Справа № 640/17361/20
Суддя: Вівдиченко Тетяна Романівна
Дата ухвалення: 2021-07-01 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

01 липня 2021 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

Судді-доповідача Вівдиченко Т.Р.

Суддів Грибан І.О.

Мєзєнцева Є.І.

За участю секретаря Ткаченка В.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні, згідно статті 229 КАС України, заяву Національної комісії, що здійснює державне регулювання в сферах енергетики та комунальних послуг про роз`яснення ухвали Шостого апеляційного адміністративного суду від 22 лютого 2021 року у справі за адміністративним позовом Публічного акціонерного товариства "Донбасенерго" до Національної комісії, що здійснює державне регулювання в сферах енергетики та комунальних послуг, третя особа - Приватне акціонерне товариство Національна енергетична компанія "Укренерго" про визнання протиправним та скасування пункту постанови, -

В С Т А Н О В И Л А:

Позивач - Публічне акціонерне товариство "Донбасенерго" звернувся до суду з позовом до Національної комісії, що здійснює державне регулювання в сферах енергетики та комунальних послуг, третя особа - Приватне акціонерне товариство Національна енергетична компанія "Укренерго", в якому просив визнати протиправним та скасувати пункт 7 постанови НКРЕКП від 08.04.2020 №766 "Про дії учасників ринку електричної енергії у період дії карантину та обмежувальних заходів, пов`язаних із поширенням коронавірусної хвороби (COVID 19)" (із змінами внесеними постановами НКРЕКП від 27.05.2020 р. №974, від 10.06.2020 р. №1107, від 15.07.2020 р. №1430).

Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 21 грудня 2020 року адміністративний позов задоволено повністю. Визнано протиправним і скасовано пункт 7 постанови НКРЕКП від 08.04.2020 № 766 «Про дії учасників ринку електричної енергії у період дії карантину та обмежувальних заходів, пов`язаних із поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)» (із змінами внесеними постановами НКРЕКП від 27.05.2020 № 974; від 10.06.2020 № 1107; 15.07.2020 № 1430).

Не погодившись з рішенням суду, відповідач - Національна комісія, що здійснює державне регулювання в сферах енергетики та комунальних послуг звернувся з апеляційною скаргою.

18 лютого 2021 року до Шостого апеляційного адміністративного суду від позивача - Публічного акціонерного товариства "Донбасенерго" надійшла заява про відмову від позову.

Ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду від 22 лютого 2021 року прийнято відмову Публічного акціонерного товариства "Донбасенерго" від адміністративного позову. Рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 21 грудня 2020 року - визнано нечинним. Провадження у справі за адміністративним позовом Публічного акціонерного товариства "Донбасенерго" до Національної комісії, що здійснює державне регулювання в сферах енергетики та комунальних послуг, третя особа - Приватне акціонерне товариство Національна енергетична компанія "Укренерго" про визнання протиправним та скасування пункту постанови - закрито. Стягнуто за рахунок бюджетних асигнувань Національної комісії, що здійснює державне регулювання в сферах енергетики та комунальних послуг (03057, м. Київ, вул. Смоленська, 19, ) на користь Публічного акціонерного товариства "Донбасенерго" (03150, м. Київ, вул. Предславинська, 34-А, ) судові витрати в загальному розмірі 2 102 (дві тисячі сто дві) грн. 00 коп.

До Шостого апеляційного адміністративного суду від відповідача - Національної комісії, що здійснює державне регулювання в сферах енергетики та комунальних послуг надійшло клопотання про роз`яснення ухвали Шостого апеляційного адміністративного суду від 22 лютого 2021 року, в якому просить роз`яснити, чи скасували свою дію заходи забезпечення встановлені ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 31.07.2020 року у справі № 640/17361/20, на підставі ухвали Шостого апеляційного адміністративного суду від 22.02.2021 року, якою закрито провадження у справі №640/17361/20.

Сторони, будучи належним чином повідомлені про дату, час та місце розгляду справи, в судове засідання не з`явилися.

Відповідно до ч. 4 ст. 229 КАС України, у разі неявки у судове засідання всіх учасників справи або якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється за відсутності учасників справи (у тому числі при розгляді справи в порядку письмового провадження), фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Згідно ч. 2 ст. 313 КАС України, неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи.

Враховуючи, що особиста участь сторін в судовому засіданні не обов`язкова, колегія суддів визнала можливим проводити розгляд справи за відсутності сторін.

Заслухавши у відкритому судовому засіданні суддю-доповідача, перевіривши матеріали справи та наведені у заяві доводи, колегія суддів дійшла висновку, що заява не підлягає задоволенню, з наступних підстав.

Згідно частини 1 статті 254 КАС України, за заявою учасника справи, державного виконавця суд роз`яснює ухвалене ним судове рішення, яке набрало законної сили, не змінюючи змісту судового рішення, шляхом постановлення ухвали.

Дана норма передбачає підстави для роз`яснення судового рішення в судовому засіданні.

Отже, роз`яснення судового рішення є за своєю суттю одним із способів усунення його недоліків, але без виправлення і постановлення додаткового рішення цим же судом.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 13 березня 2019 року у справі №800/203/17 зазначила наступне: «…Роз`яснення судового рішення зумовлено його нечіткістю за змістом, коли воно є неясним та незрозумілим для осіб, стосовно яких воно ухвалене, так і для тих, що будуть здійснювати його виконання. Тобто, це стосується випадків, коли судом недотримані вимоги ясності, визначеності рішення. Невизначеність судового рішення означає, що таке рішення містить положення, які викликають суперечки щодо його розуміння та під час його виконання.

