Справа № 640/16793/20
Суддя: Вєкуа Н.Г.
Дата ухвалення: 2021-07-05 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

05 липня 2021 року м. Київ № 640/16793/20

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі судді Вєкуа Н.Г., розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження адміністративну справу

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Торговий дім "Веріас"

до Головного управління Державної податкової служби у м. Києві

про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення -

рішення, -

ВСТАНОВИВ:

До Окружного адміністративного суду м. Києва звернулось Товариство з обмеженою відповідальністю "Торговий дім "Веріас" (04074, м. Київ, вул. Резервна, 8, ) з позовом до Головного управління Державної податкової служби у місті Києві (04116, м. Київ, вул. Шолуденка, 33/19, ), в якому просить суд визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення № від 26.03.2020 р. про застосування штрафу у розмірі 10% за порушення граничних термінів реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних з податку на додану вартість з вироблених в Україні товарів (робіт, послуг) на суму 49 325,50 (сорок дев`ять тисяч триста двадцять п`ять грн 50 коп), з яких штрафні (фінансові) санкції (штрафи) становлять 49 325,50 грн.

Позовні вимоги мотивовано тим, що граничні строки реєстрації податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних було порушено позивачем враховуючи протиправну поведінку відповідача. Таким чином, приймаючи до уваги той факт, що затримка реєстрації податкових накладних позивача в ЄРПН виникла не з вини останнього, підстави для застосування контролюючим органом штрафних санкцій у розмірі 49 325, 50 грн - відсутні.

Ухвалою Окружного адміністративного суду м. Києва від 28 липня 2020 року відкрито спрощене позовне провадження у справі, без повідомлення учасників справи та проведення судового засідання.

Відповідач надав суду відзив на позовну заяву, в якому зазначив, що блокування діяльності підприємства є негативним результатом ведення господарської діяльності, які є власними ризиками позивача, що не може бути підставою для визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення.

Позивач надав суду відповідь на відзив, в якій зазначив обґрунтування протиправності податкового повідомлення-рішення № від 26.03.2020 аналогічні тим, що зазначені в позовній заяві.

Розглянувши подані документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, судом встановлено наступне.

Як вбачається із матеріалів справи, ГУ ДПС у м. Києві була проведена камеральна перевірка своєчасності реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних ТОВ "Торговий дім "Веріас", за результатами якої було встановлено порушення позивачем граничних термінів реєстрації податкових накладних на загальну суму 493 254, 93 грн.

За результатами проведення вказаної перевірки був складений акт від 11.02.2020 №2374/26-15-04-05-16/33346828.

На підставі висновків Акта перевірки, відповідно до п. 120-1.1 ст. 120-1 Податкового Кодексу України, відповідачем було винесено податкове повідомлення-рішення від 26.03.2020 року № та застосовано до позивача штрафні санкції в загальному розмірі 49 325, 50 грн. за порушення граничних строків реєстрації податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Незгода позивача із прийнятим податковим повідомлення-рішенням від 26.03.2020 року № зумовила його звернення до Окружного адміністративного суду м. Києва із даним позовом, при вирішенні якого суд виходить із наступного.

Згідно з частиною другою статті 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах та у спосіб визначений Конституцією та законами України.

Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, зокрема, визначає вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час здійснення податкового контролю, а також відповідальність за порушення податкового законодавства регулює Податковий кодекс України.

За приписами пункту 75.1 статті 75 Податкового кодексу України, контролюючі органи мають право проводити камеральні, документальні (планові або позапланові; виїзні або невиїзні) та фактичні перевірки.

Камеральні та документальні перевірки проводяться контролюючими органами в межах їх повноважень виключно у випадках та у порядку, встановлених цим Кодексом.

При цьому, підпунктом 75.1.1 пункту 75.1 статті 75 Податкового кодексу України визначено, що камеральною вважається перевірка, яка проводиться у приміщенні контролюючого органу виключно на підставі даних, зазначених у податкових деклараціях (розрахунках) платника податків та даних системи електронного адміністрування податку на додану вартість (даних центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, в якому відкриваються рахунки платників у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, даних Єдиного реєстру податкових накладних та даних митних декларацій), а також даних Єдиного реєстру акцизних накладних та даних системи електронного адміністрування реалізації пального.

