Справа № 320/4478/20
Суддя: Панова Г. В.
Дата ухвалення: 2021-06-30 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

30 червня 2021 року м. Київ № 320/4478/20

Київський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Панової Г.В., при секретарі судового засідання Повх І.С.,

за участю представників сторін:

від позивача - ОСОБА_1.,

від відповідача - Кульчицька С.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку спрощеного позовного провадження адміністративну справу

за позовом ОСОБА_1

до Головного управління Державної податкової служби у Київській області

про визнання протиправним та скасування рішення,

ВСТАНОВИВ :

До Київського окружного адміністративного суду звернувся ОСОБА_1 (далі по тексту - позивач, ОСОБА_1 ) з позовом до Головного управління Державної податкової служби у Київській області (далі по тексту - відповідач, ГУ ДПС у Київській області), в якому просить суд визнати протиправним та скасувати рішення про застосування штрафних санкцій та нарахування пені за несплату (неперерахування) або несвоєчасну сплату (несвоєчасне перерахування) єдиного внеску від 27.03.2020 № /1003 прийняте Головним управління ДПС у Київській області.

В обґрунтування позову позивач зазначив, що 13.05.2020 він отримав рішення про застосування штрафних санкцій та нарахування пені за несплату (неперерахування) або несвоєчасну сплату (несвоєчасне перерахування) єдиного внеску № /1003 від 27.03.2020 винесене ГУ ДПС у Київській області, яким до нього застосовано штраф у розмірі 377,25грн. (10% до 01.01.2015р.), та у розмірі 6274,19 грн. (10% з 01.01.2015р.), за період з 23.04.2014 до 21.10.2019 та нараховано пеню у розмірі 6198,47 грн. (0,1% суми недоїмки).

Позивач зазначив, що не погоджується зі спірним рішення та зазначив про те, що ним своєчасно здійснено оплату єдиного внеску, зокрема у належному розмірі здійснено щоквартальну оплату єдиного внеску відповідно до вимог Закону України «Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування».

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 01.06.2020 відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження, призначено судове засідання у справі. Також суд витребував докази по справі до сторін та запропонував відповідачу подати до суду відзив на позовну заяву.

Відповідач позов не визнав та подав до суду відзив на позовну заяву, у якому просив відмовити у задоволенні позовних вимог та зазначив, що ФОП ОСОБА_1 з 21.02.2012 перебував на обліку в Київському управління ГУ ДПС у Харківській області. Відповідно до наявної інформації у контролюючого органу платник податків ФОП ОСОБА_1 з 21.07.2012 зареєстрований, як фізична особа - підприємець (3 група, ставка 5%) та з 20.02.2018 зареєстрований, як фізична особа, яка займається незалежною професійною діяльністю (адвокат).

При цьому, відповідач зауважив, що 03.01.2020 ОСОБА_1 перейшов до Києво-Святошинського управління ГУ ДПС у Київській області.

Відповідач зазначив, що відповідно до облікової картки платника єдиного внеску (71040000) ФОП ОСОБА_1 відповідно до чинного законодавства в автоматичному режимі проведені нарахування:

як фізичній особі - підприємцю: 22.04.2014- 1267.95 грн. за і квартал 2014 (виникла заборгованість); 21.07.2014 - 1267,95 грн. за II квартал 2014; 20.10.2014 - 1267,95 грн. за III квартал 2014; 20.01.2015- 1267,95 грн. за IV квартал 2014; 20.04.2015- 1267,95 грн. за І квартал 2015; 20.07.2015 - 1267,95 грн. за 11 квартал 2015; 19.10.2015 - 1323,47 грн. за III квартал 2015; 19.01.2016 - 1434,51 грн. за IV квартал 2015; 19.04.2016 - 909,16 грн. за І квартал 2016; 19.07.2016 - 941,16 грн. за II квартал 2016;19.10.2016 - 957,00 грн. за III квартал 2016; 19.01.2017 - 990,00 грн. за IV квартал 2016; 19.04.2017 - 21 12,00 грн. за І квартал 2017; 19.07.2017 - 2112,00 грн. за II квартал 2017;19.10.2017 - 21 12,00 грн. за III квартал 2017;19.01.201819.01.2018 - 2112,00 грн. за IV квартал 2017; 19.04.2018 - 2457,18 грн. за І квартал 2018; 19.07.2018 - 2457,18 грн. за II квартал 2018; 19.10.2018 - 2457,18 грн. за III квартал 2018;

як фізичній особі, яка займається незалежною професійною діяльністю: 19.04.2018 - 1638,12 грн. за лютий - березень 2018; 19.07.2018 - 2457,18 грн. за II квартал 2018; 19.10.2018 - 2457,18 грн за III квартал 2018.

Додатково, відповідач вказав, що за результатами наявності у ОСОБА_1 несвоєчасної сплати єдиного соціального внеску за період 2014-2019 року, ГУ ДПС у Київській області сформовано рішення від 27.03.2020 №/1003 про застосування штрафних санкцій та нарахування нені за несплату (неперерахування) або несвоєчасну сплату (несвоєчасне перерахування) єдиного внеску з розрахунком штрафних санкцій (зазначено періоди виникнення заборгованості і періоди сплати/погашення) та направлено рекомендованим листом з повідомленням про вручення.

Позивач не погоджуючись з доводами відповідача, викладеними у відзиві на позов подав до суду відповідь на відзив, у якій зазначив, що податковим законодавством виключена можливість подвійного взяття на облік особи, яка здійснює незалежну професійну діяльність, у разі коли фізична особа вже взята на облік як самозайнята особа. Податковий кодекс України передбачає обов`язок самозайнятих осіб стати на облік у контролюючому органі, при цьому, такий обов`язок передбачено у разі коли особа здійснює підприємницьку діяльність, а також у разі, коли особа здійснює незалежну професійну діяльність. Однак позивач зазначив, що Кодексом передбачено, що контролюючий орган відмовляє у повторному взятті на облік особи, яка вже взята на облік як самозайнята особа, тобто, якщо особа взята на облік як самозайнята особа, яка здійснює підприємницьку діяльність, вона не повинна повторно ставати на облік та подавати документи як особа, яка здійснює незалежну професійну діяльність.

Так, позивач зазначив, що з системного аналізу положень Податкового кодексу України та Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» вбачається, що діяльність адвоката підпадає під визначення незалежної професійної діяльності, а доходи, отримані від здійснення такої діяльності підлягають оподаткування згідно ст. 178 Податкового кодексу України лише у випадку, якщо така особа не зареєстрована, як фізична особа-підприємець відповідно до вимог законодавства.

Разом з тим, позивач додав, що Законом України «Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування» не передбачений порядок обліку та сплати єдиного внеску фізичними особами-підприємцями з ознакою провадження незалежної професійної діяльності. Також, згідно видів діяльності, як фізичної особи-підприємця так і адвоката КВЕД 69.10 є основним видом - діяльність у сфері права. Відтак, на думку позивача він здійснює один і той же вид підприємницької діяльності і у нього не виникає обов`язку подання звітності як особи, що провадить незалежну професійну діяльність, адже у такому випадку буде мати місце подвійний облік ідентичної господарської діяльності, а відповідно і подвійне оподаткування, що суперечить принципам податкового законодавства.

Додатково позивач зазначив, що ані Київським управлінням ГУ ДПС у Харківській області, ані Києво - Святошинським управління ГУ ДПС у Київській області вимога про сплату боргу (недоїмки) з ЄСВ йому не надсилалась, а посилання відповідача на зміст інтегрованої картки платника як підставу винесення оскаржуваного рішення, є безпідставним. При цьому, позивач наголосив, що відображення контролюючим органом в інтегрованій картці платника податків відомостей щодо своєчасного нарахування та сплати податкових зобов`язань створює певні наслідки для платника податків та наявність у останнього матеріально-правового інтересу, щоб дані інтегрованих карток правильно відображали фактичний стан розрахунків з бюджетом, але - в той же час - не надає будь-яких прав відповідачеві, як суб`єкту владних повноважень на вчинення будь-яких дій, в тому числі - винесенню рішень про застосування штрафних санкцій та нарахування пені за несплату (неперерахування) або несвоєчасну сплату (несвоєчасне перерахування) єдиного внеску. Відповідно, у разі відсутності підстав для нарахування податкового боргу, контролюючий орган повинен вчинити дії щодо відображення/коригування у особовій картці позивача дійсного стану зобов`язань перед бюджетом.

