Справа № 320/4692/20
Суддя: Горобцова Я.В.
Дата ухвалення: 2021-07-02 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

02 липня 2021 року № 320/4692/20

Київський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Горобцової Я. В., розглянувши у місті Києві в порядку письмового провадження за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Державного підприємства «Інформаційні судові системи», третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору Державна судова адміністрація України, про оскарження рішень, дій чи бездіяльності розпорядника публічної інформації, у частині доступу до публічної інформації,

в с т а н о в и в:

До Київського окружного адміністративного суду надійшов адміністративний позов ОСОБА_1 до Державного підприємства «Інформаційні судові системи», третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору Державна судова адміністрація України, в якому позивач просить суд:

- визнати протиправною відмову ДП «Інформаційні судові системи» надати інформацію на запит від 07.05.2020;

- зобов`язати ДП «Інформаційні судові системи» надати запитувану інформацію.

Позовні вимоги мотивовані неправомірністю відмови відповідача у наданні інформації на запит позивача щодо надання судових рішень (текстів) з Єдиного державного реєстру судових рішень за 2006-2019 роки як публічної інформації у форматі відкритих даних.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 09 червня 2020 року відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами.

12 лютого 2021 року на адресу суду від відповідача надійшов відзив на позовну заяву, в якому останній просив суд відмовити у задоволенні заявлених позовних вимог. Стверджує, що здійснює лише технічні функції адміністратора Реєстру, у нього відсутня можливість вчиняти певні дії щодо надання запитувачам можливостей записувати на їх власні носії рішення Єдиного державного реєстру судових рішень, у тому числі, у форматі відкритих даних, а крім того, він, як розпорядник інформації, не має повноважень щодо створення інформації або її виготовлення у відповідь на запит позивача.

16 лютого 2021 року на адресу суду від позивача надійшла відповідь на відзив, в якій він зазначив, що відповідач володіє запитуваною інформацією і зобов`язаний надавати її у форматі відкритих даних, обов`язок надання інформації у форматі відкритих даних передбачено Законом України «Про доступ до публічної інформації» та відповідач зобов`язаний організовуваним свою роботу таким чином, щоб мати технічну можливість виконувати вимоги вказаного Закону.

19 лютого 2021 року на адресу суду надійшли додаткові пояснення позивача у справі та заперечення на відповідь на відзив поданих відповідачем.

25 лютого 2021 року та 19 березня 2021 року на адресу суду від відповідача надійшли додаткові пояснення по справі.

03 лютого 2021 року на адресу суду від позивача надійшли додаткові пояснення у справі.

Розглянувши подані документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд дійшов таких висновків.

ОСОБА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , місце проживання: АДРЕСА_1 , звернувся до Державної судової адміністрації України шляхом надіслання на електронну пошту запиту від 07.05.2020 з проханням надати можливість записати на власний носій для запису рішення Єдиного державного реєстру судових рішень за 2006-2019 роки як публічну інформацію у форматі відкритих даних, замість того, аби завантажувати такі із серверів ДП «ІСС».

Так, у заяві позивач зазначив, що Постановою КМУ №835 від 21.10.2015 Державну судову адміністрацію зобов`язано оприлюднювати Єдиний державний реєстр судових рішень в форматі відкритих даних.

Позивач мав намір завантажити Реєстр як набір даних з 2006 по 2019 роки включно з сайту ДСА чи сторінки ДСА на Порталі відкритих даних. Втім, завантаживши один з файлів-архівів, позивач помітив, що такі річні набори файлу-Реєстру складаються лише з основних файлів, що містять список судових рішень за певний рік, та файлів-довідників.

Основні файли містять лише метадані кожного рішення та посилання (URL) на них, а самі рішення потрібно завантажувати окремо з сайту ДП «Інформаційні судові системи».

