Справа № 520/16951/2020
Суддя: Чалий І.С.
Дата ухвалення: 2021-07-01 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01 липня 2021 р. Справа № 520/16951/2020
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

головуючого судді: Чалого І.С.,

суддів: Бершова Г.Є. , Катунова В.В. ,

розглянувши в порядку письмового провадження у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 на ухвалу Харківського окружного адміністративного суду від 28.12.2020, головуючий суддя І інстанції: Волошин Д.А., майдан Свободи, 6, м. Харків, 61022, повний текст складено 28.12.20 по справі № 520/16951/2020 за позовом Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Харківській області про скасування податкового повідомлення-рішення та вимоги,-

ВСТАНОВИВ:

Позивач, Фізична особа-підприємець ОСОБА_1 , звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з позовом, в якому просить суд визнати незаконним та скасувати податкове повідомлення-рішення № від 06.01.2020 року Головного управління ДПС у Харківській області про сплату боргу (недоїмки) зі сплати єдиного соціального внеску у розмірі 43096 гри. 58 коп., який складається зі штрафу у розмірі 7882 гривні 04 коп. та пені у розмірі 35577 гривень 66 коп., до ОСОБА_1 (картка платника податків НОМЕР_1 ); визнати незаконною та скасувати вимогу від 11 березня 2020 року № Ф-21518-58 Головного управління ДПС у Харківській області про сплату боргу (недоїмки) зі сплати єдиного соціального внеску у розмірі 43096 грн. 58 коп., який складається зі штрафу у розмірі 7882 гривні 04 коп. та пені у розмірі 35577 гривень 66 коп., до ОСОБА_1 (картка платника податків НОМЕР_1 ).

Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 30.11.2020 позовну заяву було залишено без руху та запропоновано Фізичній особі-підприємцю ОСОБА_1 подати заяву про поновлення строку звернення до адміністративного суду із зазначенням обґрунтованих та поважних причин його пропуску.

На виконання вимог ухвали позивачем подано заяву про поновлення строку звернення до адміністративного суду у якій зазначено, що оскаржуване рішення № від 06.01.2020 було отримано родиною позивача 16.02.2020. У зв`язку з тим, що позивач хворів та знаходився на стаціонарному лікуванні з 13.02.2020 по 28.02.2020, то не мав можливості вчасно подати позовну заяву про оскарження дій відповідача. В березні почався карантин пов`язаний з поширенням короновірусної хвороби (COVID-19), який зовсім унеможливив звернення до суду.

Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 28.12.2020 позовну заяву Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 повернуто позивачу.

Не погодившись з вказаною ухвалою, позивачем подано апеляційну скаргу, в якій просить ухвалу Харківського окружного адміністративного суду від 28.12.2020 скасувати, визнати причини пропуску строку звернення до Харківського окружного адміністративного суду поважними та заяву про поновлення строку на звернення до Харківського окружного адміністративного суду з позовною заявою про оскарження дій суб`єкта владних повноважень поновити.

В обґрунтування апеляційної скарги позивач зазначає, що у разі не поновлення строку на оскарження протиправних дій Головного управління ДПС у Харківській області не бути верховенства права у даній справі, буду порушенні всі принципи судочинства. Вважає, що наявні підстави для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду з позовом поважними.

Відповідно до ч. 2 ст. 312 КАС України, апеляційна скарга на ухвалу суду першої інстанції, зазначена в пункті 3 частини першої статті 294 цього Кодексу, розглядається судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи (в порядку письмового провадження).

Заслухавши доповідь судді-доповідача, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів дійшла до висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, з наступних підстав.

Відповідно до ч. 1 ст. 5 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси.

Положеннями статті 122 КАС України визначено, що позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Відповідно до ч. 2 статті 122 КАС України встановлено, що для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Відповідно до ч. 3 ст.122 Кодексу адміністративного судочинства України для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

При цьому, відповідно до положень ч.4 ст.25 Закону України "Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування", вимога про сплату недоїмки є виконавчим документом.

Скарга на вимогу про сплату єдиного внеску подається до органу доходів і зборів вищого рівня у письмовій формі протягом десяти календарних днів, що настають за днем отримання платником єдиного внеску вимоги про сплату єдиного внеску, з повідомленням про це органу доходів і зборів, який прийняв вимогу про сплату єдиного внеску.