Протокольною ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 30.06.2021 суд замінив відповідача по справі - Головне управління ДПС у Київській області (; місцезнаходження: 03151, м. Київ, вул. Народного Ополчення, 5а) на правонаступника - Головне управління ДПС у Київській області як відокремлений підрозділ Державної податкової служби України (код ЄДРПОУ ВП 44096797; місцезнаходження: 03151, м. Київ, вул. Народного Ополчення, 5а).

У судове засідання, призначене у справі на 30.06.2021 з`явилися позивач та уповноважений представник відповідача.

Присутній у судовому засіданні позивач позовні вимоги підтримав з підстав викладених у позовній заяві та просив позов задовольнити. Вказав, що враховуючи своєчасну сплату ним єдиного внеску, що підтверджується копіями платіжних доручень та відсутність у нього недоїмки зі сплати єдиного внеску, застосування контролюючим органом до нього штрафних санкцій та нарахування пені за перерахування єдиного внеску є протиправним та підлягає скасуванню. Крім того, наголосив на тому, що податковим законодавством виключена можливість подвійного взяття на облік особи, яка здійснює незалежну професійну діяльність у разі коли фізична особа вже взята на облік як самозайнята особа, тому є безпідставними посилання відповідача на нарахування позивачеві заборгованості із ЄСВ як особі, яка здійснює незалежну професійну діяльність за лютий-березень 2018 року, ІІ квартал 2018 року, ІІІ квартал 2018 року.

Додатково, на запитання суду позивач пояснив, що не заперечує щодо пропущення граничного строку сплати ЄСВ за 1-4 квартали 2014 року та 1-2 квартал 2015 року. При цьому наголошував на тому, що здійснював оплату ЄСВ за 3 квартал 2015 року, однак доказів фактичної сплати до суду надати не зміг.

Уповноважений представник відповідача заперечувала щодо задоволення позовних вимог та зазначила про те, що позивачем було порушено граничні строки сплати внесків з єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхуванняза 1-4 квартали 2014 року, 1-2 квартали 2015 року. Додала, що відсутня оплата ЄСВ за 3 квартал 2015 року, відтак станом на 4 квартал була нарахована позивачу недоїмка та штрафна санкція прострочення на 216 днів. Додатково представник відповідача зазначила, що оплата внесків ЄСВ за І-ІІ квартал 2016 року була зарахована на погашення недоїмки, яка виникла за попередній період.

Заслухавши представників сторін, розглянувши подані документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши усі фактичні обставини справи, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, судом встановлено наступне.

ОСОБА_1 (реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 , місце проживання: АДРЕСА_1 ) зареєстрований в якості фізичної особи-підприємця 21.02.2021 номер запису 2 139397 та як платник податків з 22.02.2012 перебував на обліку у Київській ДПІ ГУ ДПС у Харківській області, що підтверджується випискою з Єдиного державного реєстру юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців від 16.10.2019. Основним видом економічної діяльності згідно КВЕД є 69.10 Діяльність у сфері права.

Судом встановлено та не заперечується сторонами, що з 03.01.2020 ОСОБА_1 переведений на облік до Києво-Святошинського управління ГУ ДПС у Київській області.

Відповідно до відомостей звіту про суми нарахованого доходу застрахованих осіб та суми нарахованого єдиного внеску ФОП ОСОБА_1 за 2014 рік позивачем розраховано до сплати ЄСВ за 1 квартал 2014 року- 1267,95 грн., за 2 квартал 2014 року -1267,95 грн., за 3 квартал 2014 року - 1267,95 грн., за 4 квартал 2014 року - 1267,95 грн.

Згідно відомостей звіту про суми нарахованого доходу застрахованих осіб та суми нарахованого єдиного внеску ФОП ОСОБА_1 за 2016 рік позивачем розраховано до сплати ЄСВ за 1 квартал 2016 року- 909,48грн., за 2 квартал 2016 року - 941,16 грн., за 3 квартал 2016 року - 957 грн., за 4 квартал 2016 року - 990 грн.

Відповідно до відомостей звіту про суми нарахованого доходу застрахованих осіб та суми нарахованого єдиного внеску ФОП ОСОБА_1 за 2017 рік позивачем розраховано до сплати ЄСВ за 1 квартал 2017 року - 2112,00 грн., за 2 квартал 2017 року - 2112,00 грн., за 3 квартал 2017 року - 2112,00 грн., за 4 квартал 2017 року - 2112,00 грн.

Як вбачається зі звіту про суми нарахованого доходу застрахованих осіб та суми нарахованого єдиного внеску ФОП ОСОБА_1 за 2018 рік позивачем розраховано до сплати ЄСВ за 1 квартал 2018 року - 2457,18 грн., за 2 квартал 2018 року - 2457,18 грн., за 3 квартал 2018 року - 2457,18 грн., за 4 квартал 2018 року - 2457,18 грн.

Відповідно до відомостей звіту про суми нарахованого доходу застрахованих осіб та суми нарахованого єдиного внеску ФОП ОСОБА_1 за 2019 рік позивачем розраховано до сплати ЄСВ за 1 квартал 2019 року- 2754,18 грн., за 2 квартал 2019 року -2754,18 грн., за 3 квартал 2019 року - 2754,18 грн., за 4 квартал 2019 року - 2754,18 грн.

Як вбачається з матеріалів справи, зокрема платіжних доручень наданих позивачем до суду ОСОБА_1 було здійснено оплату Єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, зокрема у наступних розмірах:

платіжне доручення від 08.05.2014 на оплату ЄСВ за 1 квартал 2014 року в розмірі 1267,95 грн. (граничний термін сплати ЄСВ за 1 квартал 2014 року - 20.04.2014);

платіжне доручення № 16 від 14.08.2014 на оплату ЄСВ за 2 квартал 2014 року в розмірі 1267,95 грн. (граничний термін сплати ЄСВ за 2 квартал 2014 року - 20.07.2014)

платіжне доручення № 22 від 31.10.2014 на оплату ЄСВ за 3 квартал 2014 року в розмірі 1267,95 грн. (граничний термін сплати ЄСВ за 3 квартал 2014 року - 20.10.2014);

платіжне доручення № 27 від 28.01.2015 на оплату ЄСВ за 4 квартал 2014 року в розмірі 1267,95 грн. (граничний термін сплати ЄСВ за 4 квартал 2014 року - 20.01.2015);

платіжне доручення №7 від 27.04.2015 на оплату ЄСВ за 1 квартал 2015 року в розмірі 1267,95 грн. (граничний термін сплати ЄСВ за 1 квартал 2015 року - 20.04.2015);

платіжне доручення №17 від 25.08.2015 на оплату ЄСВ за 2 квартал 2015 року в розмірі 1267,95 грн. (граничний термін сплати ЄСВ за 2 квартал 2015 року - 20.07.2015);

платіжне доручення № 3 від 19.01.2016 на оплату ЄСВ за 4 квартал 2015 року в розмірі 979 грн. (граничний термін сплати ЄСВ за 4 квартал 2015 року - 20.01.2016);

платіжне доручення№ 8 від 20.05.2021 на оплату ЄСВ за 1 квартал 2016 року в розмірі 909,48 грн. (граничний термін сплати ЄСВ за 1 квартал 2016 року - 20.04.2016);

платіжне доручення від 22.08.2016 на оплату ЄСВ за 2 квартал 2016 року в розмірі 957,00 грн. (граничний термін сплати ЄСВ за 2 квартал 2016 року - 20.07.2016);