Зважаючи на те, що в ЄРСР наразі близько 87 млн. судових рішень; судові рішення займають декілька сотень гігабайт; завантаження судових рішень з серверів ДП «ІСС» займе більше 3-х років (з розрахунку 1 рішення * 1 секунду *87 000 000 рішень); ЄРСР як набір відкритих даних цінний в більшій мірі саме судовими рішеннями, а не їх метаданими, позивач звернувся із проханням надати йому можливість записати на його власний носій для запису рішення Єдиного державного реєстру судових рішень за 2006-2019 роки як публічну інформацію в форматі відкритих даних, замість того, аби завантажувати такі з серверів ДП «ІСС». Для цього позивач може прибути в спеціально відведене для запитувачів місце та скопіювати рішення з комп`ютера або ж надати носій для запису. Про деталі та можливості забезпечення такого доступу позивач просить повідомити на адресу, з якої надіслано запит на доступ до публічної інформації.

Листом Державної судової адміністрації України від 14.05.2020 №Х419-20-417/20 позивачу повідомлено про надіслання його запиту за належністю для розгляду до Державного підприємства «Інформаційні судові системи», як юридичної особи, що відповідає за оприлюднення наборів згідно з наказом ДСА України від 15.11.2019 №1120 «Про набори даних Державної судової адміністрації України, які підлягають оприлюдненню у формі відкритих даних», та як адміністратора Єдиного державного реєстру судових рішень.

У відповідь на запит позивача на отримання публічної інформації від 07.05.2020 листом державного підприємства «Інформаційні судові системи» від 15.05.2020 №2259/8/06-00-20 позивачу повідомлено про неможливість задоволення його запиту на отримання публічної інформації, оскільки запит передбачає вчинення певних дій, що не є предметом регулювання Закону «Про доступ до публічної інформації», а стаття 10-1 Закону передбачає надання публічної інформації у формі відкритих даних на запит, а не вчинення дій як запитувачем, так і розпорядником інформації.

Надаючи правову оцінку спірним відносинам, що виникли між сторонами у справі, суд зазначає таке.

Порядок здійснення та забезпечення права кожного на доступ до інформації, що знаходиться у володінні суб`єктів владних повноважень, інших розпорядників публічної інформації, визначених цим Законом, та інформації, що становить суспільний інтерес, визначено Законом України «Про доступ до публічної інформації» від 13.01.2011 №2939-VI (далі по тексту - Закон №2939-VI).

Статтею 1 Закону №2939-VI встановлено, що публічна інформація - це відображена та задокументована будь-якими засобами та на будь-яких носіях інформація, що була отримана або створена в процесі виконання суб`єктами владних повноважень своїх обов`язків, передбачених чинним законодавством, або яка знаходиться у володінні суб`єктів владних повноважень, інших розпорядників публічної інформації, визначених цим Законом (частина перша). Публічна інформація є відкритою, крім випадків, встановлених законом (частина друга).

Згідно пункту 1 частини першої статті 3 Закону №2939-VI право на доступ до публічної інформації гарантується обов`язком розпорядників інформації надавати та оприлюднювати інформацію, крім випадків, передбачених законом.

Відповідно до пункту 2 частини першої статті 5 Закону №2939-VI, доступ до інформації забезпечується шляхом надання інформації за запитами на інформацію.

Статтею 10-1 Закону №2939-VI визначено, що публічна інформація у формі відкритих даних - це публічна інформація у форматі, що дозволяє її автоматизоване оброблення електронними засобами, вільний та безоплатний доступ до неї, а також її подальше використання.

Розпорядники інформації зобов`язані надавати публічну інформацію у формі відкритих даних на запит, оприлюднювати і регулярно оновлювати її на єдиному державному веб-порталі відкритих даних та на своїх веб-сайтах (частина перша).

Публічна інформація у формі відкритих даних є дозволеною для її подальшого вільного використання та поширення.

Будь-яка особа може вільно копіювати, публікувати, поширювати, використовувати, у тому числі в комерційних цілях, у поєднанні з іншою інформацією або шляхом включення до складу власного продукту, публічну інформацію у формі відкритих даних з обов`язковим посиланням на джерело отримання такої інформації (частина друга).

Перелік наборів даних, що підлягають оприлюдненню у формі відкритих даних, вимоги до формату і структури таких наборів даних, періодичність їх оновлення визначаються Кабінетом Міністрів України. При цьому до такого переліку Кабінет Міністрів України обов`язково включає інформацію, доступ до якої у формі відкритих даних передбачено законом.

Створення та забезпечення функціонування єдиного державного веб-порталу відкритих даних здійснюється центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері електронного урядування (частина четверта).

