Справа № 640/2283/20
Суддя: Вівдиченко Тетяна Романівна
Дата ухвалення: 2021-07-06 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 640/2283/20 Головуючий у 1 інстанції: Келеберда В.І.
Суддя-доповідач: Вівдиченко Т.Р.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 липня 2021 року м. Київ Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

Судді-доповідача Вівдиченко Т.Р.

Суддів Кобаля М.І.

Коротких А.Ю.

розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу Київської митниці Дежмитслужби на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 15 березня 2021 року у справі за адміністративним позовом Акціонерного товариства "Вітаміни" до Київської митниці Державної митної служби про визнання протиправною та скасування картки відмови, -

ВСТАНОВИЛА:

Позивач - Акціонерне товариство "Вітаміни" звернувся до суду з позовом до Київської митниці Державної митної служби, в якому просив визнати протиправною та скасування картки відмови у прийнятті митної декларації, митному оформленні № UA 100100/2019/00002.

Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 15 березня 2021 року позов задоволено повністю. Визнано протиправною та скасовано картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA100100/2019/00002.

Не погодившись з рішенням суду, відповідач - Київська митниця Дежмитслужби звернувся з апеляційною скаргою, в якій просить його скасувати та прийняти нове рішення, яким відмовити у задоволенні позовних вимог в повному обсязі, посилаючись на порушення судом норм матеріального та процесуального права. Зокрема, апелянт зазначає, що препарат "Табекс" зареєстрований МОЗ України як лікарський засіб (реєстраційне посвідчення від 19.08.2014 р. № UA/13201/01/01), включений до Державного реєстру лікарських засобів України. Однак, згідно з додатковими загальними положеннями до групи 30 УКТЗЕД, опис продукту, як лікарського засобу (крім такого, що конкретно стосується класифікації в УКТЗЕД), не є вирішальним чинником, якщо йдеться про його класифікацію в 30 групі. Відповідно до свого складу та призначення, підпадає під дію Примітки 1 (b) до 30 групи, затвердженої текстом Закону України «Про Митний тариф України» з 01.01.2014 р. та Міжнародної конвенції ГС з 2012 року, і повинен розглядатись в товарній підкатегорії .

03 червня 2021 року до Шостого апеляційного адміністративного суду від позивача - Акціонерного товариства "Вітаміни" надійшов відзив на апеляційну скаргу, яким підтримує позицію суду першої інстанції.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 311 КАС України, суд апеляційної інстанції може розглянути справу без повідомлення учасників справи (в порядку письмового провадження) за наявними у справі матеріалами, якщо справу може бути вирішено на підставі наявних у ній доказів, у разі подання апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції, які ухвалені в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (у порядку письмового провадження).

Частиною 2 статті 311 КАС України визначено, що якщо під час письмового провадження за наявними у справі матеріалами суд апеляційної інстанції дійде висновку про те, що справу необхідно розглядати у судовому засіданні, то він призначає її до апеляційного розгляду в судовому засіданні.

Колегія суддів, враховуючи обставини даної справи, а також те, що апеляційна скарга подана на рішення, перегляд якого можливий за наявними у справі матеріалами на підставі наявних у ній доказів, визнала можливим розглянути справу в порядку письмового провадження.

Згідно ч. 1 ст. 308 КАС України, суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, з наступних підстав.

Відповідно до частини 1 статті 2 КАС України, завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Як вбачається з матеріалів справи та встановлено судом першої інстанції, АТ «Вітаміни» 24.12.2019 року подало до митного органу митну декларацію UA100100/2019/288804 для митного оформлення імпортованого товару - препарату «Табекс ®» за кодом, згідно з УКТ ЗЕД 30045000 (графа 33 митної декларації). У графі 31 даної митної декларації наведено наступний опис товару: «Ліки для людей розфасовані для роздрібної торгівлі не в аерозольній упаковці: Препарат «Табекс ®» у вигляді таблеток вкритих оболонкою по 1,5 мг. №100 по 20 таблеток у блістері, по 5 блістерів у пачці. Застосовується при нікотиновій залежності- хронічному нікотінізмі, до складу якого входять: активна речовина - цитизин 1,5 мг. (алкалоїд) допоміжні речовини - лактози моногідрат, целюлоза мікрокристалічна, магнію стеарат, тальк, плівкове покриття - опадрай ІІ 85F 26948 (частково гідролізований полівініловий спирт, титану діоксид (Е171), макрогол 3350, оксид заліза жовтий (Е172), оксид заліза червоний (Е172), оксид заліза чорний (Е172)). Торгова марка: «Sopharma». Виробник АТ «Софарма», Болгарія».

