Справа № 260/4027/20
Суддя: Рейті С.І.
Дата ухвалення: 2021-06-29 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЗАКАРПАТСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 червня 2021 року м. Ужгород№ 260/4027/20
Закарпатський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Рейті С.І.

при секретарі судового засідання Ватлін Т.В.

за часті представників

позивача: Борсенко О.В.

третьої особи: Подсоліна Л.Е., Король А.Ю.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом Холмківської сільської ради Ужгородського району Закарпатської області до Ужгородської районної державної адміністрації Закарпатської області, третя особа - Комунальне підприємство "Виробниче управління водопровідно-каналізаційного господарства міста Ужгорода", про визнання протиправним та скасування розпорядження, -

ВСТАНОВИВ:

У відповідності до ст. 243 Кодексу адміністративного судочинства України в судовому засіданні 29 червня 2021 року проголошено вступну та резолютивну частини Рішення. Рішення в повному обсязі складено 6 липня 2021 року.

Коритнянська сільська рада Ужгородського району Закарпатської області (далі Коритнянська сільська рада) звернулася до Закарпатського окружного адміністративного суду з позовом до Ужгородської районної державної адміністрації Закарпатської області (далі відповідач, Ужгородська РДА), третя особа - Комунальне підприємство "Виробниче управління водопровідно-каналізаційного господарства міста Ужгорода" (далі третя особа, КП "Водоканал м. Ужгорода"), про визнання протиправним та скасування розпорядження Ужгородської районної державної адміністрації Закарпатської області від 11.11.2020 року № 351.

Позовні вимоги обгрунтовані тим, що спірним розпорядженням Ужгородської РДА КП "Водоканал м. Ужгорода" затверджено детальний план території для розроблення проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки у постійне користування для обслуговування та експлуатації артезіанської свердловини № 329 "а", яка входить до цілісного майнового комплексу водозабору " ІНФОРМАЦІЯ_1 ", за межами населеного пункту, на території Коритнянської сільської ради. Позивач вважає, що таке розпорядження Ужгородської РДА видано з порушенням чинного законодавства у сфері містобудівної документації та процедури громадського обговорення проектів рішень та доступу до публічної інформації, у зв`язку з чим, підлягає скасуванню судом.

Ухвалою судді від 07.12.2020 року відкрито провадження у адміністративній справі та справу призначено до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін. Одночасно, вказаною ухвалою витребувано від Ужгородської РДА належним чином завірену копію спірного розпорядження, а також документи, що слугували підставою для його прийняття. Також, запропоновано відповідачеві подати відзив на позовну заяву у разі її заперечення, а третій особі пояснення на позовну заяву.

22.12.2020 року КП "Водоканал м. Ужгорода" надано до суду пояснення щодо позову та зазначає, що третя особа відповідно до Статуту, Ліцензії Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг та вимог діючого законодавства України у сфері водопостачання та водовідведення, маючи в оперативному управлінні водозабір "Минай", що є власністю територіальної громади міста Ужгорода, який експлуатує з 1975 року, а відтак, на виконання вимог законодавства України звернулась до голови Закарпатської ОДА з клопотанням про отримання дозволу на розроблення проекту землеустрою щодо відведення у постійне користування земельної ділянки площею 0,36 га, розташованої за межами населеного пункту на території Коритнянської сільської ради, для розміщення та експлуатації основних, підсобних і допоміжних будівель і споруд технічної інфраструктури та 26.09.2019 року отримало розпорядження № 522 дозвіл на розроблення такого проекту. В подальшому, звернулася до Ужгородської РДА з клопотанням про надання дозволу на розроблення детального плану території та 12.11.2019 року видано розпорядження № 306 "Про розроблення детального плану території". У грудні 2019 року за погодженням із головним архітектором проекту, головою Ужгородської РДА було погоджено Завдання на розроблення детального плану. Після проходження відповідних процедур, третя особа отримала оскаржене Розпорядження голови Ужгородської РДА № 308 від 12.11.2020 року.