Положеннями статті 13 Закону №2939-VI визначено, що розпорядниками інформації для цілей цього Закону визнаються, зокрема, суб`єкти владних повноважень - органи державної влади, інші державні органи, органи місцевого самоврядування, органи влади Автономної Республіки Крим, інші суб`єкти, що здійснюють владні управлінські функції відповідно до законодавства та рішення яких є обов`язковими для виконання (пункт перший частини першої); юридичні особи, що фінансуються з державного, місцевих бюджетів, бюджету Автономної Республіки Крим, - стосовно інформації щодо використання бюджетних коштів.

Відповідно до пункту 5-1 частини 1 статті 15 Закону №2939-VI розпорядники інформації зобов`язані оприлюднювати перелік наборів даних, що оприлюднюються у формі відкритих даних.

Згідно приписів статті 19 Закону №2939-VI запит на інформацію - це прохання особи до розпорядника інформації надати публічну інформацію, що знаходиться у його володінні (частина перша). Запитувач має право звернутися до розпорядника інформації із запитом на інформацію незалежно від того, стосується ця інформація його особисто чи ні, без пояснення причини подання запиту (частина друга). Запит на інформацію може бути індивідуальним або колективним. Запити можуть подаватися в усній, письмовій чи іншій формі (поштою, факсом, телефоном, електронною поштою) на вибір запитувача (частина третя). Письмовий запит подається в довільній формі (частина четверта). Запит на інформацію має містити: 1) ім`я (найменування) запитувача, поштову адресу або адресу електронної пошти, а також номер засобу зв`язку, якщо такий є; 2) загальний опис інформації або вид, назву, реквізити чи зміст документа, щодо якого зроблено запит, якщо запитувачу це відомо; 3) підпис і дату за умови подання запиту в письмовій формі (частина п`ята).

Статтею 22 Закону №2939-VI встановлено, зокрема, що розпорядник інформації має право відмовити в задоволенні запиту в таких випадках: 1) розпорядник інформації не володіє і не зобов`язаний відповідно до його компетенції, передбаченої законодавством, володіти інформацією, щодо якої зроблено запит; 2) інформація, що запитується, належить до категорії інформації з обмеженим доступом відповідно до частини другої статті 6 цього Закону; 3) особа, яка подала запит на інформацію, не оплатила передбачені статтею 21 цього Закону фактичні витрати, пов`язані з копіюванням або друком; 4) не дотримано вимог до запиту на інформацію, передбачених частиною п`ятою статті 19 цього Закону (частина перша).

Відповідь розпорядника інформації про те, що інформація може бути одержана запитувачем із загальнодоступних джерел, або відповідь не по суті запиту вважається неправомірною відмовою в наданні інформації (частина друга).

Розпорядник інформації, який не володіє запитуваною інформацією, але якому за статусом або характером діяльності відомо або має бути відомо, хто нею володіє, зобов`язаний направити цей запит належному розпоряднику з одночасним повідомленням про це запитувача. У такому разі відлік строку розгляду запиту на інформацію починається з дня отримання запиту належним розпорядником (частина третя).

У відмові в задоволенні запиту на інформацію має бути зазначено: 1) прізвище, ім`я, по батькові та посаду особи, відповідальної за розгляд запиту розпорядником інформації; 2) дату відмови; 3) мотивовану підставу відмови; 4) порядок оскарження відмови; 5) підпис (частина четверта).

Відмова в задоволенні запиту на інформацію надається в письмовій формі (частина п`ята).

Як встановлено судом, позивач звернувся до Державної судової адміністрації України з запитом про надання інформації про судові рішення (тексти) з Єдиного державного реєстру судових рішень (ЄРСР) за 2006-2019 роки у форматі відкритих даних, який Державною судовою адміністрацією України надіслано за належністю для розгляду до державного підприємства «Інформаційні судові системи».

Втім, листом державного підприємства «Інформаційні судові системи» від 15.05.2020 №2259/8/06-00-20 позивачу повідомлено про неможливість задоволення його запиту на отримання публічної інформації, оскільки запит передбачає вчинення певних дій, що не є предметом регулювання Закону «Про доступ до публічної інформації», а стаття 10-1 Закону передбачає надання публічної інформації у формі відкритих даних на запит, а не вчинення дій як запитувачем, так і розпорядником інформації.