Предметом камеральної перевірки також може бути своєчасність подання податкових декларацій (розрахунків) та/або своєчасність реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних, акцизних накладних та/або розрахунків коригування до акцизних накладних у Єдиному реєстрі акцизних накладних, виправлення помилок у податкових накладних та/або своєчасність сплати узгодженої суми податкового (грошового) зобов`язання виключно на підставі даних, що зберігаються (опрацьовуються) у відповідних інформаційних базах.

Відповідно до пункту 201.1 статті 201 Податкового кодексу України від 02.12.2010 №2755-VI (в редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин) на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.

У податковій накладній зазначаються в окремих рядках такі обов`язкові реквізити: а) порядковий номер податкової накладної; б) дата складання податкової накладної; в) повна або скорочена назва, зазначена у статутних документах юридичної особи або прізвище, ім`я та по батькові фізичної особи, зареєстрованої як платник податку на додану вартість, - продавця товарів/послуг; г) податковий номер платника податку (продавця та покупця). У разі постачання/придбання філією (структурним підрозділом) товарів/послуг, яка фактично є від імені головного підприємства - платника податку стороною договору, у податковій накладній, крім податкового номера платника податку додатково зазначається числовий номер такої філії (структурного підрозділу); д) повна або скорочена назва, зазначена у статутних документах юридичної особи або прізвище, ім`я та по батькові фізичної особи, зареєстрованої як платник податку на додану вартість, - покупця (отримувача) товарів/послуг; е) опис (номенклатура) товарів/послуг та їх кількість, обсяг; є) ціна постачання без урахування податку; ж) ставка податку та відповідна сума податку в цифровому значенні; з) загальна сума коштів, що підлягають сплаті з урахуванням податку; і) код товару згідно з УКТ ЗЕД, для послуг - код послуги згідно з Державним класифікатором продукції та послуг; платники податків, крім випадків постачання підакцизних товарів та товарів, ввезених на митну територію України, мають право зазначати код товару згідно з УКТ ЗЕД або код послуги згідно з Державним класифікатором продукції та послуг неповністю, але не менше ніж чотири перших цифри відповідного коду; й) індивідуальний податковий номер.

Відповідно до пункту 201.10 статті 201 Податкового кодексу України при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою.

Податкова накладна, складена та зареєстрована в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту.

Податкові накладні, які не надаються покупцю, а також податкові накладні, складені за операціями з постачання товарів/послуг, які звільнені від оподаткування, підлягають реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Підтвердженням продавцю про прийняття його податкової накладної та/або розрахунку коригування до Єдиного реєстру податкових накладних є квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі, яка надсилається протягом операційного дня.

Реєстрація податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних повинна здійснюватися з урахуванням граничних строків:

для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 1 по 15 календарний день (включно) календарного місяця, - до останнього дня (включно) календарного місяця, в якому вони складені;

для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 16 по останній календарний день (включно) календарного місяця, - до 15 календарного дня (включно) календарного місяця, наступного за місяцем, в якому вони складені;

У разі порушення таких строків застосовуються штрафні санкції згідно з цим Кодексом.

Пунктом 1201.1 статті 1201 Податкового кодексу України встановлено, що порушення платниками податку на додану вартість граничного строку, передбаченого статтею 201 цього Кодексу, для реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування до такої податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних (крім податкової накладної, що не надається отримувачу (покупцю), складеної на постачання товарів/послуг для операцій: які звільнені від оподаткування або які оподатковуються за нульовою ставкою) тягне за собою накладення на платника податку на додану вартість, на якого відповідно до вимог статей 192 та 201 цього Кодексу покладено обов`язок щодо такої реєстрації, штрафу в розмірі:

10 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації до 15 календарних днів;

20 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 16 до 30 календарних днів;

30 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 31 до 60 календарних днів;

40 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 61 до 365 календарних днів;

50 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації на 366 і більше календарних днів.