30.12.2020 року до суду надійшов відзив Ужгородської РДА на позовну заяву, згідно якого відповідач не погоджується із вимогами позовної заяви, вважає їх необгрунтованими з тих підстав, що райдержадміністрація в межах своїх повноважень, як замовник детального плану території для розроблення проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки у постійне користування для обслуговування та експлуатації артезіанської свердловини № 329 "а", яка входить до цілісного майнового комплексу водозабору " ІНФОРМАЦІЯ_1 " затвердила його розпорядженням голови райдержадміністрації 11.11.2020 року № 351 у відповідності до вимог ч.8 ст. 19 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності".

Ухвалою суду від 18.05.2021 року замінено позивача (Коритнянську сільську раду) її правонаступником - Холмківською сільською радою Ужгородського району Закарпатської області (далі позивач, Холмківська сільська рада).

В судовому засіданні представник позивача позовні вимоги підтримав з підстав, викладених у позовній заяві, просив позов задовольнити.

Представники третьої особи в судовому засіданні проти позову заперечили та просили суд відмовити у його задоволенні.

Розглянувши наявні в матеріалах справи докази, заслухавши думку представників позивача та третьої особи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд приходить до наступних висновків.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 1 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" від 17.02.2011 року № 3038-VI (в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин, далі Закон № 3038-VI) детальний план території - містобудівна документація, що визначає планувальну організацію та розвиток території.

Відповідно до ч. 2 ст. 19 Закону № 3038-VI детальний план території за межами населених пунктів розробляється відповідно до схеми планування території (частини території) району та/або області з урахуванням обмежень використання приаеродромної території, встановлених відповідно до Повітряного кодексу України, та державних і регіональних інтересів.

Розроблення детального плану території за межами населених пунктів та внесення змін до нього здійснюються на підставі розпорядження відповідної районної державної адміністрації, крім випадків, якщо законами встановлений інший порядок.

Порядок розроблення детального плану регулюється Порядком розроблення містобудівної документації на місцевому рівні, затвердженого Наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 16.11.2011 року № 290 (далі по тексту - Порядок № 290).

Згідно до пункту 1.4 Порядку №290 організація розроблення містобудівної документації або внесення змін до неї здійснюється шляхом забезпечення: оприлюднення рішення про розроблення містобудівної документації або внесення змін до неї; визначення розробника містобудівної документації або внесення змін до неї та укладання договору з урахуванням положень, встановлених Законом України "Про публічні закупівлі"; складання разом із розробником та затвердження проекту завдання на розроблення містобудівної документації або внесення змін до неї; надання розробнику вихідних даних, а також вимог щодо розміщення об`єктів державного й регіонального значення або доручення щодо їх збирання; фінансування розроблення містобудівної документації або внесення змін до неї відповідно до укладеного договору; надання розробнику оновленої картографічної основи, складеної відповідно до вимог законодавства; здійснення контролю за розробленням або внесенням змін до містобудівної документації; узгодження проекту містобудівної документації з органами місцевого самоврядування, що представляють інтереси суміжних територіальних громад, в частині врегулювання питань щодо територій спільних інтересів; розгляду проекту містобудівної документації архітектурно-містобудівною радою згідно зі статтею 20 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності"; подання проекту містобудівної документації з планування території на державному рівні в частині схем планування окремих частин території України, містобудівної документації з планування територій на регіональному рівні, генерального плану міст експертній організації для проведення експертизи в порядку, визначеному постановою Кабінету Міністрів України від 25.05.2011 року 548 "Про затвердження Порядку проведення експертизи містобудівної документації"; подання на затвердження завершеного проекту містобудівної документації.

Відповідно до пункту 1.5 Порядку №290 розробник містобудівної документації: готує проект договору на розроблення або внесення змін до містобудівної документації; бере участь у складанні проекту завдання на розроблення або внесення змін до містобудівної документації; збирає вихідні дані за дорученням замовника; розробляє містобудівну документацію або вносить до неї зміни відповідно до вимог державних будівельних норм; бере участь у розгляді архітектурно-містобудівною радою відповідного рівня та сесією відповідної ради розробленої ним містобудівної документації; пропонує замовнику у разі необхідності залучити інші науково-дослідні та проектні організації до проведення додаткових досліджень, розроблення окремих розділів містобудівної документації.