Кабінетом Міністрів України прийнято постанову «Про затвердження положення про набори даних, які підлягають оприлюдненню у формі відкритих даних» від 21.10.2015 №835 (далі - Постанова №835), якою визначено перелік наборів даних, які підлягають оприлюдненню у формі відкритих даних.

Так, згідно положень зазначеної постанови, ДСА має оприлюднювати у формі відкритих даних, зокрема, Єдиний державний реєстр судових рішень.

Також, вказаною постановою визначено, зокрема, що набір даних - сукупність однорідних значень (записів) даних і метаданих, що їх описують; оприлюднення набору даних - завантаження набору даних розпорядником інформації та забезпечення доступу до нього держателем порталу після проходження модерації (пункт перший); відкритий формат - формат даних, незалежний від платформи та доступний без обмежень, які перешкоджають його повторному використанню.

Розпорядники інформації згідно з цим Положенням завантажують у формі відкритих даних набір даних, визначений у переліку наборів даних, які підлягають оприлюдненню у формі відкритих даних, згідно з додатком, та будь-які інші наявні дані, що відповідають визначенню публічної інформації у формі відкритих даних (пункт третій Постанови №835).

Набори даних завантажуються та регулярно оновлюються розпорядником інформації на Єдиному державному веб-порталі відкритих даних (пункт четвертий Постанови №835).

Розпорядник інформації самостійно визначає періодичність оновлення наборів даних, які перебувають у його володінні та оприлюднюються, якщо інше не передбачено законодавством.

Суд звертає увагу на те, що відповідно до п.3 Постанови №835 розпорядники інформації згідно з цим Положенням завантажують у формі відкритих даних набір даних, визначений у переліку наборів даних, які підлягають оприлюдненню у формі відкритих даних, згідно з додатком, та будь-які інші наявні дані, що відповідають визначенню публічної інформації у формі відкритих даних.

Відповідно до п. 4 Постанови №835 набори даних завантажуються та регулярно оновлюються розпорядником інформації на Єдиному державному веб-порталі відкритих даних.

Крім того, суд звертає увагу на те, що відповідно до п. 5 Постанови №835 для забезпечення оприлюднення та регулярного оновлення публічної інформації у формі відкритих даних розпорядник інформації: завантажує та регулярно оновлює на Єдиному державному веб-порталі відкритих даних набори даних, що перебувають у його володінні.

Згідно п. 6 Постанови №835 на сторінці кожного набору даних на Єдиному державному веб-порталі відкритих даних розміщується: паспорт набору даних шляхом відображення на веб-сторінці (для перегляду за допомогою веб-браузера) та шляхом розміщення файла у відкритому машиночитаному форматі, який може бути завантажений або доступний за допомогою інтерфейсу прикладного програмування; структура набору даних у відкритому машиночитаному форматі (електронний файл, який може бути завантажений, або інтерфейс прикладного програмування); набір даних в одному чи кількох форматах, визначених цим Положенням; форма для зворотного зв`язку користувачів; інформація про подальше використання набору даних; інформація про умови використання відкритої ліцензії.

Відповідно до п. 10 Постанови №835 доступ для завантаження/вивантаження наборів розпорядниками інформації може бути налаштований за допомогою інтерфейсу прикладного програмування.

Для користувачів порталу інтерфейс прикладного програмування повинен забезпечити можливість автоматизованого доступу до інформації оприлюднення набору даних шляхом їх перегляду та читання (без можливості внесення змін) за запитом у цілодобовому режимі без вихідних і достовірність такої інформації на момент її запиту.

За приписами п. 15 Постанови №835 розпорядник інформації самостійно визначає періодичність оновлення наборів даних, які перебувають у його володінні та оприлюднюються, якщо інше не передбачено законодавством.

Згідно з п. п. 19, 20 Постанови №835 реєстр оприлюднених наборів даних повинен містити щонайменше такі відомості: ідентифікаційний номер набору даних; найменування набору даних (до 254 символів); формати, в яких доступний набір даних; гіперпосилання на сторінку набору даних.