Механізм внесення відомостей, що містяться у податковій накладній та/або розрахунку коригування кількісних і вартісних показників до неї (далі - податкова накладна та/або розрахунок коригування), до Єдиного реєстру податкових накладних (далі - Реєстр), звіряння даних, що містяться у виданих платникам податку на додану вартість - отримувачам (покупцям) товарів (послуг) податковій накладній та/або розрахунку коригування, з відомостями, які містяться у Реєстрі визначається відповідно до Порядку ведення Єдиного реєстру податкових накладних, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 29.12.2010 №1246.

Відповідно до пункту 12 Порядку ведення Єдиного реєстру податкових накладних, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 29.12.2010 №1246 (в редакції, чинній на момент виникнення та реалізації спірних відносин), після надходження податкової накладної та/або розрахунку коригування до ДФС в автоматизованому режимі здійснюється їх розшифрування та проводяться перевірки:

відповідності податкової накладної та/або розрахунку коригування затвердженому формату (стандарту);

чинності електронного цифрового підпису, порядку його накладення та наявності права підписання посадовою особою платника податку таких податкової накладної та/або розрахунку коригування;

реєстрації особи, що надіслала на реєстрацію податкову накладну та/або розрахунок коригування, платником податку на момент складення та реєстрації таких податкової накладної та/або розрахунку коригування;

дотримання вимог, установлених пунктом 192.1 статті 192 та пунктом 201.10 статті 201 Кодексу;

наявності помилок під час заповнення обов`язкових реквізитів відповідно до пункту 201.1 статті 201 Кодексу;

наявності суми податку на додану вартість відповідно до пунктів 200-1.3 і 200-1.9 статті 200-1 Кодексу (для податкових накладних та/або розрахунків коригування, що реєструються після 1 липня 2015 р.);

наявності в Реєстрі відомостей, що містяться у податковій накладній, яка коригується;

факту реєстрації/зупинення реєстрації/відмови в реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування з такими ж реквізитами;

наявності підстав для зупинення реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування;

дотримання вимог Законів України "Про електронний цифровий підпис", "Про електронні документи та електронний документообіг" та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого в установленому порядку.

Положеннями вказаного Порядку встановлено, що за результатами перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку, формується квитанція про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування (далі - квитанція) (п. 13).

Квитанція в електронній формі надсилається платнику податку протягом операційного дня та є підтвердженням прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування. Примірник квитанції в електронній формі зберігається в ДФС (п. 14).

У квитанції зазначаються дата та час її формування, реквізити податкової накладної та/або розрахунку коригування та результат перевірки. Якщо у податковій накладній та/або розрахунку коригування за результатами проведення перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку (крім абзацу десятого), виявлено порушення, платнику податку надсилається квитанція про неприйняття податкової накладної та/або розрахунку коригування із зазначенням причини такого неприйняття (п. 15).

Відповідно до п. 109.1 ст. 109 Податкового кодексу України податковими правопорушеннями є протиправні діяння (дія чи бездіяльність) платників податків, податкових агентів, та/або їх посадових осіб, а також посадових осіб контролюючих органів, що призвели до невиконання або неналежного виконання вимог, установлених цим Кодексом та іншим законодавством, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи.

Судом встановлено, що податковим повідомленням-рішення № від 26.03.2020 було застосовано до товариства штрафні санкції в розмірі 49 325, 50 за несвоєчасну реєстрацію податкових накладних:

- від 08.04.2019 №2;

- від 09.04.2019 №3;

- від 03.04.2019 №1;

- від 01.04.2019 №7;

- від 25.03.2019 №52;

- від 19.03.2019 №38;

- від 20.03.2019 №42;

- від 20.03.2019 №43;

- від 29.03.2019 №58;

- від 28.03.2019 №44;

- від 25.03.2019 №48;

- від 28.03.2019 №45;

- від 26.03.2019 №53;

- від 29.03.2019 №47;

- від 27.03.2019 №56;

- від 27.03.2019 №54;

- від 28.03.2019 №46;

- від 27.03.2019 №55.