Розроблення містобудівної документації з планування території на місцевому рівні врегульоване розділом IV Порядку № 290, відповідно до пункту 4.2. якого, рішення про розроблення детального плану території, яка розташована за межами населеного пункту, або внесення змін до нього приймає відповідна районна державна адміністрація, а в разі відсутності адміністративного району - відповідно Рада міністрів Автономної Республіки Крим, обласна, Київська та Севастопольська міські державні адміністрації.

При цьому, при розробленні детального плану території, яка розташована за межами населеного пункту, - районна державна адміністрація, а в разі відсутності адміністративного району - відповідно Рада міністрів Автономної Республіки Крим, обласна, Київська та Севастопольська міські державні адміністрації (пункт 4.3 Порядку №290).

Відповідно пункту 4.6 Порядку №290 детальний план території розробляється суб`єктами господарювання, які мають у своєму складі архітектора, що має кваліфікаційний сертифікат.

Детальний план території розробляється для територій житлових районів, мікрорайонів, кварталів нової забудови, комплексної реконструкції кварталів, мікрорайонів застарілого житлового фонду, територій виробничої, рекреаційної та іншої забудови. Послідовність розроблення та площі територій, для яких розробляються детальні плани, визначає відповідний уповноважений орган містобудування та архітектури відповідно до генерального плану населеного пункту (пункт 4.8 Порядку №290).

Згідно пункту 4.9 Порядку №290 крім функцій, визначених у пункті 1.4 розділу I цього Порядку, замовник розроблення містобудівної документації з планування території на місцевому рівні: звертається до обласної державної адміністрації, Ради міністрів Автономної Республіки Крим (для міст обласного та республіканського Автономної Республіки Крим значення), Мінрегіону України (для міст Києва та Севастополя) щодо визначення державних інтересів для їх урахування під час розроблення генерального плану населеного пункту; (абзац другий пункту 4.9 у редакції наказу Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 20.05.2013 року № 199); забезпечує проведення громадських слухань щодо врахування громадських інтересів у проекті містобудівної документації на місцевому рівні в порядку, затвердженому постановою Кабінету Міністрів України від 25.05.2011 року №555 "Про затвердження Порядку проведення громадських слухань щодо врахування громадських інтересів під час розроблення проектів містобудівної документації на місцевому рівні".

Відповідно пункту 4.10 Порядку №290 крім функцій, передбачених у пункті 1.5 розділу I цього Порядку, розробник містобудівної документації на місцевому рівні: бере участь у розгляді пропозицій громадськості до проекту генерального плану, плану зонування території, детального плану території в процесі проведення громадських слухань щодо врахування громадських інтересів; доопрацьовує в разі необхідності проект містобудівної документації за результатами розгляду на архітектурно-містобудівній раді та громадських слухань щодо врахування громадських інтересів.

Згідно з пунктом 4.12 Порядку №290 детальний план території, розташованої за межами населеного пункту, розглядається і затверджується відповідною районною державною адміністрацією протягом 30 днів з дня його подання, а в разі відсутності адміністративного району - відповідно Радою міністрів Автономної Республіки Крим, обласною, Київською та Севастопольською міськими державними адміністраціями.

Як встановлено в судовому засіданні та підтверджується наявними в матеріалах справи доказами, розпорядженням голови Ужгородської РДА від 12.11.2019 року № 308 КП "Водоканал м. Ужгорода" надано дозвіл на розробку детального плану території для розроблення проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки у постійне користування для обслуговування та експлуатації артезіанської свердловини № 329 "а", яка входить до цілісного майнового комплексу водозабору „ ІНФОРМАЦІЯ_1 " шляхом видання розпорядження голови райдержадміністрації. У грудні 2019 року за погодженням із головним архітектором проекту, головою Ужгородської РДА було погоджено Завдання на розроблення детального плану.

Абзацом 3 ч. 8 ст. 19 Закону № 3038-VI встановлено, що детальний план території за межами населеного пункту розглядається і затверджується відповідною районною державною адміністрацією протягом 30 днів з дня його подання.

