Справа № 305/1195/21
Суддя: Марусяк М. О.
Дата ухвалення: 2021-07-08 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 305/1195/21
Провадження по справі 2-а/305/18/21
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

"08" липня 2021 р. Суддя Рахівського районного суду Закарпатської області Марусяк М.О. ознайомившись з матеріалами адміністративної справи за позовом Поштак Юстини Степанівни в інтересах ОСОБА_1 до інспектора Тячівського ВП ГУНП у Закарпатській області майора поліції Терпака Василя Васильовича, Тячівського ВП ГУНП у Закарпатській області про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксоване не в автоматичному режимі,-

ВСТАНОВИВ:

Адвокат, Поштак Юстина Степанівна, яка діє від імені та в інтересах ОСОБА_1 звернулася в суд із адміністративним позовом до інспектора Тячівського ВП ГУНП у Закарпатській області майора поліції Терпака Василя Васильовича, Тячівського ВП ГУНП у Закарпатській області про скасування постанови серії ЕАН №4424471 від 30.06.2021 про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксоване не в автоматичному режимі.

Під час вивчення матеріалів встановлено обставини, які свідчать про недодержання представником позивача вимог, передбачених законом для звернення до суду.

Відповідно до ч.3 ст.161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Як вбачається до позовної заяви не додано документу про сплату судового збору.

Натомість представником позивача, адвокатом Поштак Ю.С. подано клопотання про звільнення від сплати судового збору. Клопотання мотивує тим, що у відповідності до ст.288 КУпАП позивач звільнений від сплати судового збору.

Вивчивши клопотання з доданими до нього документами суддя приходить до наступного висновку.

Згідно з п.3 ч.1 ст.288 КУпАП, постанову уповноваженого органу державної влади чи його посадової особи (як і постанову адміністративної комісії чи рішення виконавчого комітету сільської, селищної, міської ради (пункти 1, 2 цієї частини статті) про накладення адміністративного стягнення може бути оскаржено у вищестоящий орган (вищестоящій посадовій особі) або до районного, районного у місті, міського чи міськрайонного суду у порядку, визначеному Кодексом адміністративного судочинства України, з особливостями, встановленими цим Кодексом.

Наведеним вище нормам ст.288 КУпАП кореспондують положення ч.1 ст.20 КАС України щодо предметної підсудності адміністративних справ, а також ст.286 КАС України, що встановлюють особливості провадження у справах з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень щодо притягнення до адміністративної відповідальності.

У своїй постанові №11-1287апп18 від 18.03.2020 Велика Палата Верховного Суду дійшла до висновку, що оскарження рішень дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень щодо притягнення до адміністративної відповідальності здійснюється шляхом подання до суду позовної заяви.

Визначальним у такому випадку є наявність норми, припису про те, що у разі звернення до суду особа не обтяжується обов`язком сплачувати платіж, який належить сплачувати на загальних підставах при поданні до суду заяви чи скарги.

Відповідно до положень ст.ст. 3, 5 Закону України «Про судовий збір» серед осіб, які мають пільги щодо сплати судового збору, немає таких, які б звільнялися від сплати судового збору за подання до суду позовної заяви на постанову про накладення адміністративного стягнення, чи виключали б позовну заяву на постанову про накладення адміністративного стягнення з об`єктів оплати судовим збором.

Тож особи, стосовно яких ухвалено рішення про накладення адміністративного стягнення, є платниками судового збору.

Отже, за системного, цільового та граматичного тлумачення до наведеного законодавчого регулювання відносин, пов`язаних зі сплатою судового збору, Велика Палата Верховного Суду в контексті фактичних обставин справи та зумовленого ними застосування норм процесуального права зазначає, що у справах щодо оскарження постанов про адміністративне правопорушення у розумінні положень ст.ст. 287, 288 КУпАП, як і в інших справах, які розглядаються судом у порядку позовного провадження, слід застосовувати статті 2-5 Закону України «Про судовий збір», які пільг за подання позовної заяви, відповідних скарг у цих правовідносинах не передбачають.

Адвокат Поштак Ю.С., у клопотанні, помилково посилається на ст.106 КАС України, яка регулює порядок проведення експертизи, та не має жодного відношення до звільнення від сплати судового збору.

Згідно ст.133 КАС України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк. Якщо у строк, встановлений судом, судові витрати не будуть оплачені, позовна заява залишається без розгляду або витрати розподіляються між сторонами відповідно до судового рішення у справі, якщо сплату судових витрат розстрочено або відстрочено до ухвалення судового рішення у справі.

У матеріалах справи відсутні докази того, що позивач, в силу свого майнового стану. не має можливості сплатити судовий збір.

При таких обставинах, суддя приходить до висновку, що клопотання представника позивача Поштак Ю.С. про звільнення від сплати судового збору не підлягає до задоволення.

З огляду на необхідність однакового підходу у визначенні розміру судового збору, який підлягає застосуванню у справах щодо накладення адміністративного стягнення та справляння судового збору, він складає за подання позовної заяви немайнового характеру 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Таким чином, позивачу ОСОБА_1 слід надати доказ про сплату ним судового збору в розмірі 908 гривень та надати оригінал платіжного документа на підтвердження його сплати, або докази, що дають підстави для звільнення позивача від сплати судового збору.

Відповідно до ст.169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Керуючись ст. ст. 133, 161, 169, 294, КАС України, суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву Поштак Юстини Степанівни в інтересах ОСОБА_1 до інспектора Тячівського ВП ГУНП у Закарпатській області майора поліції Терпака Василя Васильовича, Тячівського ВП ГУНП у Закарпатській області про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксоване не в автоматичному режимі - залишити без руху, надавши представнику позивача строк для усунення недоліків, протягом семи днів з дня отримання ухвали.

Повідомити представнику позивача, що в разі невиконання ухвали про залишення позовної заяви без руху у встановлений суддею строк, суддя у відповідності до ч.5 ст.169 КАС України, не пізніше п`яти днів з дня закінчення строку на усунення недоліків повертає позовну заяву і додані до неї документи.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Рахівського районного суду: М.О. Марусяк