платіжне доручення №18 від 10.11.2016 на оплату ЄСВ за 3 квартал 2016 року в розмірі 957,00 грн. (граничний термін сплати ЄСВ за 3 квартал 2016 року - 20.10.2016);

платіжне доручення № 2 від 17.02.2017 на оплату ЄСВ за 4 квартал 2016 року в розмірі 990,00 грн. (граничний термін сплати ЄСВ за 4 квартал 2016 року - 20.01.2017);

платіжне доручення № 2 від 18.05.2017 на оплату ЄСВ за 4 квартал 2016 року в розмірі 2112,00 грн.;

платіжне доручення № 4 від 16.08.2017 на оплату ЄСВ за 2 квартал 2017 року в розмірі 2112, 00 грн. (граничний термін сплати ЄСВ за 1 квартал 2017 року - 20.07.2014);

платіжне доручення № 7 від 17.10.2017 на оплату ЄСВ за 2 квартал 2017 року в розмірі 2112,00 грн.;

платіжне доручення від 10.01.2018 на оплату ЄСВ за 4 квартал 2017 року в розмірі 2112,00 грн. (граничний термін сплати ЄСВ за 4 квартал 2017 року - 20.01.2018);

платіжне доручення № 18 від 16.07.2018 на оплату ЄСВ за 2 квартал 2018 року в розмірі 2457,18 грн. (граничний термін сплати ЄСВ за 2 квартал 2018 року - 20.07.2018);

платіжне доручення № 3 від 11.01.2019 на оплату ЄСВ за 3, 4 квартал 2018 року в розмірі 4914,36 грн. (граничний термін сплати ЄСВ за 3 квартал 2018 року - 20.10.2018, граничний термін сплати ЄСВ за 4 квартал 2018 року - 20.01.2019);

платіжне доручення № 12 від 18.04.2019 на оплату ЄСВ за 1 квартал 2019 року в розмірі 2754,18 грн. (граничний термін сплати ЄСВ за 1 квартал 2019 року - 20.04.2019);

платіжне доручення № 22 від 19.07.2019 на оплату ЄСВ за 2 квартал 2019 року в розмірі 2754,18 грн. (граничний термін сплати ЄСВ за 2 квартал 2019 року - 20.07.2019);

платіжне доручення № 34 від 21.10.2019 на оплату ЄСВ за 3 квартал 2019 року в розмірі 2754,18 грн. (граничний термін сплати ЄСВ за 3 квартал 2019 року - 20.10.2019).

Відповідно до відомостей, які відображені в інтегрованій картці платника єдиного внеску (71040000) ФОП ОСОБА_1 , у ній відображено нарахування єдиного внеску на загальнообов`язкове державне пенсійне страхування позивачу за наступні періоди:

22.04.2014 - 1267.95 грн. за І квартал 2014 (виникла заборгованість); 21.07.2014- 1267,95 грн. за II квартал 2014; 20.10.2014 - 1267,95 грн. за III квартал 2014;20.01.2015- 1267,95 грн. за IV квартал 2014; 20.04.2015- 1267,95 грн. за І квартал 2015; 20.07.2015- 1267,95 грн. за 11 квартал 2015; 19.10.2015 - 1323,47 грн. за III квартал 2015; 19.01.2016- 1434,51 грн. за IV квартал 2015; 19.04.2016 - 909,16 грн. за І квартал 2016; 19.07.2016 - 941,16 грн. за II квартал 2016;19.10.2016 - 957,00 грн. за III квартал 2016; 19.01.2017- 990,00 грн. за IV квартал 2016;19.04.2017 - 21 12,00 грн. за І квартал 2017;19.07.2017 - 2112,00 грн. за II квартал 2017; 19.10.2017 - 21 12,00 грн. за III квартал 2017;19.01.2018 - 2112,00 грн. за IV квартал 2017; 19.04.2018 - 2457,18 грн. за І квартал 2018; 19.07.2018 - 2457,18 грн. за II квартал 2018;19.10.2018 - 2457,18 грн. за III квартал 2018.

Разом з тим, в ході судового розгляду справи судом було встановлено, що 20.02.2018 ОСОБА_1 взятий на облік як фізична особа, яка займається незалежною професійною діяльністю (адвокат).

Крім того, згідно відомостей інтегрованої картки платника єдиного внеску (71040000) ФОП ОСОБА_1 в автоматичному режимі проведено нарахування як фізичній особі, яка займається професійною діяльністю нараховано наступні суми єдиного внеску: 19.04.2018- 1638,12 грн. за лютий - березень 2018; 19.07.2018 - 2457,18 грн. за II квартал 2018; 19.10.2018 - 2457,18 грн за III квартал 2018.

Головним управлінням ДПС у Київській області прийнято рішення від 27.03.2020 №/1003 про застосування штрафних санкцій та нарахування пені за несплату (неперерахування) або несвоєчасну сплату (несвоєчасне перерахування) єдиного внеску, яким до позивача застосовано штраф у розмірі (10% до 01.01.2015) - 377,25 грн., штраф у розмірі (20% з 01.01.2015) - 6274,19 грн., за період з 23.04.2014 по 21.10.2019 та нараховано пеню у розмірі 6198,47 грн. за несплату (неперерахування) або несвоєчасну сплату (несвоєчасне перерахування) єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування.

Вказане рішення направлено за адресою місця проживання ФОП ОСОБА_1 , що підтверджується відомостями рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення зі штриховим ідентифікатором № 9767 та 27.04.2020 вручено позивачу.

Вважаючи рішення про застосування штрафних санкцій та нарахування пені за несплату (неперерахування) або несвоєчасну сплату (несвоєчасне перерахування) єдиного внеску протиправним, позивач звернувся до суду.

Надаючи правову оцінку відносинам, що виникли між сторонами, суд зазначає таке.

Правові та організаційні засади забезпечення збору та обліку єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, умови та порядок його нарахування і сплати та повноваження органу, що здійснює його збір та ведення обліку, визначені Законом України «Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування» від 08.07.2010 №2464-VI (з наступними змінами та доповненнями, в редакції, чинній на момент виникнення спірних відносин, далі по тексту - Закон №2464-VI).

Відповідно до частини першої статті 1 Закону №2464-VI, єдиний внесок на загальнообов`язкове державне соціальне страхування (далі - єдиний внесок) - консолідований страховий внесок, збір якого здійснюється до системи загальнообов`язкового державного соціального страхування в обов`язковому порядку та на регулярній основі з метою забезпечення захисту у випадках, передбачених законодавством, прав застрахованих осіб та членів їхніх сімей на отримання страхових виплат (послуг) за діючими видами загальнообов`язкового державного соціального страхування (пункт 1); застрахована особа - фізична особа, яка відповідно до законодавства підлягає загальнообов`язковому державному соціальному страхуванню і сплачує (сплачувала) та/або за яку сплачується чи сплачувався у встановленому законом порядку єдиний внесок (пункт 3).

Згідно частини першої статті 4 Закону №2464-VI, платниками єдиного внеску є, фізичні особи-підприємці, зокрема ті, які використовують працю інших осіб на умовах трудового договору (контракту) або на інших умовах, передбачених законодавством про працю, чи за цивільно-правовим договором (крім цивільно-правового договору, укладеного з фізичною особою-підприємцем, якщо виконувані роботи (надавані послуги) відповідають видам діяльності відповідно до відомостей з Єдиного державного реєстру юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців) (абзац третій пункту 1); фізичні особи-підприємці, в тому числі ті, які обрали спрощену систему оподаткування (пункт 4).