Разом з тим, обґрунтовуючи протиправність оскаржуваного податкового повідомлення-рішення від 05.03.2019 року позивач зазначає, що ТОВ «ТД» ВЕРІАС» було скеровано для реєстрації податкові накладні, зокрема:

- податкову накладну № 2 від 08.04.2019 року, скеровано для реєстрації 26.04.2019 року о 11.16 год.;

- податкову накладну № 3 від 09.04.2019 року, скеровано для реєстрації 26.04.2019 року о 11.16 год.;

- податкову накладну № 1 від 03.04.2019 року, скеровано для реєстрації 26.04.2019 року о 11.13 год.;

- податкову накладну № 7 від 01.04.2019 року, скеровано для реєстрації 26.04.2019 року о 11.18 год.;

- податкову накладну № 38 від 19.03.2019 року, скеровано для реєстрації 25.03.2019 року о 08.00 год.;

- податкову накладну № 48 від 29.03.2019 року, скеровано для реєстрації 22.04.2019 року о 08.00 год.

Дослідивши матеріали адміністративної справи, судом встановлено, що дійсно зазначені податкові накладні №№2, 3, 1, 7, 38, 48 було скеровано на реєстрацію в ЄРПН, у зазначені позивачем терміни, разом з тим, з наведених же обставин вбачається, що податкову накладну №48 вже було подано на реєстрацію з пропущенням граничного терміну, оскільки, як вказано судом вище, для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 16 по останній календарний день (включно) календарного місяця, - граничний строк реєстрації в ЄРПН до 15 календарного дня (включно) календарного місяця, наступного за місяцем, в якому вони складені.

Проте, вказані вище податкові накладні не було зареєстровано в ЄРПН, із зазначенням наступних підстав: «документ не може бути прийнятий - сума ПДВ в документі не може перевищувати суму ПДВ, на яку продавець має право зареєструвати податкові накладні/розрахунки коригування з урахуванням суми ПДВ, на яку накладено арешт за рішенням суду.»

Так, судом встановлено, що ухвалою слідчого судді Солом`янського районного суду міста Києва від 04 лютого 2019 року, було задоволено клопотання старшого слідчого з ОВС СУ ФР ГУ ДФС у Київській області Сікала С.М., про арешт майна та накладено арешт на суми ПДВ в системі електронного адміністрування ПДВ (ліміту ПДВ) ТОВ «ТД» Веріас» (), на які вказаний платник має право зареєструвати податкові накладні та/або розрахунки коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, із забороною їхнім службовим особам та працівникам, використовувати або будь-яким чином відчужувати вищезазначене майно.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 02 квітня 2019 року по справі № 760/3150/19, була скасована ухвала слідчого судді Солом`янського районного суду міста Києва від 04 лютого 2019 року про арешт майна та накладено арешт на суми ПДВ в системі електронного адміністрування ПДВ (ліміту ПДВ) ТОВ «ТД» Веріас» (), на які вказаний платник має право зареєструвати податкові накладні та/або розрахунки коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, із забороною їхнім службовим особам та працівникам, використовувати або будь-яким чином відчужувати вищезазначене майно та постановлена нова ухвала, якою було відмовлено у задоволенні клопотання старшого слідчого з ОВС СУ ФР ГУ ДФС у Київській області Сікала С.М., погодженого прокурором відділу прокуратури Київської області Ковалем Р.В., про арешт майна, а саме сум ПДВ в системі електронного адміністрування ПДВ (ліміту ПДВ) ТОВ «ТД» Веріас» (), на які вказаний платник має право зареєструвати податкові накладні та/або розрахунки коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Ухвала Київського апеляційного суду від 02 квітня 2019 року по справі № 760/3150/19 була оприлюднена в Єдиному державному реєстрі судових рішень 12 квітня 2019 року (http://www.reyestr.coun.gov.ua/Rcview/81072053).