Митний орган не погодився з таким визначенням коду класифікації товару, та, посилаючись на рішення Київської міської митниці ДФС від 09.08.2019 № КТ--2019, класифікував імпортований позивачем товар за кодом , на підставі чого прийняв рішення про відмову АТ "Вітаміни" у митному оформленні (випуску) товарів у формі картки відмови № UA 100100/2019/00002.

Рішенням Київської міської митниці ДФС про визначення коду товару від 09 серпня 2019 року № КТ--2019, митний орган класифікував імпортований АТ "Вітаміни" товар за кодом .

З третього пункту вказаного рішення вбачається, що при його прийнятті митний орган керувалися наступними документами: Українська класифікація товарів зовнішньоекономічної діяльності (УКТЗЕД) викладена у додатку до Закону України від 19.09.2013 р. № 584-VII «Про Митний тариф України»; Примітка 1(b) до групи 30 УКТЗЕД. Пояснення до УКТЗЕД, затверджені наказом Державної фіскальної служби України від 09.06.2015 № 401. Висновок ДПМЕ ДФС від 01.08.2019 р. № 188 (надісланий листом ДПМЕ ДФС від 01.08.2019 р. № 4458/7/94-94-58-03-02).

Не погоджуючись із рішенням у формі картки відмови у прийнятті митної декларації, позивач звернувся до суду з даним позовом.

Надаючи правову оцінку встановленим обставинам справи та висновкам суду першої інстанції, колегія суддів зазначає наступне.

Згідно з ч. 2 ст. 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відносини з приводу митного контролю та митного оформлення товарів, транспортних засобів комерційного призначення, що переміщуються через митний кордон України, справлянням митних платежів регулюються положеннями Митного кодексу України, Податкового кодексу України та інших законів України з питань оподаткування.

Так, відповідно до п. 25 ч.1 статті 4 Митного кодексу України, митний режим - це комплекс взаємопов`язаних правових норм, що відповідно до заявленої мети переміщення товарів через митний кордон України визначають митну процедуру щодо цих товарів, їх правовий статус, умови оподаткування і обумовлюють їх використання після митного оформлення.

За приписами статті 246 Митного кодексу України, метою митного оформлення є забезпечення дотримання встановленого законодавством України порядку переміщення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України, а також забезпечення статистичного обліку ввезення на митну територію України, вивезення за її межі і транзиту через її територію товарів.

Положеннями статті 69 Митного кодексу України встановлено, що товари при їх декларуванні підлягають класифікації, тобто у відношенні товарів визначаються коди відповідно до класифікаційних групувань, зазначених в Українській класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності (УКТЗЕД).

Органи доходів і зборів здійснюють контроль правильності класифікації товарів, поданих до митного оформлення, згідно з УКТЗЕД.

На вимогу посадової особи органу доходів і зборів декларант або уповноважена ним особа зобов`язані надати усі наявні відомості, необхідні для підтвердження заявлених ними кодів товарів, поданих до митного оформлення, а також зразки таких товарів та/або техніко-технологічну документацію на них.

У разі виявлення під час митного оформлення товарів або після нього порушення правил класифікації товарів орган доходів і зборів має право самостійно класифікувати такі товари.

Під складним випадком класифікації товару розуміється випадок, коли у процесі контролю правильності заявленого декларантом або уповноваженою ним особою коду товару виникають суперечності щодо тлумачення положень УКТ ЗЕД, вирішення яких потребує додаткової інформації, спеціальних знань, проведення досліджень тощо.

Згідно з ч. 1 статті 67 Митного кодексу України, українська класифікація товарів зовнішньоекономічної діяльності (УКТЗЕД) складається на основі Гармонізованої системи опису та кодування товарів та затверджується законом про Митний тариф України.