Відповідно до абзаців 1 та 2 частини восьмої статті 9 Закону №2464-VI, платники єдиного внеску, крім платників, зазначених у пунктах 4, 5 та 5-1 частини першої статті 4 цього Закону, зобов`язані сплачувати єдиний внесок, нарахований за календарний місяць, не пізніше 20 числа наступного місяця, крім гірничих підприємств, які зобов`язані сплачувати єдиний внесок, нарахований за календарний місяць, не пізніше 28 числа наступного місяця. При цьому платники, зазначені у пункті 1 частини першої статті 4 цього Закону, під час кожної виплати заробітної плати (доходу, грошового забезпечення), на суми якої (якого) нараховується єдиний внесок, одночасно з видачею зазначених сум зобов`язані сплачувати нарахований на ці виплати єдиний внесок у розмірі, встановленому для таких платників (авансові платежі). Винятком є випадки, якщо внесок, нарахований на ці виплати, вже сплачений у строки, встановлені абзацом першим цієї частини, або за результатами звірення платника з органом доходів і зборів за платником визнана переплата єдиного внеску, сума якої перевищує суму внеску, що підлягає сплаті, або дорівнює їй. Кошти перераховуються одночасно з отриманням (перерахуванням) коштів на оплату праці (виплату доходу, грошового забезпечення), у тому числі в безготівковій чи натуральній формі. При цьому фактичним отриманням (перерахуванням) коштів на оплату праці (виплату доходу, грошового забезпечення) вважається отримання відповідних сум готівкою, зарахування на рахунок одержувача, перерахування за дорученням одержувача на будь-які цілі, отримання товарів (послуг) або будь-яких інших матеріальних цінностей у рахунок зазначених виплат, фактичне здійснення з таких виплат відрахувань згідно із законодавством або виконавчими документами чи будь-яких інших відрахувань.

Частиною четвертою статті 8 Закону №2464-VI визначено, що порядок нарахування, обчислення і сплати єдиного внеску визначається цим Законом, в частині адміністрування - Податковим кодексом України, та прийнятими відповідно до них нормативно-правовими актами центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику.

За приписами пунктів 6 та 7 частини першої статті 13 Закону №2464-VI, органи доходів і зборів мають право застосовувати фінансові санкції, передбачені цим Законом та стягувати з платників несплачені суми єдиного внеску та застосовувати фінансові санкції, передбачені цим Законом.

За змістом частини десятої та пункту 2 частини одинадцятої статті 25 Закону № 2464-VІ, на суму недоїмки нараховується пеня з розрахунку 0,1 відсотка суми недоплати за кожний день прострочення платежу; податковий орган застосовує до платника єдиного внеску такі штрафні санкції за несплату (неперерахування) або несвоєчасну сплату (несвоєчасне перерахування) єдиного внеску накладається штраф у розмірі 20 відсотків (до 01 січня 2015 року - 10 відсотків) своєчасно не сплачених сум.

Згідно ч пп.2 п, 2 розділу VI Інструкції про порядок нарахування і сплати єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, затвердженої наказом Мінфіну України від 20.04.2015 №449 за несплату (неперерахування) або несвоєчасну сплату (несвоєчасне перерахування) ЄСВ до платників, визначених пунктами 1-4 п.1 розділу II Інструкції №449, які допустили зазначене порушення у період до 01.01.2015 року, накладається штраф у розмірі 10% своєчасно несплачених сум, а починаючи з 01.01.2015 року та надалі,- у розмірі 20% своєчасно несплачених сум.

Згідно з п. 6 частини першої ст. 1 Закону №2464-VI сума єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування , своєчасно не нарахована та/або не плачена у строки, встановлена Законом №2464, обчислена податковим органом у випадках, передбачених законом №2464, є недоїмкою.

За змістом частини шостої статті 25 Закону № 2464-VІ за рахунок сум, що надходять від платника єдиного внеску або від державної виконавчої служби, погашаються суми недоїмки, штрафних санкцій та пені у порядку календарної черговості їх виникнення. У разі якщо платник має несплачену суму недоїмки, штрафів та пені, сплачені ним суми єдиного внеску зараховуються в рахунок сплати недоїмки, штрафів та пені у порядку календарної черговості їх виникнення.

Наведені норми законодавства, що регулюють порядок сплати та зарахування єдиного соціального внеску, сплаченого відповідними платниками, зокрема, тими, що визначені абзацом другим пункту 1 частини першої статті 4 Закону, дають підстави для висновку, що суми недоїмки, штрафних санкцій та пені погашаються за рахунок сум, що надходять від платника єдиного внеску саме у порядку календарної черговості їх виникнення. Таким чином, погашення сум штрафних санкцій та пені у порядку їх календарної черговості з коштів, що надійшли від платника, є законодавчо визначеним обов`язком відповідача як особи, на яку законодавством покладено повноваження здійснення контролю за дотриманням вимог Закону № 2464-VІ .

В контексті встановлених судами попередніх інстанцій обставин та у взаємозв`язку із наведеними вище нормами права Верховний Суд вважає за необхідне зазначити, що наявність недоїмки за єдиним внеском та непогашених сум штрафних санкцій та пені на час перерахування позивачем сум поточних платежів свідчить про правомірність зарахування відповідачем перерахованих коштів в рахунок погашення заборгованості за єдиним внеском у порядку календарної черговості її виникнення без зміни напрямку сплати єдиного соціального внеску, визначеного платником.

Аналогічні правові висновки викладені у постановах Верховного Суду від 25 квітня 2018 року у справі № 825/2359/15-а, від 21 травня 2020 року' справі №1.380.2019.001414, від 04 вересня 2020року у справі № 826/877/16.

З розрахунку штрафної санкції до рішення від 27.03.2020 №/1003 про застосування штрафних санкцій та нарахування пені за несплату (неперерахування) або несвоєчасну сплату (несвоєчасне перерахування) єдиного внеску убачається, що контролюючим органом нараховано позивачу пеню та застосовано до нього штрафну санкцію за несвоєчасне перерахування єдиного внеску за період з 23.04.2014 по 21.10.2019.

Згідно наданої відповідачем інтегрованої картки платника - ФОП ОСОБА_1 по єдиному внеску вбачається, що станом на 22.04.2014 переплата складає 10,50 грн., яка зарахована в погашення грошового зобов`язання за 1 квартал 2014 - 1267,95 грн., заборгованість (недоїмка) складає у сумі 1257,45грн.

Відповідно до платіжного доручення №10 від 08.05.2014 відбувається сплата у сумі 1267.95 грн. (з пропущенням граничного строку у 16 днів), на суму недоїмки нараховується пеня з розрахунку 0,1% суми недоплати за кожен день прострочення (частина 10 ст. 25 Закону №2464) 1257,45грн. недоїмка*0,1%*16 днів прострочення = 20.12 грн. (пеня)

Станом на 21.07.2014 рахується переплата у сумі 10.5 грн., нараховано ЄСВ за 2 квартал 2014 року 1267.95 грн., граничний термін сплати 21.07.2014, фактична сплата у сумі 1267.95 відбулась 14.08.2014, що підтверджується відомостями платіжного доручення № 16 від 14.08.2014 на оплату ЄСВ за 2 квартал 2014 року в розмірі 1267,95 грн. (24 дні прострочення) 1267,95грн., недоїмка складає 1257,45 грн.

Контролюючим органом нараховано 1257.45грн. недоїмка*10% = 125.75 грн. (штрафна) санкція та 1257.45грн. *0,1%*24 дні прострочення = 30.18грн. (пеня).

Станом на 20.10.2014 рахується переплата у сумі 10.5 грн., нараховано ЄСВ за 3 квартал 2014 року 1267.95 грн., граничний термін сплати 20.10.2014, фактична сплата у сумі 1267.95 грн. відбулась 31.10.2014, що підтверджується відомостями платіжного доручення № 22 від 31.10.2014 на оплату ЄСВ за 3 квартал 2014 року в розмірі 1267,95 грн. (11 прострочених днів), 1257.45 грн. недоїмка складає.

Контролюючим органом нараховано 1257.45грн. недоїмка*10% = 125.75 грн. (штрафна) санкція та 1257.45грн. *0,1%*11 дні прострочення = 13.83грн. (пеня).

