Справа № 360/2253/21
Суддя: К.О. Пляшкова
Дата ухвалення: 2021-07-01 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЛУГАНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

Іменем України

01 липня 2021 рокуСєвєродонецькСправа № 360/2253/21

Луганський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді: Пляшкової К.О.,

за участю

секретаря судового засідання: Занічковської П.Є,

представників

позивача: Дегтярьова Ю.С. (самопредставництво),

відповідача: Фастовця В.М. (адвокат),

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Луганській області до Товариства з обмеженою відповідальністю «Східгазтрейд» про застосування заходів реагування у сфері державного нагляду (контролю),

ВСТАНОВИВ:

До Луганського окружного адміністративного суду 26 квітня 2021 року надійшов адміністративний позов Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Луганській області (далі - позивач, ГУ ДСНСУ у Луганській області) до Товариства з обмеженою відповідальністю «Східгазтрейд» (далі відповідач, ТОВ «Східгазтрейд») з вимогою застосувати заходи реагування у сфері державного нагляду (контролю) до відповідача у вигляді зупинення експлуатації будівель та приміщень, розташованих за адресою: 93400, Луганська область, Попаснянський район, Мирнодолинська селищна рада, село Біла гора, вулиця Лівобережний масив, будинок 4, до повного усунення всіх порушень вимог законодавства у сфері пожежної, техногенної безпеки в зазначеній будівлі, вказаних в акті перевірки від 31 березня 2021 року № 7.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що в період з 29 березня 2021 року по 31 березня 2021 року відповідно до вимог Кодексу цивільного захисту України, Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», доручення Прем`єр-міністра України від 11.03.2021 № 10033/1/1-21 та наказу Головного управління від 16.03.2021 № 75-НС «Про проведення позапланових заходів державного нагляду (контролю)», на підставі посвідчення на проведення перевірки від 25.03.2021 № 226, здійснено позапланову перевірку відповідача з метою перевірки виконання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері пожежної та техногенної безпеки.

Актом перевірки виявлені порушення Кодексу цивільного захисту України, Правил пожежної безпеки в Україні, затверджених наказом МВС України від 30.12.2014 № 1417, зареєстрованих у Міністерстві юстиції України 05.03.2015 № 252/26697, та інших діючих нормативно-правових актів, стандартів, норм і правил у сфері пожежної, техногенної безпеки.

Подальша експлуатація будівель та приміщень ТОВ «Східгазтрейд», розташованих за вказаною вище адресою, з виявленими порушеннями створює реальну та невідворотну загрозу життю та здоров`ю людей. Їх невиконання та неусунення прямою дією впливає на ризик виникнення надзвичайної ситуації, аварії чи пожежі, що спричинить загрозу життю та здоров`ю людей, оскільки впливає: на забезпечення безпеки при використанні та експлуатації будівель та приміщень ТОВ «Східгазтрейд», відвідувачів, співробітників у відповідності з вимогами протипожежних норм, техногенної безпеки та цивільного захисту; на своєчасність виявлення надзвичайної ситуації, пожежі чи аварії; на ліквідацію пожежі, аварії, надзвичайної ситуації та ліквідації її наслідків; на евакуацію людей та їх захисту від наслідків пожежі, аварії, надзвичайної ситуації, на забезпечення всіх осіб, що знаходяться в будівлі індивідуальними засобами захисту органів дихання і шкіри, тощо.

Співробітники та відвідувачі ТОВ «Східгазтрейд» постійно перебувають під реальною загрозою втрати життя та отримання травм чи шкоди своєму здоров`ю через невиконання та ігнорування керівництвом, посадовими особами відповідача вимог законодавства з питань пожежної і техногенної безпеки.

На думку позивача, відповідач усвідомлює наслідки можливих аварій, пожеж чи інших надзвичайних ситуацій, що можуть виникнути в будівлі, яку він експлуатує та здійснює там діяльність. При такому стані цілковитого недотримання вимог законодавства з питань пожежної і техногенної безпеки в будівлях та приміщеннях відповідача питання виникнення аварії, пожежі чи надзвичайної ситуації постає досить гостро, а у випадку їх настання - людські втрати, шкода здоров`ю людей та чисельні травми будуть просто неминучі.

Ухвалою від 28 квітня 2021 року позовну заяву залишено без руху (арк. спр. 26).

Ухвалою від 11 травня 2021 року прийнято позовну заяву до розгляду після усунення її недоліків та відкрито провадження у справі, вирішено справу розглядати за правилами спрощеного позовного провадження у судовому засіданні з викликом (повідомленням) сторін (арк. спр. 33-34).

Від ТОВ «Східгазтрейд» 08 червня 2021 року надійшов відзив на позовну заяву, в якому відповідач заперечує проти задоволення позовних вимог з таких підстав (арк. спр. 39-46).

Відповідач вважає, що позов не містить конкретних підстав для застосування заходу реагування, перевірку проведено з порушенням встановленого порядку її проведення, висновки про певні порушення не ґрунтуються на діючому законодавстві, характер багатьох виявлених порушень не дає підстави для застосування такого заходу реагування, як зупинення експлуатації будівель та приміщень. Більш того, ціла низка зазначених у позові порушень, не відображена в акті перевірки, а тому нічим не доведена.

В позовній заяві не наведені конкретні передбачені частиною першою статті 70 Кодексу цивільного захисту України підстави для звернення позивача до суду з цим позовом. Також в позовній заяві не наведено обґрунтування того, яким чином кожне із встановлених в акті перевірки порушень може призвести до загрози життю і здоров`ю людей.

Позивач не надав суду доказів, що адресою місцезнаходження ТОВ «Східгазтрейд» є адреса: 93400, Луганська область, Попаснянський район, Мирнодолинська селищна рада, село Біла гора, вулиця Лівобережний масив, будинок 4, а тим більше внесення до Єдиного державного реєстру даних про таку адресу відповідача. Таким чином посвідчення на перевірку суб`єкта владних повноважень видано не за передбаченою в офіційних джерелах адресою. Відповідно акт перевірки складений за неналежною адресою, що свідчить про допущення позивачем суттєвих, а не формальних помилок.