В УКТЗЕД товари систематизовано за розділами, групами, товарними позиціями, товарними підпозиціями, найменування і цифрові коди яких уніфіковано з Гармонізованою системою опису та кодування товарів (частина друга статті 67 Митного кодексу України).

Класифікація товарів в УКТ ЗЕД здійснюється з урахуванням Основних правил інтерпретації УКТ ЗЕД та характеристик товару, визначальних для його класифікації, які встановлюються за результатами вивчення технічної документації, паспортних даних на товар, товаросупровідних документів, результатів лабораторних досліджень конкретного товару, інформації про товар, розміщеної у відкритому доступі мережі Інтернет.

Відповідно до Правила 1 Основних правил інтерпретації, назви розділів, груп та підгруп наводяться лише для зручності користування. Для юридичних цілей класифікація товарів проводиться виходячи з найменувань товарних позицій і відповідних приміток до розділів чи груп, і якщо такі тексти назв та примітки не вимагають іншого відповідно до таких положень.

Згідно з Правилом 3 Основних правил інтерпретації, у разі коли згідно з правилом 2 (b) або з будь-яких інших причин товар на перший погляд (prima facie) можна віднести до двох чи більше товарних позицій, його класифікація здійснюється таким чином:

(a) перевага надається тій товарній позиції, в якій товар описується конкретніше порівняно з товарними позиціями, де дається більш загальний його опис. Проте в разі коли кожна з двох або більше товарних позицій стосується лише частини матеріалів чи речовин, що входять до складу суміші чи багатокомпонентного товару, або лише частини товарів, що надходять у продаж у наборі для роздрібної торгівлі, такі товарні позиції вважаються рівнозначними щодо цього товару, навіть якщо в одній з них подається повніший або точніший опис цього товару;

(b) суміші, багатокомпонентні товари, які складаються з різних матеріалів або вироблені з різних компонентів, товари, що надходять у продаж у наборах для роздрібної торгівлі, класифікація яких не може здійснюватися згідно з правилом 3 (a), повинні класифікуватися за тим матеріалом чи компонентом, який визначає основні властивості цих товарів, за умови, що цей критерій можна застосувати;

(c) товар, класифікацію якого не можна здійснити відповідно до правила 3 (a) або 3 (b), повинен класифікуватися в товарній позиції з найбільшим порядковим номером серед номерів товарних позицій, що розглядаються.

Правило 4 Основних правил інтерпретації визначає, що товар, який не може бути класифікований згідно з вищезазначеними правилами, класифікується в товарній позиції, яка відповідає товарам, що найбільше подібні до тих, що розглядаються.

В силу Правила 6 Основних правил інтерпретації, для юридичних цілей класифікація товарів у товарних підпозиціях, товарних категоріях і товарних підкатегоріях здійснюється відповідно до назви останніх, а також приміток, які їх стосуються, з урахуванням певних застережень (mutatis mutandis), положень вищезазначених правил за умови, що порівнювати можна лише назви одного рівня деталізації. Для цілей цього правила також можуть застосовуватися відповідні примітки до розділів і груп, якщо в контексті не зазначено інше.

Як вбачається з матеріалів справи, приймаючи картку відмови № UA 100100/2019/00002, відповідач наголошував на тому, що спірний товар "препарат «Табекс ®»" має класифікуватись за кодом 2106 90 92 00 УКТ ЗЕД, у той час, як позивачем визначено код УКТ ЗЕД.

Статтею 256 Митного кодексу України передбачено, що відмова у митному оформленні - це письмове вмотивоване рішення органу доходів і зборів про неможливість здійснення митного оформлення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через невиконання декларантом або уповноваженою ним особою умов, визначених цим Кодексом.

У рішенні про відмову у митному оформленні повинні бути зазначені причини відмови та наведені вичерпні роз`яснення вимог, виконання яких забезпечує можливість митного оформлення товарів, транспортних засобів комерційного призначення. Зазначене рішення повинно також містити інформацію про порядок його оскарження.