Проте, за твердженням позивача, що не спростовано відповідачем у відзиві на позовну заяву, відповідач до 10 травня 2019 року не виконав вказане рішення суду та не скасував арешт на суми ПДВ в системі електронного адміністрування ПДВ (ліміту ПДВ) ТОВ «ТД» Веріас» (), на які вказаний платник має право зареєструвати податкові накладні та/або розрахунки коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, із забороною їхнім службовим особам та працівникам, використовувати або будь-яким чином відчужувати вищезазначене майно.

Тобто, з наведеного вбачається, що реєстрація податкових накладних № 2 від 08.04.2019 року; № 3 від 09.04.2019 року; № 1 від 03.04.2019; № 7 від 01.04.2019 та №38 від 19.03.2019, відбулась з порушенням граничного строку, не з вини позивача, адже зазначені податкові накладні своєчасно було направлено на реєстрацію в ЄРПН, проте вчасно не зареєстровано, у зв`язку з тим, що відповідач не скасував своєчасно арешт на суми ПДВ в системі електронного адміністрування ПДВ (ліміту ПДВ) ТОВ «ТД» Веріас» (), на які вказаний платник має право зареєструвати податкові накладні та/або розрахунки коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, із забороною їхнім службовим особам та працівникам, використовувати або будь-яким чином відчужувати вищезазначене майно.

Зазначене свідчить про те, що позивачем вживались можливі заходи для проведення своєчасної реєстрації податкових накладних № 2 від 08.04.2019 року; № 3 від 09.04.2019 року; № 1 від 03.04.2019; № 7 від 01.04.2019 та №38 від 19.03.2019.

Пунктом 1201.2 ст. 1201 ПК України передбачено, що відсутність реєстрації протягом граничного строку, передбаченого статтею 201 цього Кодексу, податкової накладної та/або розрахунку коригування до такої податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних (крім податкової накладної, що не надається отримувачу (покупцю), складеної на постачання товарів/послуг для операцій: які звільнені від оподаткування або які оподатковуються за нульовою ставкою), що зазначена у податковому повідомленні - рішенні, складеному за результатами перевірки контролюючого органу, - тягне за собою накладення на платника податку штрафу в розмірі 50 відсотків суми податкових зобов`язань з податку на додану вартість, зазначеної у такій податковій накладній та/або розрахунку коригування до податкової накладної або від суми податку на додану вартість, нарахованого за операцією з постачання товарів/послуг, якщо податкову накладну на таку операцію не складено.

Тобто, законодавством передбачена можливість застосування до платника наслідків несвоєчасної реєстрації податкової накладної, передбачених ст. 1201.1 ПК України, лише за наявності його вини.

Відповідно до правової позиції Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду яка викладена у постанові від 30.05.2018 року у справі №818/1070/17, неналежне виконання вимог податкового законодавства стосовно своєчасності реєстрації підприємством податкових накладних відбулось з вини контролюючого органу, що виключає протиправність діянь платника податку, та як наслідок, притягнення його до відповідальності. Відсутність вини платника податків, як необхідної складової податкового правопорушення, обумовила протиправність застосування штрафних (фінансових) санкцій спірними податковими повідомленнями - рішеннями.

В силу приписів ч.5 ст.242 КАС України, зазначена позиція Верховного суду враховується судом під час прийняття даного рішення.

Проте, суд зазначає, що відносно податкових накладних: від 25.03.2019 №52; від 20.03.2019 №42; від 20.03.2019 №43; від 29.03.2019 №58; від 28.03.2019 №44; від 25.03.2019 №48; від 28.03.2019 №45; від 26.03.2019 №53; від 29.03.2019 №47; від 27.03.2019 №56; від 27.03.2019 №54; від 28.03.2019 №46; від 27.03.2019 №55, то матеріалами справи не підтверджено, що позивачем вживались можливі заходи для проведення своєчасної реєстрації зазначених податкових накладних, натомість, матеріали справи свідчать, що такі було зареєстровано з порушенням строків, що відповідає висновкам відповідача, викладеним в акті перевірки стосовно даного переліку накладних.