В графі «Ризик настання негативних наслідків від провадження господарської діяльності» акта перевірки жодний ризик не зазначений. Тобто жодне з виявлених порушень, на переконання інспекторів, не тягне за собою ризик пожежі, аварії чи надзвичайної ситуації. Навпаки в акті вказано, що виявлені порушення потягли за собою настання 9 пожеж та 35 надзвичайних ситуацій.

Щодо встановлених порушень відповідачем вказано, що на даний час відповідач не може виконати вимогу про обладнання АГЗП автоматизованою системою раннього виявлення загрози виникнення надзвичайних ситуацій та оповіщення, оскільки на даний час відсутній відповідний нормативно-правовий акт, що врегульовує вимоги до таких систем, їх улаштування, експлуатації і технічного обслуговування.

Низка зазначених в акті порушень носить невизначений характер, зокрема пункти 10, 11, 22, 23, 25, 27. Так, наприклад, з акта перевірки незрозуміло наскільки територія АГЗП не забезпечена первинними засобами, наскільки це впливає на ступінь дотримання пожежної безпеки (пункт 22 акта). Наведений в акті перелік протипожежних засобів є встановленим законодавством переліком цих засобів, а не переліком, чого не вистачає, що унеможливлює визначення ступеня комплектації протипожежних щитів (пункт 25 акта). Застосування занадто суб`єктивної дефініції «не в повному обсязі» робить неможливим визначення на скільки вказані порушення впливають на загальний стан протипожежної безпеки (пункт 27 акта).

Відсутність достатнього нормативного обґрунтування деяких порушень робить неможливим встановлення їх дійсного існування (пункти 30, 33, 41 акта). Також в акті перевірки відсутні посилання на нормативно-правовий акт, за яким відповідач входить до переліку суб`єктів господарювання, що підлягають обов`язковому аварійно-рятувальному обслуговуванню.

Також відповідач зауважує, що при обранні заходу реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, позивачем і судом мають враховуватися принцип співмірності обраного заходу реагування тим порушенням, які виникли, та тим, що залишилися неусунутими під час розгляду справи, а також дотримання справедливого балансу між інтересами відповідача і публічними інтересами. Настання реальної загрози життю та здоров`ю людей слід пов`язувати з обставинами, які можуть призвести до займання, розповсюдження вогню, виникнення аварій (катастроф) і з впливом небезпечних факторів, які породжують вказані явища. В позовній заяві відсутні докази настання реальної загрози життю та здоров`ю людей (пункти 1-6, 12, 28, 31, 36-39, 14, 17, 23, 30, 43).

Представником позивача 16 червня 2021 року подано відповідь на відзив (арк. спр. 75-77).

Відповідач правом подати заперечення не скористався.

Представником ТОВ «Східгазтрейд» 22 червня 2021 року подано заяву про відшкодування витрат на правничу допомогу разом витягом з договору про надання правової допомоги від 23 квітня 2021 року № 7, додатковою угодою від 04 червня 2021 року № 3 (арк. спр. 91-94).

У судовому засіданні представник позивача підтримав заявлені позовні вимоги, наполягав на їх задоволенні з підстав, вказаних у позовній заяві та відповіді на відзив.

Представник відповідача в судовому засіданні заперечував проти задоволення позовних вимог з підстав, вказаних у відзиві на позовну заяву.

Заслухавши пояснення представників сторін, дослідивши матеріали справи та оцінивши докази відповідно до вимог статей 72-77, 90 КАС України, суд встановив таке.

Згідно з витягом з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань ТОВ «Східгазтрейд», код за , місцезнаходження: 93000, Луганська область, місто Рубіжне, вулиця Миру, будинок 37 Б, у встановленому законом порядку зареєстровано юридичною особою, основним видом діяльності якої є 47.30 Роздрібна торгівля пальним (арк. спр. 49).

ГУ ДСНСУ у Луганській області, код за , місцезнаходження: 93400, Луганська області, місто Сєвєродонецьк, вулиця Новікова, будинок 1-Б, є органом державної влади та у встановленому законом порядку зареєстроване юридичною особою, про що свідчить витяг з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань (арк. спр. 54-55).

На виконання доручення Прем`єр-міністра України від 11.03.2021 № 10033/1/1-21, доручення ДСНС України від 12.03.2021 № 02-3693/262-1, вимог Кодексу цивільного захисту України, статті 6 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», наказом ГУ ДСНСУ у Луганській області від 16 березня 2021 року за № 75-НС наказано провести позапланові заходи державного нагляду (контролю) стосовно об`єктів, установ, організацій, які визначені у додатку до цього наказу, щодо дотримання вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, зокрема в період з 20 по 26 квітня 2021 року щодо ТОВ «Східгазтрейд» (АГЗП 93400, Луганська область, Попаснянський район, Мирнодолинська селищна рада, село Біла гора, вулиця Лівобережний масив, будинок 4), який включений до графіку проведення позапланових заходів державного нагляду (контролю), у сфері техногенної та пожежної безпеки на території Луганської області (арк. спр. 6-7).

За наказом ГУ ДСНСУ у Луганській області від 25 березня 2021 року № 88-НС «Про проведення позапланових заходів державного нагляду (контролю)» внесено зміни до графіка проведення позапланових заходів державного нагляду (контролю) у сфері техногенної та пожежної безпеки на території Луганської області, затвердженого наказом ГУ ДСНСУ у Луганській області від 16 березня 2021 року № 75-НС, зокрема щодо ТОВ «Східгазтрейд» термін здійснення заходу визначено в період з 29 по 31 березня 2021 року (арк. спр. 101-104).

На проведення в період з 29 по 31 березня 2021 року позапланової перевірки ТОВ «Східгазтрейд», розташованого: 93400, Луганська область, Попаснянський район, Мирнодолинська селищна рада, село Біла гора, вулиця Лівобережний масив, будинок 4, юридична адреса: місцезнаходження: 93000, Луганська область, місто Рубіжне, вулиця Миру, будинок 37 Б, провідному інспектору Попаснянського МРВ ГУ ДСНСУ у Луганській області Долженку О.Ю., фахівцю сектору забезпечення заходів з попередження надзвичайних ситуацій у Попаснянському районі центру забезпечення діяльності ГУ ДСНСУ у Луганській області Курпанову К.В., старшому інспектору відділу профілактичної роботи, розслідування пожеж та активних і пасивних засобів безпеки центру забезпечення діяльності ГУ ДСНСУ у Луганській області Униченку М.Ю. видано посвідчення від 25 березня 2021 року № 226 (арк. спр. 8).