Станом на 20.01.2015 рахується переплата у сумі 10.5 грн., нараховано ЄСВ за 4 квартал 2014 року 1267.95 грн., граничний термін сплати 20.01.2015, фактична сплата у сумі 1267.95 грн. відбулась 28.01.2015, що підтверджується відомостями платіжного доручення платіжне доручення № 27 від 28.01.2015 на оплату ЄСВ за 4 квартал 2014 року в розмірі 1267,95 грн. (8 прострочених днів), Контролюючим органом нараховано 1257.45грн. недоїмка*10% = 125.75 грн. (штрафна) санкція, 1257.45грн. *0,1%*8 днів прострочення = 10.6грн. (пеня)

Станом на 20.04.2015 рахується переплата у сумі 10.5 грн., нараховано ЄСВ за 1 квартал 2015 року 1267.95 грн., граничний термін сплати 20.04.2015, фактична сплата у сумі 1267.95 грн. відбулась 28.04.2015, що підтверджується відомостями платіжного доручення №7 від 27.04.2015 на оплату ЄСВ за 1 квартал 2015 року в розмірі 1267,95 грн (8 прострочених днів), 1257.45 грн. недоїмка.

Контролюючим органом нараховано 1257.45грн. недоїмка*20% = 251.49 грн. (штрафна) санкція, 1257.45грн. *0,1%*8 днів прострочення = 10.6грн. (пеня).

Станом на 20.07.2015 рахується переплата у сумі 10.5 грн., нараховано ЄСВ за 2 квартал 2015 року 1267.95 грн., граничний термін сплати 20.07.2015, фактична сплата у сумі 1267.95 грн. відбулась 25.08.2015, що підтверджується відомостями платіжного доручення №17 від 25.08.2015 на оплату ЄСВ за 2 квартал 2015 року в розмірі 1267,95 грн (36 прострочених днів), 1257.45 грн. недоїмка.

Контролюючим органом нараховано 1257.45грн. недоїмка*10% = 251.49 грн. (штрафна) та 1257.45грн. *0,1% *36 днів прострочення = 45.27грн. (пеня).

Станом на 19.10.2015 рахується переплата у сумі 10.5грн., 1323.47 грн. нарахування ЄСВ за 3 квартал 2015, граничний термін сплати 19.10.2015, фактична часткова сплата у сумі 909.5 грн. відбулась 20.05.2016, що підтверджується відомостями платіжного доручення№ 8 від 20.05.2021 на оплату ЄСВ за 1 квартал 2016 року в розмірі 909,48 грн., яка зарахована на погашення недоїмки (214 прострочених днів).

Контролюючим органом нараховано 909.5грн. недоїмка*20% = 181.9 грн. (штрафна) санкція, 909.5грн. *0,1%*214 днів прострочення = 194.63грн. (пеня)

Наступна часткова сплата у сумі 403.5 грн. відбулась 22.08.2016 (308 прострочених днів) грн. 403.5 грн. недоїмка*20% = 80.7 грн.(штрафна) та 403.5грн. *0,1%*308 днів прострочення = 124.27грн. (пеня)

Станом на 10.01.2016 недоїмка становить 1312.97 грн., нараховано ЄСВ за 4 квартал 2015 року 1434.51 грн., граничний термін сплати 19.01.2016, фактична часткова сплата у сумі 553.5 грн. відбулась 22.08.2016 (216 прострочених днів).

Контролюючим органом нараховано 553.5грн. недоїмка*20% = 110.7 грн. (штрафна), 553.5грн. *0,1% *216 днів прострочення = 119.56грн. (пеня).

Наступна часткова сплата у сумі 881 грн. відбулась 17.02.2017 (395 прострочених днів). Відтак контролюючим органом нараховано 881 грн. недоїмка*20% = 176.2 грн.(штрафна) та 881грн. *0,1%*395 днів прострочення = 348грн. (пеня).

Станом на 19.04.2016 недоїмка становить 2747.48грн., нараховано ЄСВ за 1 квартал 2016 року 909.48 грн., граничний термін сплати 19.04.2016, фактична часткова сплата у сумі 109 грн. відбулась 17.02.2017 (304 прострочених днів).

Контролюючим органом нараховано 909.48грн. недоїмка*20% = 21.8 грн. (штрафна) та 909.48грн. *0,1%*304 днів прострочення = 33.14грн. (пеня)

Наступна часткова сплата у сумі 800.5 грн. відбулась 18.05.2017 (394 прострочених днів), відтак контролюючим органом нараховано 800.5 грн. недоїмка*20% = 160.1 грн.(штрафна) санкція та 800.5грн. *0,1%*394 днів прострочення = 315.89грн. (пеня)

Станом на 19.07.2016 недоїмка становить 2747.48грн., нараховано ЄСВ за 2 квартал 2016 року 941.16 грн., граничний термін сплати 19.07.2016, фактична сплата у сумі 941.16 грн. відбулась 18.05.2017 (303 прострочених днів).

Контролюючим органом нараховано 941.16грн. недоїмка*20% = 188.23 грн. (штрафна) санкція та 941.16грн. *0,1%*303 днів прострочення = 285.17грн. (пеня)

Станом на 19.10.2016 недоїмка становить 2731.64грн., нараховано ЄСВ за 3 квартал 2016 року 957 грн., граничний термін сплати 19.10.2016, фактична часткова сплата у сумі 370.35 грн. відбулась 18.05.2017 (211 прострочених днів).

З огляду на викладене, контролюючим органом нараховано 370.35грн. недоїмка*20% = 74.07 грн. (штрафна) санкція та 370.35грн. *0,1%*211 днів прострочення = 78.15грн. (пеня)

Наступна часткова сплата у сумі 586.65 грн. відбулась 16.08.2017 (301 прострочених днів), відтак контролюючим органом нараховано 586.65грн. недоїмка*20% = 117.33 грн.(штрафна) санкція та 586.65грн. *0,1%*301 днів прострочення = 176.58грн. (пеня)

Станом на 19.01.2017 недоїмка становить 3688.64грн. нараховано ЄСВ за 4 квартал 2016 року 990 грн., граничний термін сплати 19.01.2017, фактична сплата у сумі 990 грн. відбулась 16.08.2017 (209 прострочених днів).

Відтак, контролюючим органом нараховано 990грн. недоїмка*20% = 198 грн. (штрафна) та 990грн. *0,1%*209 днів прострочення = 206.91грн. (пеня).

Станом на 19.04.2017 недоїмка становить 3688.64грн., нараховано ЄСВ за 1 квартал 2017 року 2112 грн., граничний термін сплати 19.04.2017, фактична часткова сплата у сумі 535.35 грн. відбулась 16.08.2017 (119 прострочених днів).

Контролюючим органом нараховано 535.35грн. недоїмка*20% = 107.07 грн. (штрафна) та 535.35грн. *0,1%*119 днів прострочення = 63.71грн. (пеня).

Наступна часткова сплата у сумі 957 грн. відбулась 16.08.2017 (146 прострочених днів), відтак контролюючим органом нараховано 957грн. недоїмка*20% = 191.4 грн.(штрафна) санкція та 957 грн. *0,1%*146 днів прострочення = 139,72грн. (пеня).

Наступна часткова сплата у сумі 619.65 грн. відбулась 17.10.2017 (181 прострочений день), з огляду на що контролюючим органом нараховано 619.65грн. недоїмка*20% = 123.93 грн.(штрафна) та 619.65грн. *0,1%*301 днів прострочення = 112.15грн. (пеня)

Станом на 19.07.2017 недоїмка становить 3688.64грн., нараховано ЄСВ за 2 квартал 2017 року 2112 грн., граничний термін сплати 19.07.2017, фактична часткова сплата у сумі 1492.35 грн. відбулась 17.10.2017 (90 прострочених днів).