Поряд з цим, суд також звертає увагу, що з 08.08.2020 року набрав чинності Закон України від 14.07.2020 №768 «Про внесення змін до Податкового кодексу України щодо функціонування електронного кабінету та спрощення роботи фізичних осіб - підприємств», яким, зокрема, внесено зміни до п. 73 підрозділу 2 розділу ХХ Кодексу в частині зменшення розміру штрафів за порушення платниками ПДВ граничного строку для реєстрації в ЄРПН податкових накладних/розрахунків коригування.

Період, за яким у платника податків є право на перегляд застосування штрафних санкцій, розпочинається з 01.01.2017 і закінчується 23.05.2020 (датою набрання чинності Законом України №466 від 16.01.2020 «Про внесення змін до Податкового кодексу України щодо вдосконалення адміністрування податків, усунення технічних та логічних неузгодженосте у податковому законодавстві»).

Вказана норма поширюється на випадки, коли грошові зобов`язання неузгоджені станом на 23.05.2020.

Судом встановлено, що оскаржуване податкове повідомлення-рішення було винесене відповідачем 26.03.2020, розрахунок суми штрафу датується 25.03.2020.

Таким чином, на переконання суду, позивач має право на перерахунок штрафних санкцій, визначених податковим повідомленням-рішенням № від 26.03.2020 в частині строків реєстрації податкових накладних від 25.03.2019 №52; від 20.03.2019 №42; від 20.03.2019 №43; від 29.03.2019 №58; від 28.03.2019 №44; від 25.03.2019 №48; від 28.03.2019 №45; від 26.03.2019 №53; від 29.03.2019 №47; від 27.03.2019 №56; від 27.03.2019 №54; від 28.03.2019 №46; від 27.03.2019 №55.

Разом з тим, перерахунок штрафних санкцій, визначених оскаржуваним податковим повідомленням-рішенням не є функцією суду, а є обов`язком податкового органу.

Отже, враховуючи зміни внесені до Податкового кодексу України в частині зменшення розміру штрафів за порушення платниками ПДВ граничного строку для реєстрації в ЄРПН податкових накладних/розрахунків коригування, обрахована відповідачем сума штрафних санкцій підлягає перерахунку, а тому не може бути застосовано до позивача у тому розмірі, який визначено оскаржуваним податковим повідомленням-рішенням.

Таким чином, враховуючи встановлені судом обставини, суд приходить до висновку про наявність достатніх правоих підстав для задоволення позовних вимог та

Частиною другою ст. 2 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Відповідно до ч. 1 ст. 9 Кодексу адміністративного судочинства України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

У силу ч.ч. 1 та 2 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Беручи до уваги вищенаведене в сукупності, перевіривши та проаналізувавши матеріали справи і надані сторонами докази за правилами, встановленими ст. 90 Кодексу адміністративного судочинства України, суд дійшов висновку про наявність підстав для задоволення позову частково.

Відповідно до ч. 1 ст. 139 КАС України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Керуючись статтями 2, 5-11, 19, 72-77, 90, 139, 241-246, 250, 255, 257 - 262 Кодексу адміністративного судочинства України, Окружний адміністративний суд міста Києва -

ВИРІШИВ:

1. Адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю "Торговий дім "Веріас" (04074, м. Київ, вул. Резервна, 8, ) - задовольнити повністю.

2. Визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення Головного управління ДПС у м. Києві № від 26.03.2020.

3. Стягнути на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "Торговий дім "Веріас" (04074, м. Київ, вул. Резервна, 8, ) понесені судові витрати у розмірі 2 102, 00 грн (дві тисячі сто дві гривні) за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління Державної податкової служби у місті Києві (04116, м. Київ, вул. Шолуденка, 33/19, ).

Рішення набирає законної сили в порядку передбаченому ст. 255 Кодексу адміністративного судочинства та може бути оскаржена в апеляційному порядку повністю або частково за правилами, встановленими ст. ст. 293, 295-297 КАС України, шляхом подання через суд першої інстанції апеляційної скарги.

Суддя Н.Г. Вєкуа