Згідно з актом від 31 березня 2021 року № 7, складеним за результатами проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки ТОВ «Східгазтрейд», виявлено 42 порушення вимог законодавства, перелік та опис яких детально наведений в розділі «Опис виявлених порушень вимог законодавства», що створюють ризики настання негативних наслідків від провадження господарської діяльності, а саме:

1. На об`єкті не визначено обов`язків посадових осіб щодо забезпечення пожежної безпеки, призначення відповідальних за пожежну безпеку окремих будівель, споруд, приміщень, дільниць, технологічного та інженерного устаткування, а також за утримання й експлуатацію засобів протипожежного захисту, що є порушенням пункту 2 розділу ІІ Правил пожежної безпеки в Україні, затверджених наказом МВС України від 30.12.2014 № 1417, зареєстрованих в Мін`юсті 05.03.2015 за № 252/26697 (далі - ППБУ);

2. На об`єкті відсутній відповідний документ (наказ, інструкція тощо), який повинен встановлювати протипожежний режим, що є порушенням пункту 3 розділу ІІ ППБУ;

3. Для приміщення операторної об`єкта не розроблені та не затверджені керівником об`єкта або уповноваженою ним посадовою особою інструкції про заходи пожежної безпеки, що є порушенням пункту 4 розділу ІІ ППБУ;

4. Не забезпечено розміщення у приміщенні таблички із зазначенням номера телефону для виклику пожежно-рятувальних підрозділів, що є порушенням пункту 7 розділу ІІ ППБУ;

5. Не забезпечено територію об`єкта, а також будівлю, приміщення відповідними знаками безпеки, що є порушенням пункту 8 розділу ІІ ППБУ;

6. Для працівників не розроблено інструкцію, в якій необхідно визначити їхні обов`язки щодо контролю за додержанням протипожежного режиму, огляду території і приміщень, порядок дій в разі виявлення пожежі, спрацювання систем протипожежного захисту, а також указати, хто з посадових осіб об`єкта має бути викликаний у нічний час у разі пожежі, що є порушенням пункту 10 розділу ІІ ППБУ;

7. Не надано проектну документацію на проведення технічного переоснащення АГЗП (зміна резервуару АГЗП для ЗВГ місткістю 11,3 м3), що є порушенням пункту 21 розділу ІІ ППБУ;

8. Резервуар АГЗП для ЗВГ місткістю 11,3 м3, який повинен установлюватися підземно, установлено наземно, що є порушенням пункту 4.1 глави 4 розділу ІV ППБУ, пункту 1 глави 1 Правил безпеки систем газопостачання, зареєстрованих в Мін`юсті 08.06.2015 за № 674/27119, пункту 11.149 ДБН В.2.5-20:2018 «Газопостачання»;

9. Суб`єктом господарювання не подано декларацію відповідності матеріально-технічної бази вимогам законодавства з питань пожежної безпеки щодо технічного переоснащення АГЗП резервуаром ЗВГ місткістю 11,3 м3, що є порушенням статті 57 глави 13 розділу V Кодексу цивільного захисту України (далі - КЦЗУ), пункту 1 постанови Кабінету Міністрів України від 05.06.2013 № 440;

10. Не визначено розпорядчим документом керівника об`єкта спеціальні місця для куріння, які необхідно позначити відповідним знаком або написом, і місця, де встановлюють урну або попільницю з негорючих матеріалів, що є порушенням пункту 1.19 глави 1 розділу ІІІ ППБУ;

11. Керівник об`єкта не в повному обсязі забезпечив утримання засобів протипожежного захисту у працездатному стані та не забезпечив їх технічне обслуговування, що є порушенням пункту 2.2 глави 2 розділу ІІІ ППБУ;

12. Відсутній адресний вказівник, який має бути встановлений на фасаді будівлі або інших видних місцях і освітлюваним у темний час доби, що є порушенням пункту 2.22 глави 2 розділу ІІІ ППБУ;

13. Над вибухонебезпечною зоною допущено прокладання електропроводів способами, що не допускаються відповідно до НПАОП 40.1-1.32-01, що є порушенням пункту 1.3 глави 1 розділу ІV ППБУ;

14. З`єднання жил проводів зовнішнього освітлення навісу над резервуаром ЗВГ здійснено кустарним методом (методом скрутки), що є порушенням пункту 1.6 глави 1 розділу ІV ППБУ;

15. Допущено використання пошкодженої розетки (приміщення оператора), що є порушенням пункту 1.18 глави 1 розділу ІV ППБУ;

16. Електророзетку встановлено на горючій основі (конструкції) без підкладенням під неї суцільного негорючого матеріалу, що виступає за габарити апарата не менше ніж на 0,01 м (приміщення оператора), що є порушенням пункту 1.17 глави 1 розділу ІV ППБУ;

17. Не надано підтверджуючі документи щодо проведення заміру опору ізоляції і перевірки спрацювання приладів захисту електричних мереж та електроустановок від короткого замикання, що є порушенням пункту 1.20 глави 1 розділу ІV ППБУ;

18. Не надано документ, що підтверджує перевірку справності захисту будівель, споруд та зовнішніх установок від прямих попадань блискавки і вторинних її проявів, відповідно до вимог ДСТУ Б В.2.5-38:2008 «Інженерне обладнання будинків і споруд. Улаштування блискавкозахисту будівель і споруд», що є порушенням пункту 1.21 глави 1 розділу ІV ППБУ;

19. Під час експлуатації калориферів допущено зменшення відстані між калориферами і конструкціями з горючих матеріалів менше 1,5 м та електричного підігріву менше 0,1 м, що є порушенням пункту 2.25 глави 2 розділу ІV ППБУ;

20. Не забезпечено лінії живлення до кожного побутового кондиціонера автономним пристроєм електричного захисту, що є порушенням пункту 2.26 глави 2 розділу ІV ППБУ;

21. Не надано підтверджуючих документів щодо працездатності та технічного обслуговування системи протипожежного захисту, що є порушенням пункту 1.1 глави 1 розділу V ППБУ;

