Справа № 640/18075/21
Суддя: Аблов Є.В.
Дата ухвалення: 2021-07-06 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

06 липня 2021 року м. Київ № 640/18075/21

Суддя Окружного адміністративного суду міста Києва Аблов Є.В., розглянувши позовну заяву і додані до неї матеріали

за позовомОСОБА_1
доДержави України в особі Київської міської прокуратури
провідшкодування матеріальної шкоди, -
У С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 (далі по тексту - позивач, ОСОБА_1 ) звернулась до Окружного адміністративного суду міста Києва з позовом до Держави України в особі Київської міської прокуратури ((далі по тексту - відповідач), в якому просить суд:

- стягнути з держави України в особі Київської міської прокуратури () на користь ОСОБА_1 (РНОКПП: НОМЕР_1 ) матеріальну шкоду у вигляді неотриманої частини заробітної плати, а саме посадового окладу, визначеного за ч. З ст. 81 Закону України «Про прокуратуру», завданої положеннями пункту 26 розділу VI «Прикінцеві та перехідні положення» Бюджетного кодексу України, що визнані неконституційними, за період з 1 липня 2015 року по 12 березня 2021 року у сумі 1 107 159,2 гри. (один млн. сто сім тис. сто п`ятдесят дев`ять грн. 20 коп.)

Приписами п. 3 ч. 1 ст. 171 КАС України передбачено, що суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу.

Вирішуючи питання про наявність підстав для відкриття провадження у справі, суддя виходить з наступного.

Відповідно до п.п. 2, 4, 9 ч. 5 ст. 160 Кодексу адміністративного судочинства України в позовній заяві зазначаються: повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб); поштовий індекс; ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України); реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості відомі позивачу), відомі номери засобів зв`язку, офіційна електронна адреса або адреса електронної пошти; зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів; у справах щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень - обґрунтування порушення оскаржуваними рішеннями, діями чи бездіяльністю прав, свобод, інтересів позивача.

Приписами ч. 1 ст. 5 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом:

визнання протиправним та нечинним нормативно-правового акта чи окремих його положень;

визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень;

визнання дій суб`єкта владних повноважень протиправними та зобов`язання утриматися від вчинення певних дій;

визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії;

встановлення наявності чи відсутності компетенції (повноважень) суб`єкта владних повноважень;

прийняття судом одного з рішень, зазначених у пунктах 1-4 цієї частини та стягнення з відповідача - суб`єкта владних повноважень коштів на відшкодування шкоди, заподіяної його протиправними рішеннями, дією або бездіяльністю.

Як вбачається з матеріалів адміністративного позову позивач просить стягнути матеріальну шкоду у вигляді неотриманої частини заробітної плати.

Проте, такий спосіб захисту, як стягнення матеріальної шкоди у вигляді неотриманої частини заробітної плати не може бути самостійним без визнання протиправним індивідуального акта чи окремих його положень чи визнання дій суб`єкта владних повноважень протиправними.

Відповідно до ч.5 ст.21 Кодексу адміністративного судочинства України вимоги про відшкодування шкоди, заподіяної протиправними рішеннями, діями чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень або іншим порушенням прав, свобод та інтересів суб`єктів публічно-правових відносин, або вимоги про витребування майна, вилученого на підставі рішення суб`єкта владних повноважень, розглядаються адміністративним судом, якщо вони заявлені в одному провадженні з вимогою вирішити публічно-правовий спір. Інакше такі вимоги вирішуються судами в порядку цивільного або господарського судочинства.

Суд звертає увагу, що позивачем у позовній заяві не зазначено, яке право позивача порушено з огляду на критерії ч.2 ст.2 Кодексу адміністративного судочинства України та не заявлено позовних вимог щодо вирішення публічно-правового спору, однак заявлено вимогу про відшкодування шкоди в контексті обрання способу захисту і відновлення порушеного права, що не узгоджується з визначеними у ст.5 Кодексу адміністративного судочинства України способами захисту порушених прав.

Тому, позивачу потрібно викласти зміст позовних вимог для суду та сторін у відповідності до ч. 1 ст. 5 Кодексу адміністративного судочинства України та вказати який індивідуальний акт суб`єкта владних повноважень визнається протиправним та підлягає скасуванню, увесь чи окремі його положення та які дій суб`єкта владних повноважень є протиправними, а також зазначити зобов`язання для суб`єкта владних повноважень, які необхідно вчинити.

Також суд звертає увагу позивача, що така назва відповідача, як Держава Україна в особі Київської міської прокуратури не відповідає вимогам ст. 160 Кодексу адміністративного судочинства України в частині зазначення повного найменування (для юридичних осіб) відповідно до ідентифікаційного коду юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України.

Відповідно до частини третьої статті 161 Кодексу адміністративного судочинства України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Частиною першою статті 4 Закону України «Про судовий збір» встановлено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Так, позивач посилався на те, що остання звільнена від сплати судового збору на підставі вимог п.1 ч.1 ст.5 Закону України «Про судовий збір».