У разі незгоди з розрахунком суми недоїмки платник єдиного внеску узгоджує її з органом доходів і зборів шляхом оскарження вимоги про сплату єдиного внеску в адміністративному або судовому порядку.

Відповідно до положень ч.15 ст.25 Закону України "Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування", рішення податкового органу про нарахування пені та/або застосування штрафів, передбачених частинами одинадцятою і дванадцятою цієї статті, є виконавчим документом.

У разі якщо платник єдиного внеску не сплатив зазначені в рішенні суми протягом десяти календарних днів, а також не повідомив у цей строк податковий орган про оскарження рішення, таке рішення передається державній виконавчій службі в порядку, встановленому законом.

За загальним правилом перебіг строку на звернення до адміністративного суду починається від дня виникнення права на адміністративний позов, тобто, коли особа дізналася або могла дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів. Незнання про порушення через байдужість до своїх прав або небажання дізнатися не можна вважати поважною причиною пропуску строку звернення до суду.

Як було встановлено судом першої інстанції та не спростовано у суді апеляційної інстанції, що підставою для звернення позивача до суду слугували обставини прийняття відповідачем рішення про застосування штрафних санкцій та нарахування пені за несплату (неперерахування) або несвоєчасну сплату (несвоєчасне перерахування) єдиного внеску № від 06.02.2020 та вимоги від 11 березня 2020 року № Ф-21518-58.

Колегія суддів зазначає, що позивач звернувся з даним позовом до суду 25 листопада 2020 та у позовній заяві, а також в апеляційній скарзі жодним чином не мотивує причини зволікання на звернення до суду з відповідною позовною заявою під час впровадження на території України карантину та не зазначає про наявність дійсних істотних перешкод чи труднощів для своєчасного подання позову в цей період, які б були об`єктивними та не залежали від її волевиявлення, а також були зумовлені обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином.

Колегія суддів зазначає, що норми КАС України не містять виключень або підстав для звільнення учасників процесу від обов`язку надавати докази до суду та доводити обставини, які є підставами для поновлення пропущеного строку звернення до суду. Особа, яка заявляє клопотання, згідно з ч. 1 ст. 77 КАС України повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що пропуск такого строку дійсно пов`язаний з об`єктивно непереборними обставинами чи істотними перешкодами.

Отже, наведені обставини свідчать про те, що будь-які непереборні та об`єктивні перешкоди або труднощі, які при цьому не залежали від волі позивача та унеможливили своєчасне, тобто у встановлений законом процесуальний строк подання відповідного адміністративного позову, були відсутні.

Разом з тим, колегія суддів не приймає до уваги посилання апелянта на запровадження на території України карантину, як поважну причину пропуску строку на звернення до суду з позовом у цій справі, з огляду на наступне.

Постановою Кабінету Міністрів України від 11 березня 2020 року № 211 (зі змінами та доповненнями) "Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2" відповідно до ст. 29 Закону України "Про захист населення від інфекційних хвороб", з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2, та з урахуванням рішення Державної комісії з питань техногенно-екологічної безпеки та надзвичайних ситуацій на усій території України запроваджено карантин з 12 березня 2020 року.

Законом України № 540 - ІХ "Про внесення змін деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID - 19)", який набрав чинності 02.04.2020) розділ VІ "Прикінцеві положення" КАС України доповнено пунктом 3 такого змісту: строки, визначені статтями 47, 79, 80, 114, 122, 162, 163, 164, 165, 169, 177, 193, 261, 295, 304, 309, 329, 338, 342, 363 цього Кодексу, а також інші процесуальні строки щодо зміни предмета або підстави позову, збільшення або зменшення розміру позовних вимог, подання доказів, витребування доказів, забезпечення доказів, а також строки звернення до адміністративного суду, подання відзиву та відповіді на відзив, заперечення, пояснень третьої особи щодо позову або відзиву, залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви, пред`явлення зустрічного позову, розгляду адміністративної справи, апеляційного оскарження, розгляду апеляційної скарги, касаційного оскарження, розгляду касаційної скарги, подання заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами продовжуються на строк дії такого карантину.