22. Територію АГЗП забезпечено не в повному обсязі первинними засобами пожежогасіння, які використовуються для локалізації і ліквідації пожеж у їх початковій стадії розвитку, що є порушенням пункту 3.6 глави 3 розділу V ППБУ;

23. Розміщення та експлуатація вогнегасників здійснюється з порушенням вимог «Правил експлуатації та типових норм належності вогнегасників», що є порушенням пункту 3.10 глави 3 розділу V ППБУ;

24. Не зазначено місцезнаходження первинних засобів пожежогасіння відповідно до ДСТУ ІSO 6309:2007 «Протипожежний захист. Знаки безпеки. Форма та колір», ГОСТ 12.4026-76 «ССБТ. Цвета сигнальные и знаки безопасности», що є порушенням пункту 3.10 глави 3 розділу V ППБУ;

25. Пожежні щити не укомплектовані відповідно до норм належності: вогнегасники 3 шт., ящик з піском 1 шт., протипожежне покривало 1 шт., багор або лом та гак 2 шт., лопати 2 шт., сокири 2 шт., що є порушенням пункту 3.11 глави 3 розділу V ППБУ;

26. Вогнегасники встановлено без урахування пожежонебезпечних місць, де найбільш вірогідна поява осередків пожежі, що є порушенням пункту 3.15 глави 3 розділу V ППБУ;

27. Відсутні підтверджуючі матеріали щодо технічного обслуговування вогнегасників, що є порушенням пункту 3.17 глави 3 розділу V ППБУ;

28. На АГЗП не розміщені плакати, які містять обов`язки водія під час заправляння автотранспорту, а також інструкції про заходи пожежної безпеки, що є порушенням пункту 10.4 глави 10 розділу VІ ППБУ;

29. АГЗП не оснащено гучномовним зв`язком, що є порушенням пункту 10.5 глави 10 розділу VІ ППБУ;

30. Не забезпечено відповідно до законодавства своїх працівників засобами колективного та індивідуального захисту, що є порушенням пункту 2 частини першої статті 20 КЦЗУ;

31. Не розміщено інформацію про заходи безпеки та відповідну поведінку населення у разі виникнення пожежі, що є порушенням пункту 3 частини першої статті 20 КЦЗУ;

32. Не організовано розроблення інженерно-технічних заходів цивільного захисту під час будівництва (реконструкції, технічного переоснащення) на об`єктах, включених до переліку об`єктів, що належать суб`єктам господарювання, проектування яких здійснюється з урахуванням вимог інженерно-технічних заходів цивільного захисту, затвердженого постановою КМУ від 09.01.2014 № 6, що є порушенням пункту 5 частини першої статті 34 КЦЗУ;

33. Не створено об`єктового матеріального резерву для запобігання і ліквідації наслідків надзвичайних ситуацій та проведення невідкладних відновлювальних робіт, що є порушенням пункту 5 частини першої статті 20 КЦЗУ;

34. Не надано документ щодо обов`язкового страхування цивільної відповідальності суб`єкта господарювання, що є порушенням пункту 1 постанови КМУ від 16.11.2002 № 1788;

35. Не забезпечено інформування населення про небезпеку, яка загрожує населенню від небезпечних об`єктів, що є порушенням пункту 3 глави 1 розділу V Правил техногенної безпеки, затверджених наказом МВС України від 05.11.2018 № 879, зареєстрованих в Мін`юсті 27.11.2018 за № 1346/32798 (далі - ПТБ);

36. Не забезпечено інформування органів влади, сил цивільного захисту про основні загрози на небезпечних об`єктах з метою вжиття ними ефективних заходів захисту населення, промислових і сільськогосподарських об`єктів від надзвичайних ситуацій техногенного характеру, що є порушенням абзацу третього пункту 3 розділу ІІІ ПТБ;

37. Відсутні схеми оповіщення в приміщенні операторської на видному місці, що є порушенням пункту 4 глави 2 розділу V ПТБ;

38. Не проведено об`єктові тренування і навчання з питань цивільного захисту, що є порушенням пункту 11 частини першої статті 20 КЦЗУ;

39. Працівники не пройшли навчання, інструктажів і перевірку знань з питань цивільного захисту, зокрема з техногенної безпеки, що є порушенням пункту 4 глави 6 розділу V ПТБ;

40. Об`єкт не забезпечено зовнішнім протипожежним водопостачанням, що є порушенням пункту 2.1 глави 2 розділу V ППБУ;

41. Не забезпечено аварійно-рятувальне обслуговування АГЗП, що є порушенням пункту 12 частини першої статті 20 КЦЗУ;

42. Об`єкт підвищеної небезпеки (АГЗП) не обладнано автоматизованою системою раннього виявлення загрози виникнення надзвичайних ситуацій та системою оповіщення, що є порушенням частини першої статті 53 КЦЗУ (арк. спр. 61-73).

Вирішуючи адміністративний позов по суті заявлених вимог, надаючи оцінку обставинам (фактам), якими обґрунтовано вимоги і заперечення учасників справи, суд виходить з такого.

За приписами частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Положеннями статті 3 Конституції України встановлено, що людина, її життя і здоров`я, честь і гідність, недоторканність і безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю.

Згідно зі статтею 27 Конституції України кожна людина має невід`ємне право на життя, ніхто не може бути свавільно позбавлений життя. Обов`язок держави - захищати життя людини.

Частиною третьою статті 43 Конституції України кожному гарантоване право на належні, безпечні і здорові умови праці, на заробітну плату, не нижчу від визначеної законом.

Правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов`язки та відповідальність суб`єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) регламентовано Законом України від 05.04.2007 № 877-V «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» (далі Закон № 877-V).

Відповідно до абзацу 2 статті 1 Закону № 877-V державний нагляд (контроль) - діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, місцевих державних адміністрацій, органів місцевого самоврядування (далі - органи державного нагляду (контролю)) в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб`єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, допустимого рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища.