Зрозумілість судового рішення полягає в логічному, чіткому, переконливому викладенні змісту рішення. Чіткість викладення передбачає, зокрема, що: терміни, вжиті у судовому рішенні, відповідають тому змісту, який вони мають за законодавством України; такі терміни чітко співвідповідають з поняттями, які вони позначають; текст правової норми, застосованої судом, відтворюється без перефразування і при цьому зрозуміло, де наводиться правова норма, а де суд дає своє тлумачення її змісту.

Таким чином, в ухвалі про роз`яснення судового рішення суд викладає більш повно та зрозуміло ті частини рішення, розуміння яких викликає труднощі, не змінюючи при цьому суть рішення і не торкаючись питань, які не були предметом судового розгляду. При цьому, суд, роз`яснюючи рішення, не вправі вносити будь-які зміни в існуюче рішення».

З огляду на зазначене, ч. 1 ст. 254 КАС України передбачає можливість роз`яснення судом ухваленого ним рішення з метою усунення такого недоліку, як незрозумілість судового рішення (наприклад, можливість неоднакового тлумачення висновків суду), що перешкоджає його належному виконанню.

Виходячи із системного тлумачення наведеної норми, роз`яснено може бути судове рішення, якщо без такого роз`яснення його важко виконати, оскільки, високою є ймовірність неправильного виконання внаслідок неясності резолютивної частини.

Так, механізм, визначений цією статтею, не може використовуватись, якщо хтось із осіб, які беруть участь у справі, не розуміє мотивації судового рішення. У разі незгоди з мотивацією судового рішення особи, які беруть участь у справі, можуть оскаржити це судове рішення в порядку, передбаченому Кодексом адміністративного судочинства України.

В постанові Верховного Суду у складі Касаційного адміністративного суду від 30 грудня 2020 року у справі №766/9580/17 зазначено, що рішення суду може бути роз`яснено у разі, якщо без такого роз`яснення його важко виконати, оскільки існує значна ймовірність неправильного його виконання внаслідок неясності резолютивної частини рішення. Тобто, роз`яснення рішення суду - це засіб виправлення недоліків судового акта, який полягає в усуненні неясності судового акта і викладенні рішення суду у більш ясній і зрозумілій формі.

З огляду на зазначене, підставою для роз`яснення судового рішення, як засобу усунення недоліків ухваленого судового акта є його неясність, невизначеність. Фактично роз`ясненням рішення є зміна форми його викладення таким чином, щоб ті частини судового акта, які викликають труднощі для розуміння, були висвітлені ясніше та зрозуміліше. При цьому, суд, роз`яснюючи рішення, не вправі вносити будь-які зміни в існуюче рішення. Тобто, процесуальна процедура роз`яснення судового акта виключає можливість будь-яким чином змінювати зміст цього судового рішення, навіть у разі подальшого виявлення судом правових помилок, допущених під час його ухвалення.

За роз`ясненням рішення суду можуть звертатися особи, які брали участь у справі, або державний виконавець у випадку, коли рішення є незрозумілим, що ускладнює його реалізацію.

В заяві про роз`яснення рішення зазначається, що саме у резолютивній частині рішення є незрозумілим, в чому полягає незрозумілість рішення, які припускаються варіанти тлумачення рішення, як це впливає на його виконання.

Як вбачається із змісту заяви Національної комісії, що здійснює державне регулювання в сферах енергетики та комунальних послуг про роз`яснення ухвали Шостого апеляційного адміністративного суду від 22 лютого 2021 року, заявник просить роз`яснити, чи скасували свою дію заходи забезпечення встановлені ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 31.07.2020 року у справі № 640/17361/20, на підставі ухвали Шостого апеляційного адміністративного суду від 22.02.2021 року, якою закрито провадження у справі №640/17361/20.

Так, заявник посилається на норму частини 6 статті 157 КАС України, відповідно до якої у випадку залишення позову без розгляду, закриття провадження у справі або у випадку ухвалення рішення щодо відмови у задоволенні позову заходи забезпечення позову зберігають свою дію до набрання законної сили відповідним судовим рішенням.

Колегія суддів зазначає, що порушені заявником питання жодним чином не належать до роз`яснення ухвали Шостого апеляційного адміністративного суду від 22 лютого 2021 року, оскільки, при вирішенні справи та прийнятті відмови Публічного акціонерного товариства "Донбасенерго" від адміністративного позову, колегією суддів не досліджувалося питання вжиття заходів забезпечення позову, вжитих ухвалою Окружного адміністративного суду м. Києва від 31 липня 2020 року та не надавалася їм будь-яка оцінка.

Водночас, заявником не наведено жодних обставин, які вказують на те, що ухвала Шостого апеляційного адміністративного суду від 22 лютого 2021 року є незрозумілою.

Дослідивши текст вказаної вище ухвали суду, колегія суддів вважає, що дане судове рішення є зрозумілим, оскільки, вказана ухвала не містить положень, стосовно яких можуть виникнути суперечності щодо її розуміння.

З огляду на викладене, колегія суддів приходить до висновку, що у задоволенні заяви Національної комісії, що здійснює державне регулювання в сферах енергетики та комунальних послуг про роз`яснення ухвали Шостого апеляційного адміністративного суду від 22 лютого 2021 року слід відмовити.

Керуючись ст. ст. 229, 242, 254, 308, 310, 325, 328 КАС України, колегія суддів,-

УХВАЛИЛА:

У задоволенні заяви Національної комісії, що здійснює державне регулювання в сферах енергетики та комунальних послуг про роз`яснення ухвали Шостого апеляційного адміністративного суду від 22 лютого 2021 року - відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту прийняття та може бути оскаржена шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду в порядку і строки, визначені статтями 328-329 КАС України.

Суддя-доповідач Вівдиченко Т.Р.

Судді Грибан І.О.

Мєзєнцев Є.І.

Повний текст ухвали виготовлено 05.07.2021 р.