Статтею 21 Закону № 3038-VI передбачено, що громадському обговоренню підлягають розроблені в установленому порядку проекти містобудівної документації на місцевому рівні: генеральні плани населених пунктів, плани зонування територій, детальні плани територій.

Затвердження на місцевому рівні містобудівної документації, зазначеної у частині першій цієї статті, без проведення громадського обговорення проектів такої документації забороняється.

Замовники містобудівної документації зобов`язані забезпечити:

1) оприлюднення прийнятих рішень щодо розроблення містобудівної документації на місцевому рівні з прогнозованими правовими, економічними наслідками та наслідками для довкілля, у тому числі для здоров`я населення;

2) оприлюднення проектів містобудівної документації на місцевому рівні, пояснювальної записки, розділу "Охорона навколишнього природного середовища" або звіту про стратегічну екологічну оцінку на своїх офіційних веб-сайтах, а також вільний доступ до такої інформації громадськості;

3) реєстрацію, розгляд та врахування пропозицій громадськості до проектів містобудівної документації на місцевому рівні;

4) проведення громадських слухань щодо проектів містобудівної документації на місцевому рівні;

5) узгодження спірних питань між громадськістю і замовниками містобудівної документації на місцевому рівні через погоджувальну комісію;

6) оприлюднення результатів розгляду пропозицій громадськості до проектів містобудівної документації на місцевому рівні.

Оприлюднення прийнятих рішень щодо розроблення містобудівної документації на місцевому рівні, проектів містобудівної документації на місцевому рівні є підставою для подання пропозицій громадськості замовнику містобудівної документації.

Пропозиції громадськості подаються у строк, визначений для проведення процедури громадського обговорення, який не може становити менш як 30 днів з дня оприлюднення проекту містобудівної документації на місцевому рівні. Пропозиції, подані після встановленого строку, не розглядаються.

Громадські слухання щодо проектів містобудівної документації на місцевому рівні проводяться у строк, визначений для проведення процедури громадського обговорення, але не раніше 10 днів з дня оприлюднення проекту містобудівної документації на місцевому рівні.

Для розгляду спірних питань, що виникають у процесі громадського обговорення, може утворюватися погоджувальна комісія. До складу погоджувальної комісії входять: 1) посадові особи замовника містобудівної документації; 2) представники органу земельних ресурсів, природоохоронного і санітарно-епідеміологічного органу, органу містобудування та архітектури, охорони культурної спадщини та інших органів; 3) представники професійних об`єднань та спілок, архітектори, науковці; 4) уповноважені представники громадськості, які обираються під час громадських слухань. Кількість представників громадськості має становити не менш як 50 відсотків і не більш як 70 відсотків загальної чисельності комісії.

Головою погоджувальної комісії є посадова особа замовника містобудівної документації.

Погоджувальна комісія протягом двох тижнів після її утворення розглядає спірні питання, зафіксовані у протоколі громадських слухань, та ухвалює рішення про врахування або мотивоване відхилення таких пропозицій (зауважень).

Засідання погоджувальної комісії є правомочним, якщо у ньому взяли участь не менш як дві третини її членів (з них не менше половини - представники громадськості). Рішення погоджувальної комісії оформлюється протоколом.

У разі неможливості врегулювати спірні питання між сторонами погоджувальною комісією остаточне рішення приймає замовник містобудівної документації. Урегульовані погоджувальною комісією спірні питання між сторонами або прийняті замовником містобудівної документації рішення є підставою для внесення змін до проекту відповідної документації.

Оприлюднення результатів розгляду пропозицій громадськості до проектів містобудівної документації на місцевому рівні здійснюється у двотижневий строк з дня їх прийняття шляхом опублікування в засобах масової інформації, що поширюються на відповідній території, а також розміщення таких рішень на офіційних веб-сайтах замовників містобудівної документації.

Особи, які оприлюднюють проекти містобудівної документації на місцевому рівні, є відповідальними за їх автентичність.

Фінансування заходів щодо врахування громадських інтересів здійснюється за рахунок замовників містобудівної документації.

Порядок проведення громадських слухань проектів містобудівної документації на місцевому рівні визначає Кабінет Міністрів України.