Контролюючим органом нараховано 1492.35грн. недоїмка*20% = 298.47 грн. (штрафна) та 1492.35грн. *0,1%*90 днів прострочення = 134.31грн. (пеня).

Наступна часткова сплата у сумі 619.65 грн. відбулась 10.01.2018 (175 прострочених днів), отже контролюючим органом нараховано 619.65грн. недоїмка*20% = 123.93 грн.(штрафна) та 619.65грн. *0,1%*175 днів прострочення = 108.44грн. (пеня)

Станом на 19.0102017 недоїмка становить 619.64грн., нараховано ЄСВ за 3 квартал 2017 року 2112 грн., граничний термін сплати 19.10.2017, фактична часткова сплата у сумі 1492.35 грн. відбулась 10.01.2018 (83 прострочених днів).

Контролюючим органом нараховано 1492.35грн. недоїмка*20% = 298.47 грн. (штрафна) та 1492.35грн. *0,1%*83 днів прострочення = 123.87грн. (пеня).

Наступна часткова сплата у сумі 619.65 грн. відбулась 19.04.2018 (182 прострочених днів), відтак контролюючим органом нараховано 619.65грн. недоїмка*20% = 123.93 грн.(штрафна) та 619.65грн. *0,1%*182 днів прострочення = 112.77грн. (пеня)

Станом на 19.01.2018 недоїмка становить 619,64 грн., нараховано ЄСВ за 4 квартал 2017 року 2112 грн., граничний термін сплати 19.01.2018, фактична часткова сплата у сумі 1837.55 грн. відбулась 19.04.2018 (90 прострочених днів).

Контролюючим органом нараховано 1837.55грн. недоїмка*20% = 367.51 грн. (штрафна) та 1837.55грн. *0,1%*90 днів прострочення = 165.38грн. (пеня).

Наступна часткова сплата у сумі 274.45 грн. відбулась 16.07.2018 (178 прострочених днів), відтак контролюючим органом нараховано 274.45грн. недоїмка*20% = 54.89 грн.(штрафна) та 274.45грн. *0,1%*178 днів прострочення = 48.85грн. (пеня).

Станом на 19.04.2018 недоїмка становить 274.46грн., нараховано ЄСВ за 1 квартал 2018 року як фізичній особі-підприємцю 2457.18 грн., граничний термін сплати 19.04.2018, фактична часткова сплата у сумі 2182.7 грн. відбулась 16.07.2018 (88 прострочених днів).

Контролюючим органом нараховано 2182.7грн. недоїмка*20% = 436.54 грн. (штрафна) санкція та 2182.7грн. *0,1%*88 днів прострочення = 192.08грн. (пеня)

Наступна часткова сплата у сумі 274.45 грн. відбулась 11.01.2019 (267 прострочених днів), з огляду на що контролюючим органом нараховано 274.45грн. недоїмка*20% = 54.89 грн.(штрафна) санкція та квартал 2018 (особа, яка займається незалежною професійною діяльністю)

Станом на 19.04.2018 недоїмка становить 2731.64грн., нараховано ЄСВ за лютий, березень 2018 року як особі, яка займається незалежною професійною діяльністю 990 грн., граничний термін сплати 19.04.2018, фактична сплата у сумі 1638.12 грн. відбулась 11.01.2019 (267 прострочених днів).

Контролюючим органом нараховано 1638.12грн. недоїмка*20% = 198 грн. (штрафна) санкція та 1638.12грн. *0,1%*267 днів прострочення = 437.38грн. (пеня)

Станом на 19.07.2018 недоїмка становить 1912.58грн., нараховано ЄСВ за 2 квартал 2018 року 2457.18 грн., граничний термін сплати 19.07.2018, фактична часткова сплата у сумі 544.6 грн. відбулась 11.01.2019 (176 прострочених днів).

Контролюючим органом нараховано 544.6грн. недоїмка*20% = 108.92 грн. (штрафна) санкція та 544.6грн. *0,1%*176 днів прострочення = 95.85грн. (пеня)

Наступна часткова сплата у сумі 1912.6 грн. відбулась 22.07.2019 (368 прострочених днів), відтак контролюючим органом нараховано 1912.6грн. недоїмка*20% = 382.52 грн.(штрафна) санкція та 1912.6грн. *0,1%*368 днів прострочення = 703.83грн. (пеня)

Станом на 19.07.2018 недоїмка становить 4369.76грн., нараховано ЄСВ за 2 квартал 2018 року як особі, яка провадить незалежну професійну діяльність 2457.18 грн., граничний термін сплати 19.07.2018, фактична сплата у сумі 2457.18 грн. відбулась 11.01.2019 (176 прострочених днів).

Контролюючим органом нараховано 2457.18грн. недоїмка*20% = 491,44 грн. (штрафна) санкція та 2457,18грн. *0,1%*176 днів прострочення = 432,46 грн. (пеня).

Станом на 19.10.2018 недоїмка становить 6826,94грн., нараховано ЄСВ за 3 квартал 2018 року як фізичній особі-підприємцю, спрощена система оподаткування 2457.18 грн., граничний термін сплати 19.10.2018, фактична часткова сплата у сумі 841.6 грн. відбулась 11.01.2019 (176 прострочених днів).

Контролюючим органом нараховано 841,6 грн. недоїмка*20% = 168.32 грн. (штрафна) санкція та 841.6грн. *0,1%*176 днів прострочення = 232.28грн. (пеня).

Наступна часткова сплата у сумі 1615,6 грн. відбулась 21.10.2019 (367 прострочених днів), відтак контролюючим органом нараховано 1615.6 грн. недоїмка*20% = 382.52 грн.(штрафна) санкція та 1615.6грн. *0,1%*367 днів прострочення = 592.92грн. (пеня).

Станом на 19.04.2017 недоїмка становить 9284,12грн., нараховано ЄСВ за 3 квартал 2018 року як особі, яка займається незалежною професійною діяльністю 2457.18 грн., граничний термін сплати 19.10.2018, фактична сплата у сумі 2457,18 грн. відбулась 21.10.2019 (367 прострочених днів), відтак контролюючим органом нараховано 2457,18грн. недоїмка*20% = 491,44 грн. (штрафна) санкція та 2457,18грн. *0,1%*367 днів прострочення = 417,87грн. (пеня).

Як зазначалося судом раніше, приписами частини 6 статті 25 Закону №2664-VІ обумовлено, що за рахунок сум, що надходять від платника єдиного внеску або від державної виконавчої служби, погашаються суми недоїмки, штрафних санкцій та пені у порядку календарної черговості їх виникнення. У разі якщо платник має несплачену суму недоїмки, штрафів та пені, сплачені ним суми єдиного внеску зараховуються в рахунок сплати недоїмки, штрафів та пені у порядку календарної черговості їх виникнення.

У зв`язку з цим, погашення заборгованості в порядку черговості за рахунок коштів, які надійшли від позивача в оплату поточних платежів з ЄСВ, зокрема, за починаючи з 3 кварталу 2015 року, та в оплату зобов`язань, нарахованих за єдиним соціальним внеском за наступні періоди, відповідає вимогам чинного законодавства та є правомірним, оскільки з наявних матеріалів справи не вбачається здійснення оплати ЄСВ за 3 квартал 2015 року, крім того, здійснення оплати платежів з єдиного соціального внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування за період 2014 року та 1-2 кварталу 215 року було здійснене ОСОБА_1 з порушенням граничного строку сплати таких платежів.

Суд зазначає, що зарахування контролюючим органом сплачених позивачем грошових коштів з ЄСВ в оплату боргу за попередні періоди зумовило виникнення у ФОП ОСОБА_1 заборгованості з ЄСВ за 2014 -2017 роки, та зумовило прийняття рішення про застосування штрафних санкцій та нарахування пені за несплату (неперерахування) або несвоєчасну сплату (несвоєчасне перерахування) єдиного внеску від 27.03.2020 №/1003 за період з 23.04.2014 по 20.01.2018 у розмірі 3936,85 грн. штрафних санкцій та 3020,52 грн. пені.