Реєстр оприлюднених наборів даних розміщується в одному з таких відкритих машиночитаних форматів з метою повторного використання: CSV, XML, JSON, RDFa, HTML Microdata або інших аналогічних форматах.

Крім того, згідно з п. 24 Постанови №835 завантаження наборів даних на Єдиний державний веб-портал відкритих даних здійснюється безоплатно відповідальною особою розпорядника інформації, яка заповнює та подає паспорт набору даних, структуру набору даних та сам набір даних.

Документ розпорядника інформації про визначення відповідальної особи (осіб) розпорядника інформації оприлюднюється на офіційному веб-сайті розпорядника інформації не пізніше робочого дня, що настає за днем після його видання.

Так, на виконання статті 10-1 Закону України "Про доступ до публічної інформації" та пункту 2 постанови Кабінету Міністрів України від 21.10.2015 № 835 "Про затвердження Положення про набори даних, які підлягають оприлюдненню у формі відкритих даних" Наказом ДСА України від 15.11.2019 №1120 «Про набори даних Державної судової адміністрації України, які підлягають оприлюдненню у формі відкритих даних» (далі - Положення №1120) затверджено Перелік наборів даних, які підлягають оприлюдненню у формі відкритих даних, розпорядником яких є Державна судова адміністрація України (далі - перелік наборів даних), їх структуру, періодичність оновлення та перелік структурних підрозділів Державної судової адміністрації України, які є розпорядниками інформації, (далі - розпорядники інформації) (додаток 1).

Крім того, п. 2 Положення №1120 визначено відповідальним структурним підрозділом від Державної судової адміністрації України за збір наборів даних від розпорядників інформації, забезпечення їх оприлюднення на веб-сайті Державної судової адміністрації України в розділі "Відкриті дані", забезпечення подальшої передачі отриманих наборів даних Державному підприємству "Інформаційні судові системи" для їх оприлюднення на Єдиному державному веб-порталі відкритих даних та здійснення постійного моніторингу і контролю за станом такого оприлюднення прес-службу (на правах сектору) Державної судової адміністрації України.

Згідно з п. 4 Положення №1120 наказано прес-службі не пізніше наступного робочого дня з дня отримання наборів даних від розпорядників інформації забезпечити їх оприлюднення на веб-сайті Державної судової адміністрації України в розділі "Відкриті дані" та надсилати їх в електронному вигляді до Державного підприємства "Інформаційні судові системи" (на адресу електронної пошти: ) з відповідним повідомленням щодо забезпечення оприлюднення розміщених на веб-сайті Державної судової адміністрації України наборів даних на Єдиному державному веб-порталі відкритих даних.

За приписами п. 5.2 Положення №1120 наказано Державному підприємству "Інформаційні судові системи" у триденний термін після отримання передбачених пунктом 4 цього наказу наборів даних сформувати та забезпечити подання до Єдиного державного веб-порталу відкритих даних паспорти цих наборів даних, їх структуру та самі набори даних у відкритому машиночитаному форматі, визначеному постановою Кабінету Міністрів України від 21.10.2015 № 835 "Про затвердження Положення про набори даних, які підлягають оприлюдненню у формі відкритих даних".

Також суд звертає увагу на те, що згідно п. 5 Статуту ДП «ІСС» - це державне комерційне підприємство, яке засноване на державній власності та належить до сфери управління Державної судової адміністрації України, створено з метою надання послуг з технічного, технологічного забезпечення створення та супроводження програмного забезпечення ведення автоматизованих систем (електронних баз даних), у тому числі, державних реєстрів, що створюються відповідно до законів України, нормативно-правових актів Кабінету Міністрів України, наказів Уповноваженого органу управління; організації доступу фізичним та юридичним особам до автоматизованих систем державних реєстрів; організації збереження та захисту даних, що містяться в автоматизованих системах державних реєстрів; надання послуг з інформаційно-технічного забезпечення судів; 3 задоволення потреб органів досудового розслідування, судових органів, інших державних органів, а також юридичних та фізичних осіб у забезпеченні їх належною, кваліфікованою і об`єктивною експертизою, орієнтованою на максимальне використання досягнень науки та техніки; підвищення ефективності здійснюваної діяльності, взаємовигідного співробітництва, забезпечення економічних, суспільно-корисних потреб та інтересів юридичних і фізичних осіб; забезпечення діяльності органів судової влади, у тому числі в умовах особливого періоду; отримання прибутку від здійснюваної діяльності.