Постановою Кабінету Міністрів України від 25.05.2011 року № 555 затверджено Порядок проведення громадських слухань щодо врахування громадських інтересів під час розроблення проектів містобудівної документації на місцевому рівні (надалі - Порядок № 555).

Оприлюднення прийнятих рішень щодо розроблення містобудівної документації на місцевому рівні, проектів містобудівної документації на місцевому рівні є підставою для подання пропозицій громадськості замовнику у строк, визначений замовником містобудівної документації (п. 6 Порядку №555).

Пропозиції громадськості подаються у строк, визначений для проведення процедури громадського обговорення, який не може становити менш як 30 днів з дати оприлюднення проекту містобудівної документації на місцевому рівні та повідомлення про початок процедури розгляду та врахування пропозицій громадськості щодо проекту містобудівної документації. Пропозиції, подані після встановленого строку, не розглядаються (п. 6-1 Порядку №555).

Громадські слухання щодо проектів містобудівної документації на місцевому рівні проводяться у строк, визначений для проведення процедури громадського обговорення, але не раніше 10 днів з дати оприлюднення проекту містобудівної документації на місцевому рівні (п. 7 Порядку №555).

Громадські слухання проводяться під головуванням уповноваженого представника замовника містобудівної документації, який: - забезпечує реєстрацію їх учасників; - оголошує порядок денний; - інформує учасників про порядок ведення протоколу, подання пропозицій (зауважень) у письмовій та/або усній формі, зміст пропозицій (зауважень), що надійшли, та процедуру їх врахування; - забезпечує ведення обговорення, подання пропозицій (зауважень) громадськості з дотриманням регламенту; - забезпечує аудіо- та/або відеофіксацію перебігу громадських слухань; - готує протокол громадських слухань.

Громадські слухання розпочинаються з доповіді розробника та/або замовника про розроблений проект містобудівної документації.

Перебіг громадських слухань та подані пропозиції (зауваження) оформляються протоколом, який підписується головуючим. Файл аудіо- та/або відеофіксації перебігу громадських слухань додається до протоколу.

Відсутність пропозицій і зауважень громадськості фіксується у протоколі громадських слухань (п. 8 Порядку №555).

Пропозиції громадськості реєструються та розглядаються замовником містобудівної документації у місячний строк з дня їх надходження.

За результатами розгляду пропозицій заявнику надається відповідь про їх врахування або обґрунтована відмова.

У разі наявності пропозицій громадськості, рішення про врахування яких розробник і замовник не можуть прийняти самостійно або мають місце спірні питання, особи, які забезпечують роботу з розгляду пропозицій громадськості, повідомляють про це відповідному органу місцевого самоврядування для прийняття останнім рішення щодо утворення погоджувальної комісії (п. 11 Порядку №555).

Системний правовий аналіз наведених правових норм дає підстави дійти до висновку, що громадські слухання містобудівної документації на місцевому рівні відбуваються оприлюдненням проектів містобудівної документації на місцевому рівні; наданням особам, які мають право на подання пропозицій до проектів містобудівної документації на місцевому рівні, строку для подання таких пропозицій; безпосереднім поданням пропозицій громадськості до відповідного органу місцевого самоврядування; утворенням погоджувальної комісії у разі необхідності та, відповідно, оприлюдненням результатів розгляду пропозицій громадськості до проектів містобудівної документації.

Аналогічна позиція викладена у постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду від 19.02.2019 року у справі 461/4009/15-а.

В даному випадку з наявних в матеріалах справи доказів вбачається, що Ужгородською РДА подано та 04.04.2020 року в муніципальній газеті "Ужгород", а 16.04.2021 року в газеті "Карпатський об`єктив" розміщено оголошення про початок процедури розгляду та врахування пропозицій громадськості до проекту детального плану території та Звіту по стратегічній екологічній оцінці проекту документа державного планування "Обслуговування та експлуатація артезіанської свердловини № 329 "а", яка входить до цілісного майнового комплексу водозабору " ІНФОРМАЦІЯ_1 ", за межами населеного пункту, на території Коритнянської сільської ради", в якому визначено дату та місце проведення громадських слухань: 28.04.2020 року о 10 год. у приміщенні Коритнянської сільської ради. Визначено строк і місце для подання зауважень і пропозицій.