Щодо нарахування штрафних санкцій та пені за несплату (неперерахування) або несвоєчасну сплату (несвоєчасне перерахування) єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування за період з 01.01.2018 по 21.10.2018, суд зазначає наступне.

Відповідно до відомостей інтегрованої картки платника єдиного внеску ОСОБА_1 встановлено, що позивачу як фізичній особі, яка перебуває на спрощеній системі оподаткування нараховано єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування 19.04.2018 - 2457,18 грн. за І квартал 2018; 19.07.2018 - 2457,18 грн. за II квартал 2018; 19.10.2018 - 2457,18 грн. за III квартал 2018 та нараховано єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування як самозайнятій особі, яка проводить незалежну професійну діяльність (адвокатську діяльність): за лютий, березень 2018 року - 990,00 грн., за 2 квартал 2018 року - 2457, 18 грн., за 3 квартал 2018 року - 2457,18 грн.

Відповідно до пунктів 4, 5 частини 1 статті 4 Закону №2464-VI, платниками єдиного внеску є: фізичні особи - підприємці, в тому числі ті, які обрали спрощену систему оподаткування; особи, які провадять незалежну професійну діяльність, а саме наукову, літературну, артистичну, художню, освітню або викладацьку, а також медичну, юридичну практику, в тому числі адвокатську, нотаріальну діяльність, або особи, які провадять релігійну (місіонерську) діяльність, іншу подібну діяльність та отримують дохід від цієї діяльності.

Законом №2464-VI визначено момент виникнення обов`язку самозайнятої особи, як платника єдиного внеску - початок провадження самозайнятою особою відповідної діяльності.

Згідно підпункту 14.1.226 пункту 14.1 статті 14 Податкового кодексу України, самозайнята особа - платник податку, який є фізичною особою - підприємцем або провадить незалежну професійну діяльність за умови, що така особа не є працівником в межах такої підприємницької чи незалежної професійної діяльності.

Незалежна професійна діяльність - участь фізичної особи у науковій, літературній, артистичній, художній, освітній або викладацькій діяльності, діяльність лікарів, приватних нотаріусів, приватних виконавців, адвокатів, арбітражних керуючих (розпорядників майна, керуючих санацією, ліквідаторів), аудиторів, бухгалтерів, оцінщиків, інженерів чи архітекторів, особи, зайнятої релігійною (місіонерською) діяльністю, іншою подібною діяльністю за умови, що така особа не є працівником або фізичною особою - підприємцем та використовує найману працю не більш як чотирьох фізичних осіб.

За змістом пункту 3 частини першої статті 7 Закону №2464-VІ, єдиний внесок нараховується для платників, зазначених у пункті 4 частини першої статті 4 цього Закону, які обрали спрощену систему оподаткування, - на суми, що визначаються такими платниками самостійно для себе, але не більше максимальної величини бази нарахування єдиного внеску, встановленої цим Законом. При цьому сума єдиного внеску не може бути меншою за розмір мінімального страхового внеску.

З аналізу наведених норм вбачається, що позивач повинен перебувати на податковому обліку як фізична особа-підприємець, вести єдиний податковий облік та здійснювати сплату єдиного внеску саме, як фізична особа-підприємець із зареєстрованим видом діяльності.

Системний аналіз наведених норм права свідчить, що до платників єдиного внеску законодавцем віднесено осіб, які провадять незалежну професійну діяльність, в тому числі адвокатську, та отримують дохід від цієї діяльності.

Правові засади організації і діяльності адвокатури та здійснення адвокатської діяльності в Україні, визначені Законом України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» (далі - Закон №5076-VI).

Відповідно до статті 13 Закону №5076- VІ, адвокат, який здійснює адвокатську діяльність індивідуально, є самозайнятою особою. Адвокат, який здійснює адвокатську діяльність індивідуально, може відкривати рахунки в банках, мати печатку, штампи, бланки (у тому числі ордера) із зазначенням свого прізвища, імені та по батькові, номера і дати видачі свідоцтва про право на заняття адвокатською діяльністю.

Згідно з пунктами 63.1, 63.2 статті 63 Податкового кодексу України, облік платників податків ведеться з метою створення умов для здійснення контролюючими органами контролю за правильністю нарахування, своєчасністю і повнотою сплати податків, нарахованих фінансових санкцій, дотримання податкового та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи.

Взяттю на облік або реєстрації у контролюючих органах підлягають всі платники податків.

Взяття на облік у контролюючих органах юридичних осіб, їх відокремлених підрозділів, а також самозайнятих осіб здійснюється незалежно від наявності обов`язку щодо сплати того або іншого податку та збору.

Пунктом 63.5 статті 63 Податкового кодексу України визначено, що всі фізичні особи - платники податків та зборів реєструються у контролюючих органах шляхом включення відомостей про них до Державного реєстру фізичних осіб - платників податків у порядку, визначеному цим Кодексом.

Фізичні особи - підприємці та особи, які мають намір провадити незалежну професійну діяльність, підлягають взяттю на облік як самозайняті особи у контролюючих органах згідно з цим Кодексом.

Відповідно до пункту 65.2 статті 65 Податкового кодексу України, облік самозайнятих осіб здійснюється шляхом внесення до Державного реєстру фізичних осіб - платників податків (далі - Державний реєстр) записів про державну реєстрацію або припинення підприємницької діяльності, незалежної професійної діяльності, перереєстрацію, постановку на облік, зняття з обліку, внесення змін стосовно самозайнятої особи, а також вчинення інших дій, які передбачені Порядком обліку платників податків, зборів.

При цьому, згідно з підпунктом 65.4.4 пункту 65.4 статті 65 Податкового кодексу України, контролюючий орган відмовляє в розгляді документів, поданих для взяття на облік особи, яка здійснює незалежну професійну діяльність, у разі коли фізична особа вже взята на облік як самозайнята особа.

Таким чином, податковим законодавством виключена можливість подвійного взяття на облік особи, яка здійснює незалежну професійну діяльність, у разі коли фізична особа вже взята на облік як самозайнята особа.

Податковий кодекс України передбачає обов`язок самозайнятих осіб стати на облік у контролюючому органі. При цьому, такий обов`язок передбачено у разі коли особа здійснює підприємницьку діяльність, а також у разі, коли особа здійснює незалежну професійну діяльність. Однак, слід зазначити, що Кодексом передбачено, що контролюючий орган відмовляє у повторному взятті на облік особи, яка вже взята на облік як самозайнята особа, тобто, якщо особа взята на облік як самозайнята особа, яка здійснює підприємницьку діяльність, вона не повинна повторно ставати на облік та подавати документи як особа, яка здійснює незалежну професійну діяльність.

З системного аналізу положень Податкового кодексу України та Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» вбачається, що діяльність адвоката підпадає під визначення незалежної професійної діяльності, а доходи, отримані від здійснення такої діяльності підлягають оподаткування згідно ст. 178 Податкового кодексу України лише у випадку, якщо така особа не зареєстрована, як фізична особа-підприємець відповідно до вимог законодавства.

Суд звертає увагу, що Законом №2464-VI розмежовано фізичних осіб-підприємців та осіб, які провадять незалежну професійну діяльність, як дві самостійних категорії платників єдиного внеску. При цьому порядок обліку та сплати єдиного внеску фізичними особами-підприємцями з ознакою провадження незалежної професійної діяльності Законом №2464-VI не передбачено.

В свою чергу, облік платників єдиного внеску здійснюється на підставі «Порядку обліку платників єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування», затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 24.11.2014 №1162 «Про затвердження Порядку обліку платників єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування та Положення про реєстр страхувальників» (зареєстровано в Міністерстві юстиції України 03.12.2014 №1553/26330, з подальшими змінами і доповненнями).