Розділом VІ Закону України «Про митний тариф України» № 584-VII від 19.09.2013 р. (далі - Закон № 584-VII) передбачено, що товарна позиція 3004 включає лікарські засоби, виготовлені на основі рослинної сировини, та препарати, виготовлені на основі таких активних речовин, як вітаміни, мінеральні речовини, незамінні амінокислоти або жирні кислоти, в упаковках для роздрібної торгівлі. Ці препарати класифікують у товарній позиції 3004, якщо вони мають на етикетці, упаковці або в інструкції для користувачів відповідні вказівки: (a) специфічні недуги, хвороби або їх ознаки, для лікування яких цей продукт повинен використовуватися; (b) концентрація активної речовини або речовин; (c) дозування; та (d) спосіб застосування.

Ця товарна позиція включає гомеопатичні лікарські препарати, якщо виконуються умови, зазначені в пунктах (a), (c) і (d).

Якщо препарати виготовлені на основі вітамінів, мінеральних речовин, компонентів амінокислот або жирних кислот, рівень вмісту однієї з цих речовин у рекомендованій середньодобовій нормі вживання, яка зазначена в інструкції для користувачів, повинна бути значно більшою, ніж рекомендована середньодобова норма вживання з метою збереження загального стану здоров`я або доброго самопочуття.

При цьому, за кодом визначається: Лiкарськi засоби (ліки) (за винятком товарів, включених до товарних позицiй 3002, 3005 або 3006), що складаються із змішаних або незмiшаних продуктiв для терапевтичного або профiлактичного застосування, у дозованому вигляді (включаючи лікарські засоби у вигляді трансдермальних систем) або розфасовані для роздрібної торгівлі: - інші.

За товарною позицією 2106 класифікується харчовi продукти, в іншому місці не зазначені. За кодом визначається: … без вмiсту молочних жирiв, цукрози, iзоглюкози, глюкози, крохмалю або з вмiстом менш як 1,5 мас. % молочних жирiв, менш як 5 мас. % цукрози чи iзоглюкози, менш як 5 мас. % глюкози або крохмалю.

З метою забезпечення виконання Закону № 584-VIII та постанови Кабінету Міністрів України від 21.05.2012 № 428 «Про затвердження Порядку ведення Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності та визнання такими, що втратили чинність, деяких постанов Кабінету Міністрів України», голова Державної Фіскальної служби України наказом № 401 від 09.06.2015 затвердив Пояснення до Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності.

Згідно даних Пояснень, до товарної позиції 3004 включаються лікарські засоби (ліки) (за винятком товарів, включених до товарних позицiй 3002, 3005 або 3006), що складаються із змішаних або незмішаних продуктів для терапевтичного або профілактичного застосування, у дозованому вигляді (включаючи лікарські засоби у вигляді трансдермальних систем) або розфасовані для роздрібної торгівлі.

Тоді як до позиції 2106 включаються харчовi продукти, в іншому місці не зазначені. До цієї товарної позиції (2106) не включаються: продукти, з вмістом настою у кількості, що складає терапевтичну чи профілактичну дозу активного інгредієнта, властивого для конкретного продукту (товарна позиція 3003 або 3004).

Виходячи із зовнішнього виду та якісних характеристик задекларованого позивачем товару, колегія суддів погоджується із висновками суду першої інстанції, що митницею не вірно визначений код товару, так як фактично позивачем завезений на митну територію товар з вмістом настою у кількості, що складає терапевтичну чи профілактичну дозу активного інгредієнта, властивого для конкретного продукту.

Вказаний висновок підтверджується інструкцією для медичного застосування лікарського засобу «Табекс ®». Так, даний препарат відноситься до засобів, що застосовуються при нікотиновій залежності (код АТХ N07BA), показання: при хронічному нікотинізмі - для відвикання від паління.