Частиною першою статті 3 Закону № 877-V державний нагляд (контроль) серед іншого здійснюється за принципами пріоритетності безпеки у питаннях життя і здоров`я людини, функціонування і розвитку суспільства, середовища проживання і життєдіяльності перед будь-якими іншими інтересами і цілями у сфері господарської діяльності; гарантування прав та законних інтересів кожного суб`єкта господарювання; презумпції правомірності діяльності суб`єкта господарювання у разі, якщо норма закону чи іншого нормативно-правового акта, виданого на підставі закону, або якщо норми різних законів чи різних нормативно-правових актів допускають неоднозначне (множинне) трактування прав та обов`язків суб`єкта господарювання та/або повноважень органу державного нагляду (контролю); недопущення встановлення планових показників чи будь-якого іншого планування щодо притягнення суб`єктів господарювання до відповідальності та застосування до них санкцій; здійснення державного нагляду (контролю) на основі принципу оцінки ризиків та доцільності.

Частиною першою статті 4 Закону № 877-V передбачено, що державний нагляд (контроль) здійснюється за місцем провадження господарської діяльності суб`єкта господарювання або його відокремлених підрозділів, або у приміщенні органу державного нагляду (контролю) у випадках, передбачених законом.

Згідно з частиною п`ятою статті 4 Закону № 877-V виробництво (виготовлення) або реалізація продукції, виконання робіт, надання послуг суб`єктами господарювання можуть бути зупинені повністю або частково виключно за рішенням суду. Відновлення виробництва (виготовлення) або реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг суб`єктами господарювання після призупинення можливе з моменту отримання органом державного нагляду (контролю), який ініціював призупинення, повідомлення суб`єкта господарювання про усунення ним усіх встановлених судом порушень.

Відповідно до частин першої, другої статті 7 Закону № 877-V для здійснення планового або позапланового заходу орган державного нагляду (контролю) видає наказ (рішення, розпорядження), який має містити найменування суб`єкта господарювання, щодо якого буде здійснюватися захід, та предмет перевірки. На підставі наказу (рішення, розпорядження) оформляється посвідчення (направлення) на проведення заходу державного нагляду (контролю), яке підписується керівником органу державного нагляду (контролю) (головою державного колегіального органу) або його заступником (членом державного колегіального органу) із зазначенням прізвища, ім`я та по батькові і засвідчується печаткою.

Відповідно до частини сьомої статті 7 Закону № 877-V на підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду. У разі необхідності вжиття інших заходів реагування орган державного нагляду (контролю) протягом п`яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу.

Відносини, пов`язані із захистом населення, територій, навколишнього природного середовища та майна від надзвичайних ситуацій, реагуванням на них, функціонуванням єдиної державної системи цивільного захисту регулює Кодекс цивільного захисту України.

В силу статті 47 Кодексу цивільного захисту України державний нагляд (контроль) з питань цивільного захисту здійснюється за додержанням та виконанням вимог законодавства у сферах техногенної та пожежної безпеки, захисту населення і територій від надзвичайних ситуацій природного і техногенного характеру, за діяльністю аварійно-рятувальних служб, а також у сфері промислової безпеки та гірничого нагляду, поводження з радіоактивними відходами відповідно до Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», цього Кодексу та інших законодавчих актів.

Відповідно до пункту 1 частини першої статті 50 Кодексу цивільного захисту України джерелами небезпеки виникнення надзвичайних ситуацій техногенного характеру є потенційно небезпечні об`єкти та об`єкти підвищеної небезпеки

Згідно з частиною другою статті 51 Кодексу цивільного захисту України забезпечення техногенної безпеки суб`єкта господарювання покладається на його керівника.

Частиною третьою статті 55 Кодексу цивільного захисту України передбачено, що забезпечення пожежної безпеки суб`єкта господарювання покладається на власників та керівників таких суб`єктів господарювання.

Відповідно до частин першої та другої статті 64 Кодексу цивільного захисту України центральний орган виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, уповноважений організовувати та здійснювати державний нагляд (контроль) щодо виконання вимог законів та інших нормативно-правових актів з питань техногенної та пожежної безпеки, цивільного захисту і діяльності аварійно-рятувальних служб. Центральний орган виконавчої влади, який здійснює нагляд (контроль) у сфері техногенної та пожежної безпеки, реалізує повноваження безпосередньо і через свої територіальні органи в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві та Севастополі, районах, районах у містах, містах обласного, республіканського (Автономної Республіки Крим) значення.

Згідно зі статтею 66 Кодексу цивільного захисту України центральний орган виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, здійснює державний нагляд (контроль) шляхом проведення планових та позапланових перевірок відповідно до закону.

Відповідно до пункту 12 частини першої статті 67 Кодексу цивільного захисту України до повноважень центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, належить, зокрема, звернення до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, експлуатації будівель, об`єктів, споруд, цехів, дільниць, а також машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, зупинення проведення робіт, у тому числі будівельно-монтажних, випуску і реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту, надання послуг, якщо ці порушення створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей.

Частиною другою статті 68 Кодексу цивільного захисту України встановлено, що у разі встановлення порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створює загрозу життю та здоров`ю людей, посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки, звертаються до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, споруд, окремих приміщень, випуску та реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту у порядку, встановленому законом.

Підстави для звернення центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів передбачені частиною першою статті 70 Кодексу цивільного захисту України та полягають у:

1) недотриманні вимог пожежної безпеки, визначених цим Кодексом, іншими нормативно-правовими актами, стандартами, нормами і правилами;

2) порушенні вимог пожежної безпеки, передбачених стандартами, нормами і правилами, під час будівництва приміщень, будівель та споруд виробничого призначення;

3) випуску і реалізації вибухопожежонебезпечної продукції та продукції протипожежного призначення з відхиленням від стандартів чи технічних умов або без даних щодо відповідності такої продукції вимогам пожежної безпеки;

4) нездійсненні заходів щодо захисту персоналу від шкідливого впливу ймовірних надзвичайних ситуацій;

5) відсутності на виробництвах, на яких застосовуються небезпечні речовини, паспортів (формулярів) на обладнання та апаратуру або систем із забезпечення їх безперебійної (безаварійної) роботи;

6) невідповідності кількості засобів індивідуального захисту органів дихання від небезпечних хімічних речовин нормам забезпечення ними працівників суб`єкта господарювання, їх непридатність або відсутність;

7) порушенні правил поводження з небезпечними речовинами;

8) відсутності або непридатності до використання засобів індивідуального захисту в осіб, які здійснюють обслуговування потенційно небезпечних об`єктів або об`єктів підвищеної небезпеки, а також в осіб, участь яких у ліквідації наслідків надзвичайної ситуації передбачена планом локалізації і ліквідації наслідків аварій;

9) відсутності на об`єкті підвищеної небезпеки диспетчерської служби або її неготовності до виконання покладених на неї завдань, у тому числі через відсутність відповідних документів, приладів, обладнання або засобів індивідуального захисту;

10) неготовності до використання за призначенням аварійно-рятувальної техніки, засобів цивільного захисту, а також обладнання, призначеного для забезпечення безпеки суб`єктів господарювання;

11) проведенні робіт з будівництва будинків та споруд, розміщення інших небезпечних об`єктів, інженерних і транспортних комунікацій, які порушують встановлений законодавством з питань техногенної безпеки порядок їх проведення або проведення яких створює загрозу безпеці населення, суб`єктам господарювання, обладнанню та майну, що в них перебувають.