Аналіз положень «Порядку обліку платників єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування» свідчить про те, що взяття контролюючим органом на облік платників єдиного внеску - осіб, які провадять незалежну професійну діяльність, здійснюється виключно за заявою такої особи за формою №1-ЄСВ. Взяття на облік платників єдиного внеску осіб, які провадять незалежну професійну діяльність, контролюючим органом за власною ініціативою шляхом встановлення «ознаки незалежної професійної діяльності» вказаний Порядок не передбачає.

Судом встановлено, що позивач у період з 20.02.2018 по 30.09.2018, за який контролюючим органом спірними рішенням нараховано недоїмку по єдиному внеску, штрафні санкції та пеню, був зареєстрований як фізична особа-підприємець (КВЕД 69.10 Діяльність у сфері права), перебував на спрощеній системі оподаткування та мав статус особи, яка здійснює незалежну професійну діяльність (адвокат).

Будь-яких доказів на підтвердження подачі позивачем, як самозайнятою особою, заяви за формою №1-ЄСВ про взяття його на облік платником єдиного внеску, відповідачем не надано, у матеріалах справи такі докази відсутні.

З наявних у матеріалах справи вбачається, що позивачем, як фізичною особою-підприємцем нараховано та було здійснено оплату єдиного внеску з лютого 2018 року по 3 квартал 2018 року у розмірі, встановленому Законом №2464-VI. Водночас, відповідно до наданих відповідачем облікових даних по єдиному внеску платника єдиного внеску ОСОБА_1 , у період з 20.02.2018 по 30.09.2018 вбачається подвійне нарахування контролюючим органом позивачу єдиного внеску та нарахування штрафних санкцій і пені. При цьому обліковими даними підтверджується сплата позивачем єдиного внеску у розмірах, встановлених Законом №2464-VI.

За наведених обставин, суд дійшов висновку про безпідставність подвійного нарахування контролюючим органом позивачу сум єдиного внеску як фізичній особі-підприємцю та самозайнятій особі у період з 1 кварталу 2018 по 3 квартал 2018 року.

До такого висновку суд дійшов зважаючи на правову позицію Верховного Суду, викладену у постанові від 02.09.2019 у зразковій справі №520/3939/19 (залишена без змін постановою Великої Палати Верховного Суду від 04.12.2019), згідно якої взяття контролюючим органом на облік особи як платника єдиного внеску - фізичної особи-підприємця (пункт 4 частини першої статті 4 Закону №2464-VI) та внесення відомостей до реєстру застрахованих осіб унеможливлює нарахування єдиного внеску за іншим типом платника без прийняття відповідних рішень і внесення змін щодо попереднього обліку особи у спосіб, визначений Законом і підзаконними нормативно-правовими актами.

Отже, враховуючи безпідставність нарахування позивачу контролюючим органом єдиного внеску в подвійному розмірі за період 1 кварталу 2018 року - 3 кварталу 2018 року, суд дійшов висновку про неправомірність нарахування контролюючим органом позивачу єдиного внеску, штрафних санкцій та пені за період з 20.02.2018 по 30.09.20. Відтак, рішення Головного управління ДПС у Київській області про застосування штрафних санкцій та нарахування пені за несплату (неперерахування) або несвоєчасну сплату (несвоєчасне перерахування) єдиного внеску від 27.03.2020 № /1003 в частині нарахування ОСОБА_1 штрафу у розмірі 2714,59 грн. та пені в розмірі 3177,95 грн. за несплату (неперерахування) або несвоєчасну сплату єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування є протиправними та підлягають скасуванню.

Разом з тим, суд відхиляє доводи позивача стосовно того, шо контролюючим органом не було винесено жодної вимоги про сплату боргу (недоїмки), у яких відображено недоїмку зі сплати ЄСВ з огляду на ту обставину, що з наявних матеріалів справи вбачається, що контролюючим органом - ГУ ДПС у Харківській області приймалися вимоги про сплату богу (недоїмки). Як вбачається з матеріалів справи, 07.03.2017 ГУ ДПС у Харківській області прийнято вимогу про сплату боргу (недоїмки) №Ф-12516-17, та повторно 10.08.2017 ГУ ДПС у Харківській області прийнято вимогу від 10.08.2017 № Ф-12516-17 згідно відомостей якої в ОСОБА_1 наявна заборгованість зі сплати єдиного соціального внеску в розмірі 5800, 64 грн.

Рішенням про результати розгляду скарг Державної фіскальної служби України від 17.10.2017 № 136987/У/99-99-11-02-02-25 вимогу про сплату боргу (недоїмки) від 10.08.2017 №Ф-12516-17 ГУ ДФС у Харківській області залишено без змін.

Також, з листа ГУ ДПС у Харківській області від 20.01.2021 № 253/7/20-40-24-14 адресованого ГУ ДПС у Київській області, який наявний у матеріалах справи вбачається, що відповідно до ІТС «Податковий блок», ГУ ДПС у Харківській області за період з 07.03.2017 по 18.05.2019 формувались вимоги про сплату боргу (недоїмки), остання з яких була сформована 16.05.2019 №Ф-12516-17 та згідно ІТС «Податковий блок» погашена/відкликана 17.11.2019.

В частині 2 ст. 19 Конституції України закріплено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно з нормами ч. 2 ст. 2 Кодексу адміністративного судочинства України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи несправедливій дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Частиною 1 ст. 9 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 71 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

При цьому, в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Беручи до уваги зазначене, виходячи з меж заявлених позовних вимог, системного аналізу положень законодавства України, доказів, наявних в матеріалах справи, суд дійшов висновку про наявність підстав для часткового задоволення позовну.

Відповідно до частини третьої статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України при частковому задоволенні позову судові витрати покладаються на обидві сторони пропорційно до розміру задоволених позовних вимог. При цьому суд не включає до складу судових витрат, які підлягають розподілу між сторонами, витрати суб`єкта владних повноважень на правничу допомогу адвоката та сплату судового збору.

Суд, зазначає, що при зверненні до суду позивачем було сплачено судовий збір у розмірі 840,80 грн., що підтверджується відомостями квитанції про сплату №61530 від 23.05.2020.

Враховуючи часткове задоволення позовних вимог, вирішуючи питання щодо стягнення судового збору пропорційно до розміру задоволених позовних вимог (розмір задоволених вимог - 5892,54 грн. - 46 % від загальної суми заявлених позовних вимог) суд дійшов висновку, що пропорційно до задоволеного розміру позовних на користь позивача підлягає стягненню сума судового збору в розмірі 46 % від 840,80 =386,77 грн.

Керуючись статтями 9, 14, 73-78, 90, 143, 242-246, 250, 255 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ВИРІШИВ:

1. Адміністративний позов задовольнити частково.

2. Визнати протиправним та скасувати рішення про застосування штрафних санкцій та нарахування пені за несплату (неперерахування) або несвоєчасну сплату (несвоєчасне перерахування) єдиного внеску Головного управління ДПС у Київській області від 27.03.2020 № /1003 в частині нарахування ОСОБА_1 штрафу у розмірі 2714,59 грн. та пені в розмірі 3177,95 грн. за несплату (неперерахування) або несвоєчасну сплату єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування.

3. У задоволенні іншої частини позовних вимог відмовити.

4. Стягнути з Державного бюджету України за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління Державної податкової служби у Київській області (код ЄДРПОУ ВП 44096798; місцезнаходження: 03151, м. Київ, вул. Народного Ополчення, 5а) суму судового збору у розмірі 386 (триста вісімдесят шість) грн. 77 коп. на користь ОСОБА_1 (рнокпп НОМЕР_1 ; місце проживання: АДРЕСА_1 ).

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення .

У разі оголошення судом лише вступної та резолютивної частини рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

Відповідно до підпункту 15.5 пункту 1 Розділу VII "Перехідні положення" Кодексу адміністративного судочинства України до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи до або через Київський окружний адміністративний суд.

Суддя Панова Г. В.

Дата виготовлення і підписання повного тексту рішення - 05 липня 2021 р.