Механізм ведення Єдиного державного веб-порталу відкритих даних (далі - портал) з метою забезпечення доступу до публічної інформації у формі відкритих даних та взаємодії з користувачами щодо відкритих даних визначає Порядок ведення Єдиного державного веб-порталу відкритих даних, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 30 листопада 2016 року №867 (далі - Порядок №867).

У відповідності до положень п. 2 Порядку №867 у цьому Порядку терміни вживаються в такому значенні: адміністратор порталу - державне підприємство, яке належить до сфери управління Мінцифри; держатель порталу - Мінцифри.

За приписами пп.1 п. 3 Порядку №867 портал забезпечує користувачам без проведення додаткової авторизації доступ до: інформації про розпорядників інформації, які оприлюднюють на порталі набори даних; переліку, паспортів та структури оприлюднених наборів даних; оприлюднених наборів даних (перегляд та завантаження), у тому числі за допомогою інтерфейсу прикладного програмування; розміщених прикладних програм на базі відкритих даних; інформації з питань відкритих даних, зокрема щодо стану оприлюднення та оновлення наборів даних.

Згідно з п. 6 Положення №1120 наказано прес-службі ДСА не пізніше наступного робочого дня з дня отримання від Державного підприємства "Інформаційні судові системи" завіреної копії наказу про визначення відповідальної особи (осіб) за забезпечення оприлюднення переліку наборів даних забезпечити реєстрацію цієї особи (осіб) в персональному електронному кабінеті Державної судової адміністрації України, розміщеному на Єдиному державному веб-порталі відкритих даних.

В контексті зазначеного суд звертає увагу на те, що відповідно до п. 7 Порядку №867 реєстрація розпорядника інформації на порталі здійснюється держателем порталу на підставі відповідної заяви про реєстрацію розпорядника інформації.

Заява про реєстрацію розпорядника інформації на порталі формується автоматично під час створення персонального електронного кабінету, після чого роздруковується та засвідчується підписом керівника і печаткою розпорядника інформації або кваліфікованим електронним підписом керівника та кваліфікованою електронною печаткою розпорядника інформації та надсилається держателю порталу. Відповідальність за організацію доступу відповідальних осіб розпорядника інформації до персонального електронного кабінету на порталі несе керівник розпорядника інформації.

У разі звільнення відповідальної особи розпорядника інформації така особа має бути негайно позбавлена доступу до персонального електронного кабінету на порталі, а до інформації про розпорядника інформації вносяться відповідні зміни на порталі.

Системний аналіз приведених норм свідчить на користь висновку про те, що ДП «ІСС», а саме відповідальною особою підприємства, визначеною згідно пп. 5.1 п. 5 Положення №1120, здійснюється лише завантаження наборів даних на Єдиний державний веб-портал відкритих даних.

Позаяк відповідальним структурним підрозділом від Державної судової адміністрації України за збір наборів даних від розпорядників інформації, забезпечення їх оприлюднення на веб-сайті Державної судової адміністрації України в розділі "Відкриті дані", забезпечення подальшої передачі отриманих наборів даних Державному підприємству "Інформаційні судові системи" для їх оприлюднення на Єдиному державному веб-порталі відкритих даних та здійснення постійного моніторингу і контролю за станом такого оприлюднення визначено прес-службу (на правах сектору) Державної судової адміністрації України.

Крім того, суд звертає увагу на те, що згідно п. 19 Порядку №867 реєстр оприлюднених наборів даних повинен містити щонайменше такі відомості: ідентифікаційний номер набору даних; найменування набору даних (до 254 символів); формати, в яких доступний набір даних; гіперпосилання на сторінку набору даних.

Відповідно до визначень, що містяться у Постанові №865 метадані - довідкова структурована інформація, що описує, роз`яснює, дає змогу ідентифікувати, спрощує використання та управління набором даних.