Повне або часткове зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, виконання робіт, надання послуг здійснюється виключно за рішенням адміністративного суду (частина друга статті 70 Кодексу цивільного захисту України).

Аналіз викладених правових норм дає підстави для висновку, що правовою підставою для застосування адміністративним судом заходів реагування є одночасна наявність таких умов: 1) факт порушення правил та норм пожежної і техногенної безпеки, що створюють загрозу життю та здоров`ю людей; 2) звернення компетентного органу, який здійснює державний нагляд у сфері пожежної і техногенної безпеки, із відповідним адміністративним позовом до суду; 3) наявність обов`язку у підконтрольного суб`єкта, зупинення експлуатації приміщень якого вимагає відповідний орган Державної служби України з надзвичайних ситуацій, забезпечувати дотримання вимог пожежної безпеки у відповідному приміщенні. Забезпечення пожежної безпеки підприємств, установ, організацій покладається на їх керівників та уповноважених керівниками осіб, а також орендарів, обов`язки яких щодо дотримання правил пожежної безпеки повинні бути узгоджені умовами договору.

Застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, виконання робіт, надання послуг можливе лише за рішенням адміністративного суду, прийнятим за зверненням центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки. Такі заходи можуть бути застосовані на підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки і ці порушення створюють загрозу життю та здоров`ю людей.

Тобто, захід реагування у вигляді повного зупинення експлуатації (роботи) відповідача до повного усунення порушень вимог законодавства у сферах пожежної і техногенної безпеки та у сфері цивільного захисту є заходом, обрання якого є можливим у разі, якщо виявлені порушення реально створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей.

При обранні заходу реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, позивачем як суб`єктом владних повноважень, і судом, відповідно, мають враховуватися принцип співмірності обраного заходу реагування тим порушенням, які виникли та тим, які залишилися не усунутими на час розгляду справи, а також дотримання справедливого балансу між інтересами відповідача і публічними інтересами.

Застосування заходів реагування у сфері державного нагляду (контролю) є необхідним оперативним та превентивним способом впливу на порушника з метою усунення існування загрози життю та здоров`ю людей. Застосування таких заходів обумовлюється виключно наявністю підстав, передбачених статтею 70 Кодексу цивільного захисту України, зокрема, фактом недотримання вимог пожежної безпеки.

За положеннями Кодексу цивільного захисту України саме загроза життю та/або здоров`ю людей, а не факт порушення законодавства з питань цивільної безпеки, техногенної безпеки, пожежної безпеки тощо, визнана законодавцем у якості підстави для постановлення судом рішення про застосування заходів державного реагування.

Визначення небезпечного чинника міститься у пункті 26 статті 2 Кодексу цивільного захисту України та означає складову частину небезпечного явища (пожежа, вибух, викидання, загроза викидання небезпечних хімічних, радіоактивних і біологічно небезпечних речовин) або процесу, що характеризується фізичною, хімічною, біологічною чи іншою дією (впливом), перевищенням нормативних показників і створює загрозу життю та/або здоров`ю людини.

Пожежна безпека - це відсутність неприпустимого ризику виникнення і розвитку пожеж та пов`язаної з ними можливості завдання шкоди живим істотам, матеріальним цінностям і довкіллю (пункт 33 частини першої статті 2 Кодексу цивільного захисту України).

Також згідно з визначенням ДСТУ 2272-06 «Пожежна безпека. Терміни та визначення основних понять» небезпечним чинником пожежі є прояв пожежі, що призводить чи може призвести до опіків, отруєння леткими продуктами згоряння або піролізу, травмування чи загибелі людей та (або) до заподіяння матеріальних, соціальних, екологічних збитків. До небезпечних факторів пожежі належать: підвищена температура, задимлення, погіршення складу газового середовища.

Отже, законодавець пов`язує настання реальної загрози життю та здоров`ю людей від пожежі з обставинами, які можуть призвести до займання та розповсюдження вогню, виникнення аварій (катастроф) і з впливом небезпечних факторів, які породжують вказані явища.

Такий правовий висновок викладений Верховним Судом у постанові від 31 липня 2019 року в справі № 2040/6351/18.

Водночас поняття «загроза життю та/або здоров`ю людини» є оціночним поняттям, яке лежить у сфері захисту населення, територій, навколишнього природного середовища та майна, функція контролю (нагляду) за чим, зокрема, покладена на позивача, посадові особи якого володіють спеціальними знаннями у цій сфері.

Вказаний висновок кореспондується із правовою позицією Верховного Суду, викладеною в постановах від 20 листопада 2018 року в справі № 826/1024/18 та від 05 грудня 2018 року в справі № 826/13896/16.

У цій справі предметом позовних вимог є застосування до відповідача заходів реагування у зв`язку з порушенням ним вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки.

Здійснення державного нагляду (контролю) за додержанням та виконанням вимог законодавства у сферах пожежної і техногенної безпеки, цивільного захисту є основним завданням діяльності позивача, який і звернувся до суду з відповідним позовом.

Підставою для звернення до суду із позовом є виявлення позивачем під час проведення в період з 29 по 31 березня 2021 року позапланової перевірки відповідача порушень, зафіксованих в акті від 31 березня 2021 року № 7, складеному за результатами проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки ТОВ «Східгазтрейд».

