Справа № 640/16949/20
Суддя: Єгорова Наталія Миколаївна
Дата ухвалення: 2021-07-05 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

про залишення апеляційної скарги без руху

05 липня 2021 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі судді-доповідача Єгорової Н.М., перевіривши матеріали апеляційної скарги Приватного підприємства «Ратмир-Соло» на ухвалу Окружного адміністративного суду міста Києва від 29 липня 2020 року у справі за адміністративним позовом Публічного акціонерного товариства «МТБ Банк» до Міністерства юстиції України, за участю третіх осіб - Приватного підприємства «Ратмир-Соло», ОСОБА_1 , Приватного підприємства «Раном», про визнання протиправними та скасування наказів, -

В С Т А Н О В И В:

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 29 липня 2020 року заяву публічного акціонерного товариства «МТБ Банк» про забезпечення позову задоволено.

Заборонено Міністерству юстиції України та органам державної реєстрації прав на нерухоме майно, державним реєстраторам прав на нерухоме майно, в тому числі особам, які виконують функції реєстрації, вчиняти дії щодо внесення змін до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно відносно об`єктів нерухомості, зокрема:

- комплекс будівель і споруд, загальною площею 2542.2, що розташований у АДРЕСА_1 , (реєстраційний номер об`єкту нерухомого майна: 000);

- квартира 95, загальною площею 149.4, кв.м., житлова площа 105.8 кв.м., що розташована у АДРЕСА_2, (реєстраційний номер об`єкту нерухомого майна: 000);

- будівля прирізного цеху, загальною площею 1532.3 кв.м., що розташована у АДРЕСА_3, (реєстраційний номер об`єкту нерухомого майна: 000) до набрання законної сили рішенням в адміністративній справі.

Не погоджуючись із зазначеним рішенням суду, ПП «Ратмир-Соло» звернулося з апеляційною скаргою, в якій просить скасувати ухвалу суду першої інстанції, а у задоволенні заяви про забезпечення позову відмовити.

Перевіривши апеляційну скаргу, суд вважає, що вона не може бути прийнята до апеляційного провадження та підлягає залишенню без руху, оскільки не відповідає вимогам ст. 295 КАС України, а саме - пропущено п`ятнадцятиденний строк на апеляційне оскарження ухвали суду першої інстанції.

Відповідно до ч. 1 ст. 295 КАС України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення (ухвали) суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Крім того, приписи п. 1 ч. 2 ст. 295 КАС України визначають, що учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Як вбачається з матеріалів справи, оскаржувану ухвалу було постановлено 29 липня 2020 року. Проте апеляційну скаргу подано до відділення поштового зв`язку 21 травня 2021 року, тобто поза межами встановленого приписами КАС України процесуального строку.

При цьому, посилання апелянта на те, що відповідно до наявної в матеріалах справи розписки копію тексту ухвали Окружного адміністративного суду міста Києва від 29 липня 2020 року було отримано ПП «Ратмир-Соло» лише 06 травня 2021, колегію суддів оцінюється критично, оскільки наявні на зворотній стороні останньої сторінки тексту оскаржуваної ували (т. 1 а.с. 165) розписки свідчать про те, що її копії було отримано позивачем та представником позивача для вручення відповідачу.

Крім того, за змістом статті 2 Закону України "Про доступ до судових рішень" кожен має право на доступ до судових рішень у порядку, визначеному цим Законом. Усі судові рішення є відкритими та підлягають оприлюдненню в електронній формі.

Ухвала Окружного адміністративного суду міста Києва від 29 липня 2020 року про забезпечення позову була оприлюднена в Єдиному державному реєстрі судових рішень 06 серпня 2020 року (http://reyestr.court.gov.ua/Review/90752299), а тому третя особа мала можливість ознайомитися з текстом цієї ухвали.

Аналогічна правова позиція викладено у постанові Верховного Суду від 10 лютого 2021 року у справі № 211/1823/18.