З огляду на викладене суд доходить висновку, що дані, які були завантажені позивачем, відповідали вимогам, які містяться у Положенні про набори даних, які підлягають оприлюдненню у формі відкритих даних, затверджених Постановою Кабінету Міністрів України №835, та завантажуються на Єдиному державному веб-порталі відкритих даних.

Згідно з постановою Пленуму Вищого адміністративного суду України «Про практику застосування адміністративними судами законодавства про доступ до публічної інформації», визначальним для публічної інформації є те, що вона заздалегідь зафіксована будь-якими засобами та на будь-яких носіях та знаходилась у володінні суб`єктів владних повноважень, інших розпорядників публічної інформації.

Стосовно даних, які містяться в Єдиному державному реєстрі судових рішень, суд звертає увагу на те, що відповідно до Порядку ведення Реєстру, затвердженого рішенням Вищої ради правосуддя 19.04.2018 №1200/0/15-18, адміністратор Єдиного державного реєстру судових рішень (далі - адміністратор) - Державне підприємство "Інформаційні судові системи", віднесене до сфери управління Державної судової адміністрації України (далі - ДСА України). Адміністратор вживає заходи, пов`язані із технічним та організаційно-технологічним забезпеченням функціонування Реєстру, у тому числі такі: створення, вдосконалення та супроводження державної інформаційної системи Реєстру; адміністрування Реєстру; надання доступу до Реєстру; забезпечення зберігання та захисту даних, що містяться в Реєстрі, у тому числі шляхом визначення моделі захисту від загроз витоку інформації та засобів обробки електронних документів у Реєстрі та надання до них безоплатного цілодобового доступу на офіційному веб-порталі "Судова влада України"; виконання інших функцій, передбачених цим Порядком. Водночас, володільцем інформації Єдиного державного реєстру судових рішень (держателем Реєстру) - є ДСА України, яка вживає організаційних заходів, пов`язаних із забезпеченням ведення Реєстру.

Системний аналіз наведених вище положень законодавства дає підстави для висновку, що інформація Єдиного державного реєстру судових рішень є публічною інформацією у формі відкритих даних, яка підлягає оприлюдненню в автоматичному порядку на офіційному веб-порталі судової влади України. При цьому Державне підприємство «Інформаційні судові системи» є відповідальним за вжиття заходів пов`язаних із технічним та організаційно-технологічним забезпеченням функціонування Реєстру.

Аналізуючи вищевикладене, суд дійшов висновку, що у Державного підприємства «Інформаційні судові системи», яке здійснює технічні функції адміністратора Єдиного державного реєстру судових рішень, відсутні підстави вчиняти дії щодо перенесення даних Єдиного державного реєстру судових рішень на будь-які носії безвідносно до формату такої інформації, а відтак відсутні підстави вважати відмову Державного підприємства «Інформаційні судові системи» у наданні інформації на запит позивача неправомірною.

За приписами частини 2 статті 6 КАС України суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини.

Відповідно до пункту 30 Рішення Європейського Суду з прав людини у справі «Hirvisaari v. Finland» від 27.09.2001, рішення судів повинні достатнім чином містити мотиви, на яких вони базуються для того, щоб засвідчити, що сторони були заслухані. Згідно пункту 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень, обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини, очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах.

Згідно вимог ч. 3 ст. 242 КАС України обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені у судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Виходячи з меж заявлених позовних вимог, системного аналізу положень законодавства України та доказів, наявних у матеріалах справи, суд дійшов висновку про відсутність правових підстав для задоволення позову.

Керуючись ст. 9, 14, 72-77, 90, 143, 194, 242-246, 250, 255 КАС України, суд

в и р і ш и в:

У задоволенні адміністративного позову ОСОБА_1 до Державного підприємства «Інформаційні судові системи», третя особа, яка не заявляє самостійних на предмет спору - Державна судова адміністрація України, про оскарження рішень, дій чи бездіяльності розпорядника публічної інформації, у частині доступу до публічної інформації - відмовити.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

У разі оголошення судом лише вступної та резолютивної частини рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

Відповідно до підпункту 15.5 пункту 1 Розділу VII "Перехідні положення" Кодексу адміністративного судочинства України до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи до або через Київський окружний адміністративний суд.

Суддя Я.В. Горобцова

Горобцова Я.В.