Справа № 640/15208/19
Суддя: Мазур А.С.
Дата ухвалення: 2021-06-30 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

30 червня 2021 року м. Київ № 640/15208/19

Суддя Окружного адміністративного суду міста Києва Мазур А.С., ознайомившись з позовною заявою

за позовом ОСОБА_1
до Департаменту охорони здоров'.я виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації)
про визнання протиправними дій, зобов`язати вчинити дії,

В С Т А Н О В И В:

До Окружного адміністративного суду міста Києва звернулася ОСОБА_1 в інтересах неповнолітнього сина ОСОБА_2 із позовом до Департаменту охорони здоров`я виконавчого органу Київської міської ради, в якому просила суд:

- зобов`язати відповідача анулювати, визнати недійсним посвідчення, видане директору Комунального некомерційного підприємства «Консультаційно-діагностичний центр» Деснянського району м. Києва (далі - КНП КДЦ Деснянського району міста Києва) ОСОБА_3 щодо присвоєння вищої кваліфікаційної категорії лікаря за фахом організація управління охороною здоров`я;

- зобов`язати скасувати та визнати недійсним рішення щодо присвоєння вищої кваліфікаційної категорії лікаря за фахом організація управління охороною здоров`я директору КНП КДЦ Деснянського району міста Києва ОСОБА_3 ;

- скасувати, анулювати, визнати недійсним рішення щодо присвоєння вищої кваліфікаційної категорії лікаря за фахом організація управління охороною здоров`я директору КНП КДЦ Деснянського району міста Києва ОСОБА_3 ;

- визнати недійсним, скасувати, анулювати посвідчення, видане відповідачем про присвоєння вищої кваліфікаційної категорії лікаря за фахом організація управління охороною здоров`я директору КНП КДЦ Деснянського району міста Києва ОСОБА_3 ;

- визнати неправомірними дії ДОЗ КМДА щодо присвоєння вищої кваліфікаційної категорії лікаря за фахом організація управління охороною здоров`я директору КНП КДЦ Деснянського району міста Києва ОСОБА_3 ;

- визнати незаконно виданим відповідачем посвідчення про присвоєння вищої кваліфікаційної категорії лікаря за фахом організація управління охороною здоров`я директору КНП КДЦ Деснянського району міста Києва ОСОБА_3 ;

- анулювати діюче видане відповідачем посвідчення директору КНП КДЦ Деснянського району міста Києва ОСОБА_3 про присвоєння вищої кваліфікаційної категорії лікаря за фахом організація управління охороною здоров`я;

- стягнути з ДОЗ КМДА завдану моральну шкоду у розмірі 536112 грн. на користь неповнолітнього ОСОБА_2 , 2005 року народження;

- зобов`язати ДОЗ КМДА зобов`язати КНП КДЦ Деснянського району міста Києва зробити перерахунок та повернути кошти, незаконно отримані з бюджету директором КНП КДЦ Деснянського району Києва ОСОБА_3 як доплата за вищу кваліфікаційну категорію;

- визнати неправомірними дії відповідача у зв`язку з незаконним виданням свідоцтв (та присвоєнням) вищої кваліфікаційної категорії директору КНП КДЦ Деснянського Києва ОСОБА_3 ;

- зобов`язати ДОЗ КМДА ініціювати перед головою Деснянської районної в місті Києві державної адміністрації дострокове розірвання діючого контракту або письмове попередження про закінчення контракту і відмову у пролонгації контракту з директором КНП Консультативно-діагностичного центру Деснянського р-ну м. Києва ОСОБА_3 ;

- створити тимчасову комісію КМДА зі спеціалістів відділу управління персоналу та відділу правового забезпечення та перевірити порушення норм трудового законодавства України керівництвом КНП Консультативно-діагностичний центр Деснянського р-ну м. Києва.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 16.09.2019 позовну заяву повернуто позивачу у зв`язку з порушенням правил об`єднання позовних вимог.

Постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 18.11.2019 апеляційну скаргу позивача задоволено частково, ухвалу місцевого суду скасовано, а справу направлено до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Ухвалами Окружного адміністративного суду міста Києва від 05.12.2019 відмовлено у відкритті провадження у справі в частині позовних вимог, що стосуються процедури присвоєння ОСОБА_3 вищої кваліфікаційної категорії лікаря, та похідних від такого присвоєння вимог, а в частині інших вимог позов залишено без руху.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 11.02.2020, залишеною без змін постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 04.06.2020, позовну заяву повернуто позивачу у зв`язку з неусуненням недоліків у встановлений судом строк.

Постановою Верховного Суду від 08.10.2020 зазначені судові рішення скасовані, а справа направлена для продовження розгляду до місцевого суду.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 22.10.2020 позов залишено без руху та надано позивачу строк для усунення недоліків.

На підставі вказаної ухвали суду, позивачем заявлені уточнені позовні вимоги, зокрема:

- визнати неправомірними дії ДОЗ КМДА щодо не ініціювання вжиття дій/заходів Деснянською районної у місті Києві державною адміністрацією (далі - Деснянська РДА у м. Києві) щодо розірвання контракта з директором КНП Консультативно-діагностичного центру Деснянського р-ну м. Києва ОСОБА_3 ;

- визнати неправомірною бездіяльність ДОЗ КМДА щодо не ініціювання вжиття дій/заходів Деснянською районної у місті Києві державною адміністрацією (далі - Деснянська РДА у м. Києві) щодо розірвання контракта з директором КНП Консультативно-діагностичного центру Деснянського р-ну м. Києва ОСОБА_3 ;

- визнати неправомірними дії відповідача щодо не звернення до Київської міської державної адміністрації з ініціюванням вжиття дій/заходів Деснянською РДА у м. Києві щодо розірвання контракта з директором КНП Консультативно-діагностичного центру Деснянського р-ну м. Києва ОСОБА_3 ;

- визнати неправомірною бездіяльність відповідача щодо не звернення до Київської міської державної адміністрації з ініціюванням вжиття дій/заходів Деснянською РДА у м. Києві щодо розірвання контракта з директором КНП Консультативно-діагностичного центру Деснянського р-ну м. Києва ОСОБА_3 ;

- зобов`язати ДОЗ КМДА ініціювати вжиття дій/заходів Деснянською РДА у м. Києві щодо розірвання контракта з директором КНП Консультативно-діагностичного центру Деснянського р-ну м. Києва ОСОБА_3 ;

- зобов`язати відповідача звернутися до Київської міської державної адміністрації з ініціюванням вжиття дій/заходів Деснянською РДА у м. Києві щодо розірвання контракта з директором КНП Консультативно-діагностичного центру Деснянського р-ну м. Києва ОСОБА_3 ;

- зобов`язати ДОЗ КМДА ініціювати перед головою Деснянської РДА у м. Києві дострокове розірвання діючого контракта або письмове попередження про закінчення такого і відмову у пролонгації з директором КНП Консультативно-діагностичного центру Деснянського р-ну м. Києва ОСОБА_3 ;

- створити тимчасову комісію ДОЗ КМДА із залученням спеціалістів відділу управління персонала та відділа правового забезпечення та перевірити порушення норм трудового законодавства України керівництвом КНП Консультативно-діагностичного центру Деснянського р-ну м. Києва в особі директора ОСОБА_3 ;

- стягнути з відповідача 2514240,00 грн. моральної шкоди на користь неповнолітнього ОСОБА_2 , який перебуває на утриманні ОСОБА_1 .

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 10.12.2020 позов повернуто позивачу у зв`язку з тим, що позивач не усунув недоліки у визначений судом строк.

Постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 19.05.2021 скасовано ухвалу Окружного адміністративного суду міста Києва від 10.12.2020, а справу направлено на продовження розгляду до суду першої інстанції.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 30.06.2021 закрито провадження в частині позовних вимог ОСОБА_1 в інтересах неповнолітнього сина ОСОБА_2 до Департаменту охорони здоров`я виконавчого органу Київської міської ради про стягнення 2514240,00 грн. моральної шкоди на користь неповнолітнього ОСОБА_2 , який перебуває на утриманні ОСОБА_1 .