Згідно з інструкцією для медичного застосування даного лікарського засобу, цитизин - алкалоїд, який отримують із рослини Cytisus Laburnum. Має хімічну структуру, схожу з такою у нікотину та лобеліну. Селективно та конкурентно зв`язується з рецепторами, має часткову агопістичпу активність по відношенню до нікотинових ацетилхолінових рецепторів. Ефект препарату полягає у збудженні гангліїв вегетативної нервової системи, збудженні дихання рефлекторним шляхом, виділенні адреналіну з медулярної частини надниркових залоз, підвищенні артеріального тиску. Механізм дії цитизину близький до механізму дії нікотину, але з набагато меншою токсичністю і більшим терапевтичним ефектом. Цитизин конкурентно пригнічує взаємодію нікотину з відповідними рецепторами, що призводить до поступового зменшення і зникнення нікотинової залежності.

Вказані обставини підтверджуються інструкцією для медичного застосування лікарського засобу «Табекс (R)», затвердженої наказом МОЗ України від 19.08.2014 року № 578, реєстраційне посвідчення № UA/2537/01/01.

Отже, враховуючи визначальні характеристики препарату «Табекс(R)», його фармакологічні та лікувальні властивості, колегія суддів вважає вірним висновок суду першої інстанції про те, що щодо належності спірного товару до коду УКТ ЗЕД.

Аналогічну позицію у подібних правовідносинах щодо класифікації препарату «Табекс(R)» висловив Верховний Суд у постанові від 20 червня 2018 року по справі №826/7807/16.

Посилання апелянта на лист ДМС України від 01.10.2012 року №11.1/3-16.2/10941-ЕП колегія суддів не приймає до уваги, оскільки, у вказаному листі зазначається, що за обов`язковою тарифною інформацією (ВТ1) митної адміністрації Німеччини від 19.05.2011 р. №DE10188/11-1 препарат у формі таблеток з вмістом 1 мг нікотину, призначений для полегшення симптомів, що виникають при відмові від паління, класифікований у товарній категорії 21069092 (препарат не містить цукрозу, глюкозу, ізоглюкозу, крохмаль).

Описуваний у листах препарат не стосувався препарату «Табекс ®», а також, з огляду на ненадання відповідачем доказів прийняття вищевказаним Комітетом обов`язкового для виконання митними органами України рішення щодо класифікації препарату «Табекс ®», тому вказаний лист є не належним доказом по справі.

Враховуючи вищезазначене, колегія суддів вважає, що судом першої інстанції правомірно визнано протиправною та скасовано картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA100100/2019/00002.

Решта доводів та заперечень апелянта висновків суду першої інстанції не спростовують.

Згідно п. 41 висновку №11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Європи щодо якості судових рішень, обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Слід зазначити, що згідно практики Європейського суду з прав людини та зокрема, рішення у справі "Серявін та інші проти України" від 10 лютого 2010 року, заява 4909/04, відповідно до п.58 якого суд повторює, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі "Руїс Торіха проти Іспанії" від 9 грудня 1994 року, серія A, N 303-A, п.29).

Аналізуючи обставини справи та норми чинного законодавства, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про обґрунтованість позовних вимог Акціонерного товариства "Вітаміни" та наявність правових підстав для їх задоволення.

Відповідно до ч. 1 ст. 77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача (ч. 2 ст. 77 КАС України).

При цьому, доводи апеляційної скарги зазначених вище висновків суду попередньої інстанції не спростовують і не дають підстав для висновку, що судом першої інстанції при розгляді справи неповно з`ясовано обставини, що мають значення для справи, неправильно застосовано норми матеріального права, які регулюють спірні правовідносини, чи порушено норми процесуального права.

Відповідно до ч. 3 ст. 242 КАС України, обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

З підстав вищенаведеного, колегія суддів дійшла висновку, що суд першої інстанції вірно встановив фактичні обставини справи, дослідив наявні докази, надав їм належну оцінку та прийняв рішення, з дотриманням норм матеріального і процесуального права, а тому підстав для його скасування не вбачається.

Відповідно до ст. 316 КАС України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись ст. ст. 241, 242, 243, 308, 311, 315, 316, 321, 322, 325, 329 КАС України, колегія суддів, -

ПОСТАНОВИЛА:

Апеляційну скаргу Київської митниці Дежмитслужби залишити без задоволення.

Рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 15 березня 2021 року залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду в порядку і строки, визначені статтями 328-329 КАС України.

Суддя-доповідач Вівдиченко Т.Р.

Судді Кобаль М.І.

Коротких А.Ю.