Таким чином, дійсно, передбачені КАС України строки, у тому числі на апеляційне оскарження судових рішень були законом продовжені на весь строк дії карантину.

Водночас, 17.07.2020 набрав чинності Закон України від 18.06.2020 №731-ІХ "Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України щодо перебігу процесуальних строків під час карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України для запобігання поширенню короновірусної хвороби (COVID-19)", відповідно до п. 2 розділу ІІ Прикінцевих та перехідних положень якого процесуальні строки, які були продовжені відповідно до пункту 3 розділу VI "Прикінцеві положення" в редакції Закону України від 30.03.2020 р. N 540-IX, закінчуються через 20 днів після набрання чинності Законом України від 18.06.2020 р. N 731-IX. Протягом цього 20-денного строку учасники справи та особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цим Кодексом), мають право на продовження процесуальних строків з підстав, встановлених Законом України від 18.06.2020 р. N 731-IX. Встановлений законом 20 - денний строк закінчився 06.08.2020.

Також колегія суддів зазначає, що впровадження на Україні карантинних заходів не свідчать про наявність підстав для автоматичного поновлення позивачу строку на подання позовної заяви, оскільки положення пункту 3 Розділу VI "Прикінцеві положення" КАС України пов`язують можливість поновлення процесуального строку на подання відповідної заяви саме з наявністю об`єктивних перешкод, зумовлених безпосередньо тими заходами, які вживаються державою для запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби СОVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-СоV-2. Тобто між дією карантинних обмежень та неспроможністю позивача подати позовну заяву протягом передбаченого законом строку має бути причинний зв`язок.

З огляду на зазначене, посилання позивача на карантинні заходи самі собою не можуть бути безумовною підставою для поновлення йому процесуального строку на подання відповідної заяви, тому що він повинен аргументувати те, які карантинні заходи та в який саме спосіб завадили йому звернутися до суду з відповідною заявою протягом строку, визначеного законом, а суд своєю чергою має надати безпосередню оцінку поважності цих причин.

Також, колегія суддів вважає необґрунтованим посилання позивача, як на підставу поважності пропущення строку звернення до суду з позовною заявою на ті обставини, що з 13.02.2020 по 28.02.2020 позивач хворів та знаходився на стаціонарному лікуванні, оскільки наведені обставини не підтверджують об`єктивну неможливість звернення позивача до суду вчасно.

Колегія суддів зазначає, що правові приписи, які встановлюють строки звернення до адміністративного суду означають, що позов має подаватися лише в тих межах часу, які встановлені законом.

Дотримання строку звернення з адміністративним позовом є однією з умов для реалізації суб`єктивного права особи на позов у публічно-правових відносинах. Встановлення таких строків дисциплінує учасників цих відносин у випадку, якщо вони стали спірними, спонукає до своєчасного вчинення ними процесуальних дій, передбачених КАС України, не зловживаючи ними.

Так, Європейський суд з прав людини у своїй прецедентній практиці виходить з того, що положення пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує кожному право подати до суду будь-який позов, що стосується його цивільних прав і обов`язків. Проте, право на суд не є абсолютним і воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання з боку держави. Зокрема, у справах "Стаббігс та інші проти Великобританії", "Девеер проти Бельгії", суд дійшов висновку, що право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням строків на звернення до суду за захистом порушених прав.

Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 123 КАС України, у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку. Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Отже, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про відсутність підстав для поновлення Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 пропущеного строку звернення до суду із позовною заявою, з огляду на неповажність наведених позивачем причин пропуску такого строку.

Доводи апеляційної скарги не спростовують висновків суду першої інстанції.

Відповідно до ч. 1 ст. 316 КАС України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись ст. ст. 312, 315, 321, 325 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 залишити без задоволення.

Ухвалу Харківського окружного адміністративного суду від 28.12.2020 по справі № 520/16951/2020 залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та не підлягає касаційному оскарженню, крім випадків, передбачених п. 2 ч. 5 ст. 328 КАС України.

Головуючий суддя І.С. Чалий
Судді Г.Є. Бершов В.В. Катунов