Однак суд зазначає, що предметом позову у даній справі є стягнення матеріальної шкоди, а не стягнення заробітної плати, у зв`язку з чим позивачу необхідно надати докази сплати судового збору.

Пунктом 3 ч.2 ст.4 Закону №3674-VI встановлено, що за подання до адміністративного суду позову майнового характеру, який подано фізичною особою, судовий збір справляється у розмірі 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Статтею 7 Закону України Про Державний бюджет України на 2021 рік встановлено прожитковий мінімум для працездатних осіб з 1 січня 2021 року розміром 2270 грн.

З огляду на ціну позову, ставкою судового збору за його подання є 11 071, 59 грн.

Згідно з частиною першою статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Так, частиною п`ятою статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.

Як вбачається зі змісту позовних вимог, позивач просить суд стягнути майнову шкоду у вигляді недоотриманої заробітної плати з 01.07.2015 року по 12.03.2021 під час роботи в органах прокуратури внаслідок дії положень пункту 26 розділу VI «Прикінцеві та перехідні положення» Бюджетного кодексу України, які надалі визнані неконституційними.

Отже, предметом спору є стягнення шкоди у вигляді неотриманої частини заробітної плати, яка мала бути нарахована позивачу у 2015-2021 роках, коли вона перебувала на публічній службі.

Велика Палата Верховного Суду постановою від 05.06.2019 у справі №686/23445/17, розглядаючи спір, який виник за подібних фактичних обставин, що й розглядуваний спір, а саме: внаслідок визнання прийнятого Верховною Радою України неконституційного акта (закону) позивачу, який на той час перебував на посаді судді (публічній службі) було завдано майнової шкоди у вигляді недоотриманої заробітної плати, зробила висновок, що такий спір повинен розглядатись за правилами адміністративного судочинства та зазначила, що такий спір стосується проходження позивачем публічної служби, до чого включається і виплата заробітної плати.

За таких умов суд дійшов висновку, що даний спір є спором щодо проходження публічної служби, який виник у зв`язку з виплатою позивачеві заробітної плати у розмірі, меншому ніж він сподівався.

Відтак, до спірних правовідносин підлягають застосуванню саме вимоги частини п`ятої статті 122 Кодексу адміністративного судочинства України.

Правовою підставою для вимоги позивача про стягнення завданої їй шкоди стало прийняття Конституційним Судом України рішення №6-р/2020 від 26.03.2020 - і саме з цього дня розпочався перебіг місячного процесуального строку звернення позивача до суду.

Враховуючи те, що позивач звернувся із даним позовом до суду 24.06.2021, тобто із пропуском процесуального строку більше ніж в один рік, останній слід надати обґрунтовані докази, що позбавили останньої можливості звернутися до суду. При цьому суд зазначає, що початком перебігу процесуального строку є дата, з якою пов`язано порушення прав та інтересів, а не обставини, з якими позивач пов`язує для себе початок обрахунку процесуального строку.

Відповідно до частини першої статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Наведене вище у сукупності свідчить про недотримання вимог Кодексу адміністративного судочинства України та є недоліками позовної заяви, що в свою чергу створює перешкоди для вирішення питання про наявність підстав для відкриття провадження у справі.

Вказані недоліки мають бути усунуті позивачем, шляхом приведення позовної заяви у відповідності до вимог ст. 160 Кодексу адміністративного судочинства України та подачі суду доказів про сплату судового збору у розмірі 11071,59 грн. за наступними платіжними реквізитами:

отримувач коштів - ГУК у Печерському р-ні м. Києва, код отримувача - 37993783, рахунок отримувача - UA4026007, банк отримувача - Казначейство України (ЕАП), код банку отримувача - 899998, код класифікації доходів бюджету - 22030101, призначення платежу - *;101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків - фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомив про це відповідний орган Міністерства доходів і зборів України і має відповідну відмітку у паспорті);Судовий збір, за позовом ___________(ПІБ чи назва установи, організації позивача), Окружний адміністративний суд міста Києва (назва суду, де розглядається справа). При заповненні платіжного документа у графі «Код платника» платником судового збору - юридичною особою зазначається код ЄДРПОУ, а платником - фізичною особою - ідентифікаційний код, а при його відсутності, у зв`язку з релігійними переконаннями, зазначаються його паспортні дані;

Керуючись ст. 169 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя Окружний адміністративний суд міста Києва -

У Х В А Л И В:

1.Залишити позовну заяву ОСОБА_1 без руху .

2. Встановити позивачу п`ятиденний строк для усунення недоліків позовної заяви з дня отримання даної ухвали.

3. Попередити позивача про те, що у випадку не усунення недоліків позовної заяви, вона буде повернута йому відповідно до пункту 1 частини четвертої статті 169 Кодексу адміністративного судочинства.

Ухвала оскарженню не підлягає. Ухвала, постановлена судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, під час розгляду справи в письмовому провадженні, набирає законної сили з моменту її підписання суддею (суддями), відповідно частини другої статті 256 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя Є.В. Аблов