09.04.2020 року в муніципальній газеті "Ужгород" оприлюднено заяву про визначення обсягу стратегічної екологічної оцінки детального плану території "Обслуговування та експлуатація артезіанської свердловини № 329 "а", яка входить до цілісного майнового комплексу водозабору " ІНФОРМАЦІЯ_1 ", за межами населеного пункту, на території Коритнянської сільської ради". Визначено строк і місце для подання зауважень і пропозицій.

При цьому, Постановою Кабінету Міністрів України № 211 від 11.03.2020 року "Про запобігання поширенню на території України коронавірусу СOVID-19" (з урахуванням змін, внесених постановою Кабінету Міністрів України № 239 від 25.03.2020 року) через спалах у світі коронавірусу з 12.03.2020 року по 24.04.2020 в Україні було введено карантин.

Згідно Указу Президента від 13.03.2020 року № 87/2020 "Про рішення Ради національної безпеки і оборони України від 13 березня 2020 року "Про невідкладні заходи щодо забезпечення національної безпеки в умовах спалаху гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2", з метою попередження розповсюдження захворюваності на гостру респіраторну інфекцію, спричинену коронавірусом COVID-19, на всій території України установлено карантин.

Постановою Кабінету Міністрів України № 291 від 22.04.2020 року карантин продовжено до 11.05.2020 року.

Постановою Кабінету Міністрів України № 392 "Про встановлення карантину з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2", установлено з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2 (далі), з 22.05.2020 року до 22.06.2020 року на території Автономної Республіки Крим, Вінницької, Волинської, Дніпропетровської, Донецької, Житомирської, Закарпатської, Запорізької, Івано-Франківської, Кіровоградської, Київської, Луганської, Львівської, Миколаївської, Одеської, Полтавської, Рівненської, Сумської, Тернопільської, Харківської, Херсонської, Хмельницької, Черкаської, Чернівецької, Чернігівської областей, м. Києва, м. Севастополя (далі регіони) із урахуванням епідемічної ситуації в регіоні карантин, продовжено на всій території України дію карантину, встановленого постановою Кабінету Міністрів України від 11.03.2020 року № 211 "Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2" (Офіційний вісник України, 2020 р., № 23, ст. 896, № 30, ст. 1061).

Відповідно до постанови Кабінету Міністрів України № 641 від 22.07.2020 року "Про встановлення карантину та запровадження посилених протиепідемічних заходів на території із значним поширенням гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2" з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2 (далі - COVID-19), з 1 серпня до 31 серпня 2020 року продовжено на всій території України дію карантину, встановленого постановами Кабінету Міністрів України від 11.03.2020 року №211 "Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2" та від 20.05.2020 року №392 "Про встановлення карантину з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2".

10.09.2020 на офіційному сайті Ужгородської районної держадміністрації (https://uzh-rda.gov.ua/) оприлюднено повідомлення про початок процедури розгляду та врахування пропозицій громадськості до проекту детального плану території та Звіту по стратегічній екологічній оцінці проекту документа державного планування "Обслуговування та експлуатація артезіанської свердловини № 329 "а", яка входить до цілісного майнового комплексу водозабору " ІНФОРМАЦІЯ_1 ", за межами населеного пункту, на території Коритнянської сільської ради», в якому визначено дату та місце проведення громадських слухань: 13.10.2020 року о 10 год. в приміщенні Ужгородської РДА оскільки попередні відкладено у зв`язку із запровадженим карантином на території України.

06.10.2020 року відбулося засідання містобудівної ради при відділі містобудування та архітектури Ужгородської районної державної адміністрації, де зазначений детальний план більшістю голосів схвалено.

13.10.2020 відбулися громадські слухання в Ужгородській райдержадміністрації, де вирішено підтримати проект детального плану території для розроблення проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки у постійне користування для обслуговування та експлуатації артезіанської свердловини № 329 "а", яка входить до цілісного майнового комплексу водозабору " ІНФОРМАЦІЯ_1 ". Зауважень і пропозицій до проекту Детального плану території не надходило.

