району Херсонської області від 29.03.2021 р. № 140/01-34, виконавчого комітету Ювілейної сільської ради від 14.04.2021 р. № 515/02-41.21, відділу у Олешківському районі Головного управління Держгеокадастру у Херсонській області від 16.04.2021 р. № 10-21-0.34-38/102-21 слідує, що у користуванні ЗДО ясла-садок "Веселка" перебуває земельна ділянка орієнтовною площею 0,7 га, правовстановлюючі документи на яку відсутні.

Суд зазначає, що відсутність заходів щодо оформлення речових прав на земельну ділянку, на якому розташовано приміщення закладу дошкільної освіти, свідчить про протиправну бездіяльність відповідачів, що, зважаючи на цільове призначення таких об`єктів, порушує права користувачів цих об`єктів на безпечні умови функціонування і розвитку.

Таким чином, в порушення вимог земельного законодавства, положень Законів України "Про освіту", "Про дошкільну освіту", правовстановлюючі документи на земельну ділянку, яку використовує ЗДО ясла-садок "Веселка", не оформлено, державну реєстрацію права постійного користування земельною ділянкою не здійснено.

Отже, Ювілейна сільська рада, будучи засновником, суб`єктом, який здійснює управління ЗДО ясла-садок "Веселка", відповідає за його матеріально-технічне забезпечення, виконує повноваження у земельній сфері щодо надання земельних ділянок у користування, здійснює контроль за додержанням земельного законодавства та законодавства в галузі освіти та Відділ освіти, культури та спорту виконавчого комітету Ювілейної сільської ради, у господарському віданні якого перебуває даний дошкільний навчальний заклад, не виконали покладені на них вищезазначеними нормами законодавства повноваження, не вжили необхідних дій для оформлення права постійного користування земельною ділянкою, на якій знаходиться ЗДО ясла-садок "Веселка", допустивши протиправну бездіяльність.

Крім того, суд враховує те, що 07.07.2021 р. до суду надійшла заява Відділу освіти, культури та спорту виконавчого комітету Ювілейної сільської ради, в якій відповідач-1 визнав позовні вимоги в повному обсязі.

Відповідно до ч.4 ст.189 КАС України у разі визнання позову відповідачем повністю або частково суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову повністю або у відповідній частині вимог.

На підставі вищевикладеного, з огляду на наявність правових підстав для звернення прокурора із даним позовом та встановлену в ході розгляду даної справи протиправну бездіяльність відповідачів, суд доходить висновку що позовну заяву керівника Олешківської належить задовольнити повністю.

Згідно ч.2 ст.139 КАС України при задоволенні позову суб`єкта владних повноважень з відповідача стягуються виключно судові витрати суб`єкта владних повноважень, пов`язані із залученням свідків та проведенням експертиз.

З огляду на відсутність у матеріалах справи доказів понесення позивачем вказаних судових витрат, підстави для їх розподілу відсутні.

Керуючись ст.ст.9, 14, 73-78, 90, 143, 242-246, 250, 255, 262 КАС України, суд -

вирішив:

Позовну заяву Керівника Олешківської окружної прокуратури Херсонської області (75100, Херсонська область, м.Олешки, вул.Софіївська, 62/1) до Відділу освіти, культури та спорту виконавчого комітету Ювілейної сільської ради Херсонського району Херсонської області (75126, Херсонська область, Херсонський район, с.Ювілейне, вул.Соборна, 17, ), Ювілейної сільської ради (75126, Херсонська область, Херсонський район, с.Ювілейне, вул.Соборна, 17, ), третя особа: заклад дошкільної освіти ясла - садок "Веселка" с.Ювілейне Ювілейної сільської ради Олешківського району Херсонської області (75126, Херсонська область, Херсонський район, с.Ювілейне, вул.Миру, 27, ) про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії задовольнити.

Визнати протиправною бездіяльність Ювілейної сільської ради (75126, Херсонська область, Херсонський район, с.Ювілейне, вул.Соборна, 17, ) у невжитті заходів щодо розроблення проекту із землеустрою на земельну ділянку, оформлення правовстановлюючих документів та державної реєстрації права постійного користування земельною ділянкою під будівлями закладу дошкільної освіти ясла-садок "Веселка" с.Ювілейне Ювілейної сільської ради Олешківського району Херсонської області, розташованими за адресою: вул.Миру, буд.27, с.Ювілейне, Херсонський район, Херсонська область, загальною площею 0,7 га та зобов`язати Ювілейну сільську раду (75126, Херсонська область, Херсонський район, с.Ювілейне, вул.Соборна, 17, ) вжити заходів щодо оформлення правовстановлюючих документів на вищевказану земельну ділянку.

Визнати протиправною бездіяльність Відділу освіти, культури та спорту виконавчого комітету Ювілейної сільської ради Херсонського району Херсонської області (75126, Херсонська область, Херсонський район, с.Ювілейне, вул.Соборна, 17, ), що виразилася у невжитті заходів щодо передбачення бюджетних асигнувань та подальшого здійснення фінансування розроблення проекту із землеустрою на земельну ділянку, оформлення правовстановлюючих документів та державної реєстрації права постійного користування земельною ділянкою під будівлями закладу дошкільної освіти ясла-садок "Веселка" с.Ювілейне Ювілейної сільської ради Олешківського району Херсонської області, розташованими за адресою: вул.Миру, буд.27, с.Ювілейне, Херсонський (колишній Олешківський) район, Херсонська область, загальною площею 0,7 га та зобов`язати Відділ освіти, культури та спорту виконавчого комітету Ювілейної сільської ради Херсонського району Херсонської області (75126, Херсонська область, Херсонський район, с.Ювілейне, вул.Соборна, 17, ) вжити заходів щодо оформлення правовстановлюючих документів на вищевказану земельну ділянку.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку безпосередньо до П`ятого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги в 30-денний строк з дня складання повного судового рішення, при цьому відповідно до пп.15.5 п.15 розділу VII "Перехідні положення" КАС України до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються через суд першої інстанції, який ухвалив відповідне рішення.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо вона не була подана у встановлений строк. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після закінчення апеляційного розгляду справи.

Суддя О.І. Бездрабко

кат. 109020100