Відповідно до частини 1 статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи:

1) подана позовна заява особою, яка має адміністративну процесуальну дієздатність;

2) має представник належні повноваження (якщо позовну заяву подано представником);

3) відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу;

4) належить позовну заяву розглядати за правилами адміністративного судочинства і чи подано позовну заяву з дотриманням правил підсудності;

5) позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними);

6) немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Так, згідно вимог п. 4 ч. 5 ст. 160 Кодексу адміністративного судочинства України зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів.

Позивач в уточненій позовній заяві просила суд визнати неправомірними дії ДОЗ КМДА щодо не ініціювання вжиття дій/заходів Деснянською районної у місті Києві державною адміністрацією (далі - Деснянська РДА у м. Києві) щодо розірвання контракту з директором КНП Консультативно-діагностичного центру Деснянського р-ну м. Києва Лимарем Ю.В., у той же час, Деснянська районна у місті Києві державна адміністрація не залучена позивачем в якості відповідача по справі, чим порушено суб`єктний склад.

Враховуючи викладене, позивачці слід уточнити зміст позовних вимог або зміст відповідачів по справі.

Крім того, згідно вимог п. 9 ч. 5 ст. 160 Кодексу адміністративного судочинства України у справах щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень зазначається обґрунтування порушення оскаржуваними рішеннями, діями чи бездіяльністю прав, свобод, інтересів позивача.

Так, позивачем заявлено позовні вимоги, в яких просить остання суд, зокрема: визнати неправомірними дії ДОЗ КМДА щодо не ініціювання вжиття дій/заходів Деснянською районної у місті Києві державною адміністрацією (далі - Деснянська РДА у м. Києві) щодо розірвання контракта з директором КНП Консультативно-діагностичного центру Деснянського р-ну м. Києва ОСОБА_3 ; визнати неправомірною бездіяльність ДОЗ КМДА щодо не ініціювання вжиття дій/заходів Деснянською районної у місті Києві державною адміністрацією (далі - Деснянська РДА у м. Києві) щодо розірвання контракта з директором КНП Консультативно-діагностичного центру Деснянського р-ну м. Києва ОСОБА_3 ; визнати неправомірними дії відповідача щодо не звернення до Київської міської державної адміністрації з ініціюванням вжиття дій/заходів Деснянською РДА у м. Києві щодо розірвання контракту з директором КНП Консультативно-діагностичного центру Деснянського р-ну м. Києва ОСОБА_3 ; визнати неправомірною бездіяльність відповідача щодо не звернення до Київської міської державної адміністрації з ініціюванням вжиття дій/заходів Деснянською РДА у м. Києві щодо розірвання контракта з директором КНП Консультативно-діагностичного центру Деснянського р-ну м. Києва ОСОБА_3 .

У позовній заяві позивачем не обґрунтовано порушення оскаржуваною бездіяльністю прав, свобод, інтересів саме позивача, натомість зазначено, що вказані дії та бездіяльність порушують права дітей, інвалідів, пацієнтів.

Враховуючи викладене, позивачці слід надати суду обґрунтування яким чином звільнення/розірвання контракту з ОСОБА_3 порушують права та інтереси останньої, а також надати докази, що підтверджують вказане.

Крім того, згідно вимог ч. 1 ст. 161 Кодексу адміністративного судочинства України до позовної заяви додаються її копії, а також копії доданих до позовної заяви документів відповідно до кількості учасників справи, крім випадків, визначених частиною другою цієї статті.

В порушення вказаних приписів, позивачкою не було надано суду примірника уточненої позовної заяви з додатками для відповідача.

Відповідно до вимог ст. 171 Кодексу адміністративного судочинства України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує чи подано позовну заяву у строк установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, та чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними).