За результатами громадських слухань, вирішено підтримати проект містобудівної документації "Обслуговування та експлуатації артезіанської свердловини № 329 "а", яка входить до цілісного майнового комплексу водозабору " ІНФОРМАЦІЯ_1 ", за межами населеного пункту, на території Коритнянської сільської ради".

27.10.2020 року КП "Водоканал м. Ужгорода" подано заяву голові Ужгородської РДА, якою просить затвердити детальний план території за межами населеного пункту на території Коритнянської сільської ради Ужгородського район для розроблення проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки у постійне користування для обслуговування та експлуатації артезіанської свердловини № 329 "а", яка входить до цілісного майнового комплексу водозабір " ІНФОРМАЦІЯ_1 ".

11.11.2020 року розпорядженням голови Ужгородської районної державної адміністрації № 351 "Про затвердження детального плану території" затверджено КП "Водоканал м. Ужгорода" детальний план території для розроблення проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки у постійне користування для обслуговування та експлуатації артезіанської свердловини № 329 "а", яка входить до цілісного майнового комплексу водозабору " ІНФОРМАЦІЯ_1 ", за межами населеного пункту, на території Коритнянської сільської ради Ужгородського району.

Встановлені судом фактичні обставини, що підтверджуються наявними в матеріалах справи та дослідженими в судовому засіданні доказами, свідчать про те, що під час розроблення зазначеного Детального плану території дотримано вимоги Порядку № 290 та Порядку № 555, що зумовлювало обов`язок відповідача затвердження такого.

Слід зазначити, що згідно практики Європейського суду з прав людини та зокрема, рішення у справі Серявін та інші проти України від 10.02.2010 року, заява 4909/04, відповідно до п.58 якого суд зазначає, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі Руїс Торіха проти Іспанії від 9 грудня 1994 року, серія A, N 303-A, п.29).

В пункті 42 рішення Європейського суду з прав людини у справі Бендерський проти України від 15.11.2007 року, заява № 22750/02, зазначено, що відповідно до практики, яка відображає принцип належного здійснення правосуддя, судові рішення мають у достатній мірі висвітлювати мотиви, на яких вони базуються. Межі такого обов`язку можуть різнитися залежно від природи рішення та мають оцінюватися в світлі обставин кожної справи.

Частиною 2 статті 2 КАС України встановлено, що у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та Законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи несправедливій дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Згідно статті 72 КАС України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно частини 1 статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. Згідно частини 2 статті 77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

У процесі розгляду справи не встановлено інших фактичних обставин, що мають суттєве значення для правильного вирішення спору, і доказів на підтвердження цих обставин.

З урахуванням зазначеного суд дійшов висновку, що приймаючи оскаржене рішення відповідач діяв у спосіб, що передбачений Конституцією та законами України, обґрунтовано, з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення, у зв`язку з чим вимоги позивача про скасування такого - є необґрунтованими та в їх задоволенні слід відмовити повністю.

Керуючись ст. ст. 9, 77, 90, 242-246, 256 Кодексу адміністративного судочинства України, суд -

ВИРІШИВ:

1. У задоволенні адміністративного позову Холмківської сільської ради Ужгородського району Закарпатської області (Закарпатська область, Ужгородський район, с. Холмок, вул. Свободи, 50 код 22096259) до Ужгородської районної державної адміністрації Закарпатської області (Закарпатська область, м. Ужгород, вул. Загорська, 10 код 04053849), третя особа - Комунальне підприємство "Виробниче управління водопровідно-каналізаційного господарства міста Ужгорода" (Закарпатська область, м. Ужгород, вул. Митна, 1 код 03344326), про визнання протиправним та скасування розпорядження - відмовити.

2. Рішення набирає законної сили в порядку, встановленому ст. 255 КАС України, та може бути оскаржено до Восьмого апеляційного адміністративного суду через Закарпатський окружний адміністративний суд протягом тридцяти днів з дня проголошення, а в разі проголошення в судовому засіданні вступної та резолютивної частини рішення - протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

СуддяС.І. Рейті