Судом встановлено, що вказаний захід державного нагляду (контролю) здійснено ГУ ДСНСУ у Луганській області за місцем провадження ТОВ «Східгазтрейд» господарської діяльності місцезнаходженням АГЗП (93400, Луганська область, Попаснянський район, Мирнодолинська селищна рада, село Біла гора, вулиця Лівобережний масив, будинок 4), що підтверджено копією декларації безпеки об`єкта підвищеної небезпеки № 09.37904393.03.2/Д на АГЗП (арк. спр. 78-81).

З огляду на вищевикладене, суд відхиляє як безпідставні твердження відповідача, що захід державного нагляду (контролю) здійснено позивачем не за місцем, визначеним частиною першою статті 4 Закону № 877-V, а також, що направлення на перевірку та акт перевірки містять не належну адресу ТОВ «Східгазтрейд».

Як слідує з матеріалів справи, виявлені та зафіксовані в акті від 31 березня 2021 року № 7 порушення, відповідачем не спростовано.

Вказані порушення не є формальними, а стосуються наявності у відповідача порушень, які можуть призвести до займання і відсутності необхідної системи заходів для уникнення пожежі, забезпечення своєчасного її виявлення та гасіння, попередження людей про небезпеку та є недотриманням відповідачем Правил пожежної безпеки в Україні.

На час розгляду справи доказів, які б свідчили про усунення відповідачем виявлених позивачем порушень, які створюють загрозу життю та здоров`ю людей, не надано.

Щодо наведених відповідачем у відзиві на позов заперечень проти вказаних в акті порушень, суд зазначає таке.

Відповідно до частини першої статті 53 Кодексу цивільного захисту України на об`єктах підвищеної небезпеки з метою своєчасного виявлення на них загрози виникнення надзвичайних ситуацій та здійснення оповіщення персоналу та населення, яке потрапляє в зону можливого ураження, створюються та функціонують автоматизовані системи раннього виявлення загрози виникнення надзвичайних ситуацій та оповіщення населення у разі їх виникнення (далі автоматизовані системи).

Вимоги до автоматизованих систем раннього виявлення надзвичайних ситуацій та систем оповіщення, а також їх улаштування, експлуатації і технічного обслуговування визначаються правилами, що затверджуються центральним органом виконавчої влади, який забезпечує формування та реалізує державну політику у сфері цивільного захисту (частина четверта статті 53 Кодексу цивільного захисту України).

Оскільки АГЗП ТОВ «Східгазтрейд» є об`єктом підвищеної небезпеки, що є обов`язковим для застосування згідно з частиною першою статті 53 Кодексу цивільного захисту України, а відтак, вказаною нормою на відповідача покладено обов`язок обладнання АГЗП автоматизованою системою раннього виявлення загрози надзвичайних ситуацій та оповіщення населення у разі їх виникнення.

Наказом Міністерства України з питань надзвичайних ситуацій та у справах захисту населення від наслідків Чорнобильської катастрофи від 15.05.2006 № 288 (зареєстровано в Мін`юсті 05.07.2006 за №785/12659) затверджено Правила улаштування, експлуатації та технічного обслуговування систем раннього виявлення надзвичайних ситуацій та оповіщення людей у разі їх виникнення.

Дійсно, в подальшому, розпорядженням Кабінету міністрів України від 10.03.2017 №166 зазначені Правила скасовані як такі, що втратили актуальність та встановлюють регуляторні бар`єри.

Проте вимоги до автоматизованих систем встановлені ДБН В.2.5-76:2014 «Автоматизовані системи раннього виявлення загрози виникнення надзвичайних ситуацій та оповіщення населення», які погоджені, зокрема, Міністерством внутрішніх справ України (центральний орган, який забезпечує формування державної політики у сфері цивільного захисту) та Державною службою України з надзвичайний ситуацій (центральний орган, який реалізує державну політику у сфері цивільного захисту).

Отже, при проектуванні та монтуванні автоматизованих систем на об`єктах підвищеної небезпеки мають застосовуватися вимоги ДБН В.2.5-76:2014.

Аналогічна правова позиція викладена Верховним Судом в постановах від 05 березня 2020 року в справі № 826/6090/18 та від 20 травня 2020 року в справі № 580/32/19.

З огляду на вказане, суд відхиляє як безпідставні твердження відповідача щодо неможливості виконання вимог частини першої статті 53 Кодексу цивільного захисту України через відсутність відповідних правил, затверджених центральним органом виконавчої влади, який забезпечує формування та реалізує державну політику у сфері цивільного захисту.

Щодо обов`язкового аварійно-рятувального обслуговування АГЗП, суд зазначає, що відповідно до пункту 3 Порядку здійснення постійного та обов`язкового аварійно-рятувального обслуговування суб`єктів господарювання, галузей та окремих територій, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11.01.2017 № 5, та пункту 1 Переліку суб`єктів господарювання, галузей та окремих територій, які підлягають постійному та обов`язковому аварійно0-рятувальному обслуговуванню на договірній основі, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 26.10.2016 № 763, постійному та обов`язковому аварійно-рятувальному обслуговуванню підлягають суб`єкти господарювання, у власності або користування яких перебувають об`єкти підвищеної небезпеки. Оскільки ТОВ «Східгазтрейд» здійснює господарську діяльність на АГЗП, який є об`єктом підвищеної небезпеки, суд погоджується з твердженнями позивача, що відповідач входить до переліку суб`єктів господарювання, які підлягають постійному та аварійно-рятувальному обслуговуванню на договірній основі.

Суд погоджується з твердженнями відповідача, що вказаний акт містить неточності та помилки, допущені позивачем під час його оформлення, такі як зазначення ризику настання негативних наслідків від провадження господарської діяльності замість відповідної графи у графі «Опис негативних наслідків, що настали в результаті порушення вимог законодавства (за наявності)», а також некоректне зазначення абзаців, пунктів, частин нормативно-правових актів, вимоги яких порушено ТОВ «Східгазтрейд» в ході провадження господарської діяльності на АГЗП, недостатній опис виявлених порушень. Однак, на думку суду, такі недоліки акта є суто формальними, оскільки жодним чином не нівелюють факт існування цих порушень. На користь таких висновків суду свідчить й те, що відповідач, стверджуючи про неналежне оформлення акта перевірки, не наводить жодних обставин, що спростовують факт існування вказаних в акті порушень.