Так, перевіривши позовну заяву на відповідність вимогам Кодексу адміністративного судочинства України, суд встановив, що позивач оскаржує бездіяльність відповідача, яка зі слів останньої триває з 2016 року.

Статтею 5 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси.

Згідно з вимогами ст. 122 Кодексу адміністративного судочинства України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами. Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, гарантовано кожному право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Тому, при визначенні початку перебігу процесуального строку суд з`ясовує момент, коли особа фактично дізналася або мала реальну можливість дізнатися про наявність відповідного порушення (рішення, дії, бездіяльність), а не коли вона з`ясувала для себе, що певні рішення, дії чи бездіяльність стосовно неї є порушенням.

З аналізу позовної заяви та доданих до неї документів, суд приходить до висновку, що позивач знала про вказані обставини, з приводу яких вона звертається до суду ще у 2016 році, натомість, уточнену позовну заяву остання подала 23.10.2020, тобто із пропуском строку, встановлено ст. 122 Кодексу адміністративного судочинства України. Разом з тим, позивачка просила суд поновити строки звернення до суду, посилаючись на юридичну необхідність.

Згідно вимог ч. 6 ст. 161 Кодексу адміністративного судочинства України у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

З урахуванням викладеного, суд зауважує, що вирішення питання про поновлення строку звернення до суду, суд здійснює виключно з ініціативи та у межах наведених доводів заінтересованої особи, у той же час, позивачем не наведено об`єктивних причин пропуску процесуального строку на звернення до суду.

Відповідно до частини третьої статті 161 Кодексу адміністративного судочинства України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Частиною першою статті 4 Закону України "Про судовий збір" встановлено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно з пунктом 1 частини другої статті 4 Закону України "Про судовий збір" ставка судового збору за подання до адміністративного суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана юридичною особою ставка судового збору складає 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

У відповідності до частини другої статті 6 Закону України "Про судовий збір" у разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Враховуючи те, що колегія суддів Шостого апеляційного адміністративного суду дійшла висновку, що позивачка представляла інтереси неповнолітнього сина тільки в частині позовних вимог про стягнення моральної шкоди, які у свою чергу визнані такими, що не підлягають розгляду у порядку адміністративного судочинства, а підставою для звільнення від сплати судового збору, остання вказувала п. 7 ст. 5 Закону України "Про судовий збір" (представництво інтересів неповнолітньої особи), суд приходить до висновку, що позивачка не звільнена від сплати судового збору.

Таким чином, позивачці слід надати докази сплати судового збору за 5 позовних вимог немайнового характеру.

Відповідно до частини першої статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Наведене вище у сукупності свідчить про недотримання вимог Кодексу адміністративного судочинства України та є недоліками позовної заяви, що в свою чергу створює перешкоди для вирішення питання про наявність підстав для відкриття провадження у справі.

Вказані недоліки мають бути усунуті позивачем, шляхом приведення позовної заяви у відповідності до вимог ст. 160 Кодексу адміністративного судочинства України та подачі суду доказів про сплату судового збору у розмірі 4204, 00 грн. за наступними платіжними реквізитами: Отримувач коштів - ГУК у м.Києві/Печерс.р-н/22030101, код отримувача - 37993783, Рахунок отримувача - UA4026007, Банк отримувача - Казначейство України (ел. адм. подат.), Код банку отримувача - 899998, Код класифікації доходів бюджету - 22030101.

Керуючись ст. 169 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя Окружний адміністративний суд міста Києва -

У Х В А Л И В:

1.Залишити позовну заяву ОСОБА_1 без руху .

2.Встановити позивачу строк до для усунення недоліків позовної заяви.

3.Попередити позивача про наслідки недотримання вимог ухвали про залишення позовної заяви без руху, передбачені ч.4 ст. 169 КАСУ.

Ухвала, відповідно до змісту ч. 2 ст. 256 та п. 5 ч. 1 ст. 294 КАС України, набирає законної сили з моменту її підписання та може бути оскаржена лише у випадку порушення правил підсудності

Суддя А.С. Мазур