У контексті наведеного, суд звертає увагу на те, що 29 липня 2020 року на адресу Окружного адміністративного суду міста Києва надійшла заява ПП «Ратмир-Соло» про відмову у задоволенні клопотання про забезпечення позову. У тексті вказаної заяви, третя особа зазначає про те, що останній стало відомо з відкритих даних розміщених на сайті Судової влади України про подачу позивачем заяви про забезпечення позову у даній справі.

Суд звертає увагу на те, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатися про стан відомого їм судового провадження, та зобов`язані сумлінно користуватися наданими їм процесуальними правами, що кореспондується із приписами статті 44 КАС України.

Також, судом не встановлено обставин, які б перешкоджали скаржнику ознайомитись та отримати повний текст ухвали Окружного адміністративного суду міста Києва від 29 липня 2020 року безпосередньо у суді першої інстанції.

Вказане підтверджується правовою позицією, викладеній у постанові Верховного Суду від 17 липня 2019 року у справі № 1740/2132/18.

У своєму рішенні у справі «Пономарьов проти України» від 03 квітня 2008 року Європейський суд з прав людини зауважив, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Таким чином, сторона, яка задіяна в ході судового розгляду зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Матеріали справи у справі свідчать про те, що заявник не виявив «необхідної старанності», щоб подати апеляційну скаргу у встановлений законом строк (рішення ЄСПЛ у справі «Крастьо Дамґянов проти Болгарії» (Krastyo Damyanov Krastev v. Bulgaria)).

При цьому, суд вважає за необхідне звернути увагу, що підстави пропуску строку апеляційного оскарження можуть бути визнані поважними, а строк поновлено лише у разі, якщо вони пов`язані з дійсно непереборними та об`єктивними перешкодами, істотними труднощами, які не залежать від волі особи та унеможливили своєчасне, тобто у встановлений процесуальним законом строк подання апеляційної скарги.

Аналогічна правова позиція викладена в ухвалі Верховного Суду від 26 квітня 2018 року у справі № 820/4420/18.

Практика Європейського суду з прав людини також свідчить про те, що право на звернення до суду не є абсолютним і може бути піддане обмеженням, в тому числі і встановленням строків на звернення до суду за захистом порушених прав, або фінансовим обмеженням (справа «Стаббігс на інші проти Великобританії», справа «Девеер проти Бельгії», справа «Креуз проти Польщі»).

Таким чином, встановлення процесуальних строків законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених КАС України певних процесуальних дій і стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків.

З урахуванням наведеного суд приходить до висновку про необґрунтованість поданої апелянтом заяви про поновлення строку на апеляційне оскарження ухвали суду першої інстанції.

Згідно ч. 3 ст. 298 КАС України апеляційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 295 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Враховуючи, що апелянтом пропущено п`ятнадцятиденний строк на апеляційне оскарження ухвали суду першої інстанції, суд апеляційної інстанції приходить до висновку про необхідність залишення апеляційної скарги без руху та надання заступнику керівника Чернігівської обласної прокуратури строку для усунення визначених у вказаній ухвалі недоліків шляхом подання заяви про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення суду із зазначенням інших поважних, на думку апелянта, причин для його поновлення.

Керуючись ст.ст. 169, 248, 298, 321, 325 КАС України, суд, -

У Х В А Л И В:

У задоволенні заяви ПП «Ратмир-Соло» про поновлення строку на апеляційне оскарження судового рішення - відмовити.

Апеляційну скаргу Приватного підприємства «Ратмир-Соло» на ухвалу Окружного адміністративного суду міста Києва від 29 липня 2020 року у справі за адміністративним позовом Публічного акціонерного товариства «МТБ Банк» до Міністерства юстиції України, за участю третіх осіб - Приватного підприємства «Ратмир-Соло», ОСОБА_1 , Приватного підприємства «Раном», про визнання протиправними та скасування наказів - залишити без руху.

Вказати, що апелянт протягом десяти днів з моменту отримання ухвали про залишення апеляційної скарги без руху має право звернутися до суду апеляційної інстанції із заявою про поновлення строку на апеляційне оскарження, в якій зазначити інші причини, які він вважає поважними, для його поновлення.

Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку апеляційного оскарження будуть визнані неповажними, суд відмовляє у відкритті апеляційного провадження.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя-доповідач Н.М. Єгорова