Щодо тверджень відповідача про неспівмірність обраного заходу реагування тим порушенням, які виникли, суд вважає за необхідне зазначити, що забезпечення державою конституційних прав громадян на захист життя, здоров`я та власності від невиправданого ризику виникнення надзвичайних ситуацій має пріоритетне значення у порівняні з інтересом скаржника у використанні об`єкту АГЗП у власній господарській діяльності.

Як зазначає позивач, встановлені порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, зазначені в акті від 31 березня 2021 року № 7, можуть призвести до виникнення пожежі, як неконтрольованого процесу знищування або пошкодження вогнем майна, під час якого виникають чинники, небезпечні для людей та навколишнього природного середовища, що може спричинити загрозу життю та здоров`ю людей у випадку її виникнення.

Позивач стверджує, що порушення, допущені відповідачем та зафіксовані в акті перевірки, створюють реальну та невідворотну загрозу життю та здоров`ю людей, оскільки збільшують ризик виникнення надзвичайної ситуації, аварії чи пожежі, впливають на своєчасність виявлення цих подій, їх ліквідацію, призводять до унеможливлення гасіння пожежі, у тому числі на початковій стадії, збільшують час на її локалізацію та ліквідацію, допускають розповсюдження пожежі по будівельним конструкціям, призводять до їх руйнації, ускладнюють евакуацію людей та їх захист від наслідків пожежі, аварії, надзвичайної ситуації тощо. Тому твердження відповідача, що вказані в акті порушення не можуть бути підставою для вжиття такого суворого заходу реагування, є незмістовними.

В свою чергу суд не може перебирати на себе дискреційні повноваження органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, та визначати, чи створюють виявлені позивачем в ході державного нагляду (контролю) порушення загрозу життю та здоров`ю людей.

Відповідно до першого речення статті 2 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод встановлено, що право кожного на життя охороняється законом. Цей припис зобов`язує державу вживати належних заходів для захисту життя осіб, які знаходиться під її юрисдикцією. Слід зазначити, що це зобов`язання повинно тлумачитися як таке, що застосовується в контексті будь-якої діяльності, публічної чи ні, в якій право на життя може бути поставлене під сумнів.

Недодержання суб`єктами господарювання вимог у сфері техногенної та пожежної безпеки призводить до невиправданого ризику виникнення надзвичайних ситуацій та, відповідно, ризику завдання шкоди життю і здоров`ю населення.

Аналогічний за змістом висновок викладено Верховним Судом у постанові від 28 лютого 2019 року в справі № 810/2400/18.

При цьому, суд враховує, що застосований захід реагування у вигляді зупинення експлуатації будівель, споруд, приміщень є тимчасовим заходом, який направлений на попередження настання негативних наслідків, викликаних наявністю на об`єкті порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, які створюють загрозу життю та здоров`ю людей.

Тривалість заходу реагування залежить безпосередньо від факту усунення відповідачем виявлених порушень.

Враховуючи приписи частини 5 статті 4 Закону № 877-V, відновлення експлуатації будівлі, споруд та приміщень скаржника можливе з моменту отримання органом державного нагляду (контролю), який ініціював призупинення, повідомлення суб`єкта господарювання про усунення ним усіх встановлених судом порушень.

Крім того, застосований до відповідача захід реагування має також спонукаючий характер, направлений на забезпечення вимог законодавства у сфері пожежної безпеки. Цей захід не є санкцією за порушення вимог законодавства з питань техногенної та пожежної безпеки, а є превентивним заходом, який спрямований на недопущення існування невиправданого ризику виникнення надзвичайних ситуацій та, відповідно, ризику завдання шкоди життю і здоров`ю населення.

Аналогічного висновку дійшов Верховний Суд у постанові від 16.05.2019 у справі № 812/1296/18.

За практикою Європейського суду з прав людини пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними в залежності від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи (див. «Руїз Торія проти Іспанії» (Ruiz Toriya v. Spaine), рішення від 09 грудня 1994 року, Серія A, № 303-A, параграф 29). Водночас, відповідь суду повинна бути достатньо детальною для відповіді на основні (суттєві) аргументи сторін.

Сторонами суду не наведено інших специфічних, доречних та важливих аргументів, які суд зобов`язаний оцінити, виконуючи свої зобов`язання щодо пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

З огляду на наведене, враховуючи встановлені судом під час розгляду справи обставини, нормативне регулювання спірних правовідносин, правові висновки Верховного Суду, а також ненадання відповідачем доказів усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, які створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей, зазначених в акті перевірки від 31 березня 2021 року № 7, суд дійшов висновку про застосування до ТОВ «Східгазтрейд» заходів реагування у сфері державного нагляду (контролю) у вигляді зупинення експлуатації будівель та приміщень АГЗП, розташованої за адресою: 93400, Луганська область, Попаснянський район, Мирнодолинська селищна рада, село Біла гора, вулиця Лівобережний масив, будинок 4.

Таким чином суд дійшов висновку, що позовні вимоги є обґрунтованими та підлягають задоволенню.

За приписами статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України судові витрати по сплаті судового збору покладаються на позивача.

Керуючись статтями 2, 72-77, 90, 132, 139, 241-246, 250, 255, 262 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ВИРІШИВ:

Позов Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Луганській області (місцезнаходження: 93400, Луганська область, місто Сєвєродонецьк, вулиця Новікова, будинок 1-Б, код за ) до Товариства з обмеженою відповідальністю «Східгазтрейд» (місцезнаходження: 93000, Луганська область, місто Рубіжне, вулиця Миру, будинок 37 Б, код за ) про застосування заходів реагування у сфері державного нагляду (контролю) задовольнити повністю.

Застосувати заходи реагування у сфері державного нагляду (контролю) до Товариства з обмеженою відповідальністю «Східгазтрейд» у вигляді зупинення експлуатації будівель, приміщень, розташованих за адресою: 93400, Луганська область, Попаснянський район, Мирнодолинська селищна рада, село Біла гора, вулиця Лівобережний масив, будинок 4, до повного усунення всіх порушень вимог законодавства у сфері пожежної, техногенної безпеки в зазначених будівлях, вказаних в акті перевірки від 31 березня 2021 року № 7.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Першого апеляційного адміністративного суду через Луганський окружний адміністративний суд протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повне рішення суду складено 05 липня 2021 року.

Суддя К.О. Пляшкова