Справа № 500/2422/21
Суддя: Чепенюк Ольга Володимирівна
Дата ухвалення: 2021-06-30 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ТЕРНОПІЛЬСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 500/2422/21

30 червня 2021 рокум.Тернопіль
Тернопільський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді - Чепенюк О.В.,

за участю секретаря судового засідання Кухар О.Л.,

представника позивача Тришака О.Г.,

представника відповідача Васильчук І.Б.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Галицької митниці Держмитслужби про визнання протиправними та скасування рішень,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 через представника - адвоката Тришака Олега Григоровича звернувся до суду з позовом до Галицької митниці Держмитслужби, у якому просить визнати протиправними та скасувати рішення про коригування митної вартості товарів №UA209000/2021/600090/1 від 15.03.2021 та №UA209000/2021/600089/1 від 15.03.2021.

Позов обґрунтовано тим, що позивачем у лютому 2021 року було придбано на території Польщі два автомобіля: 1) марки MITSUBISHI, модель ASX, номер кузова НОМЕР_1 , 2017 року випуску, червоного кольору (далі автомобіль 1), вартість відповідно до рахунку-фактури становила 2700 євро, 2) марки MITSUBISHI, модель ASX, номер кузова НОМЕР_2 , 2017 року випуску, чорного кольору (далі автомобіль 2), вартість відповідно до рахунку-фактури становила 2150 євро. Дані автомобілі ввозились на територію України з метою вільного обігу.

Митним агентом ФОП ОСОБА_2 з метою митного оформлення транспортних засобів було подано 12.03.2021 до Галицької митниці Держмитслужби електронні митні декларації (далі - МД) №UA209210.2021.004788 та №UA209210.2021.004776, з документами необхідними для митного оформлення автомобілів та їхнього випуску у вільний обіг на території України. Митну вартість обох автомобілів визначено на підставі шостого резервного методу. Підставою для застосування шостого резервного методу послужила та обставина, що в позивача були відсутні передбачені пунктом 4 статті 52 Митного кодексу України (далі МК України) банківські платіжні документи, які б свідчили про сплату коштів згідно з рахунками-фактурами, оскільки розрахунки із продавцем відбувались в готівковій формі.

Автомобілі, які ввозились позивачем на території України брали участь в ДТП та були технічно несправні, тому позивачем було замовлено проведення експертних автотоварознавчих досліджень для визначення вартості відновлювального ремонту, так як даний факт суттєво впливав на митну вартість товарів, яка в подальшому була зазначена ним у митних деклараціях.

Як вбачається з висновків експертного автотоварознавчого дослідження №88/21 та 87/21 судового експерта Мазура М.С, вартість відновлювального ремонту автомобіля марки MITSUBISHI, модель ASX, номер кузова НОМЕР_1 станом на момент проведення дослідження становила 270394,21 грн, тобто 8201 євро. Вартість відновлювального ремонту автомобіля марки MITSUBISHI, модель ASX, номер кузова НОМЕР_2 станом на момент проведення дослідження становила 185967,61 грн, тобто 5639 євро.

Заявлена митна вартість автомобілів у митних деклараціях визначалась позивачем на підставі шостого резервного методу за наступною формулою: вартість транспортного засобу відповідно до вартості продажу даного автомобіля згідно інформації інтернет каталогу www.schwackenet.de (додаток експертного висновку автотоварознавчого дослідження) за мінусом вартості відновлювального ремонту автомобіля згідно висновку судового експерта. Митна вартість автомобіля 1 становила 3199 євро (11400 євро (ціна продажу авто згідно інтернет каталогу www.schwackenet.de) - 8201 євро (вартість відновлювального ремонту)), автомобіля 2 - була визначена на рівні 3660 євро (9300 євро - 5605 євро).

Відповідачем були прийняті рішення про відмову в митному оформленні товарів та оформлено картки відмови в прийнятті митних декларації № UA209210/2021/00244 (щодо автомобіля 1) та № UA209210//2021/00243(щодо автомобіля 2), а в подальшому прийнято оскаржувані рішення про коригування митної вартості товарів UA209000/2021/600090/1 та UA209000/2021/600089/1, згідно з якими митна вартість автомобіля 1 була збільшена з 3199 євро до 4987 євро, що на 1788 євро більше від заявленої митної вартості позивачем, митна вартість автомобіля 2 збільшена з 3660 євро до 6060 євро, що на 2399 євро більше від заявленої.

Як вбачається із змісту оскаржуваних рішень про коригування митної вартості товарів, митним органом для визначення митної вартості товарів було також застосовано резервний шостий метод та за основу для обрахунку митної вартості товарів (автомобілів) взято інформацію щодо вартості даних транспортних засобів обрахованих згідно з інтернет каталогом www.schwackenet.de (за мінусом пошкоджень згідно висновків експерта №88/21 від 12.03.2021 та №87/21 від 10.03.2021). Проте, використовуючи один і той же метод та спосіб визначення митної вартості автомобілів, у позивача та відповідача вийшла різна митна вартість.

На адвокатський запит Галицькою митницею Держмитслужби надано відповідь, разом з якою митний орган надав копії документів, що використовувалися ним для визначення митної вартості автомобілів при винесені рішень про коригування митної вартості товарів UA209000/2021/600089/1 від 15.03.2021 року та UA209000/2021/600090/1 від 15.03.2021. Проте, як вбачається з наданих до відповіді документів, а саме витягів із інтернет каталогу ІНФОРМАЦІЯ_1 , митним органом брались за основу ті ж самі витяги, інформацію з яких брав за основу для визначення митної вартості позивач, та ті, які містяться в додатках до висновків експерта. Проаналізувавши все вищенаведене, позивачу є незрозумілим, що стало підставою для такого значного збільшення митної вартості автомобілів, зазначених митним органом у оспорюваних рішеннях.

Відтак, позивач вважає, що визначення відповідачем митної вартості транспортних засобів та коригування її у сторону збільшення за резервним методом здійснено з порушенням вимог митного законодавства України, що слугувало підставою для звернення до суду з цим позовом.

Ухвалою суду від 05.05.2021 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі, постановлено справу розглядати суддею одноособово за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням учасників справи та призначено у справі судове засідання на 01.06.2021.

20.05.2021, у строк встановлений судом, представником відповідача подано до суду відзив на позов, у якому він позовні вимоги заперечує (а.с.78-86). В обґрунтування своєї позиції вказує, що митною вартістю товарів є ціна, яку декларант дійсно сплатив за придбаний товар, щодо якого здійснюється митне оформлення. Така ціна має бути підтверджена належними та достовірними документами, зокрема зовнішньоекономічним договором (контрактом) або рахунком-фактурою (інвойсом). При цьому, якщо рахунок сплачено, декларант в обов`язковому порядку зобов`язаний надати банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару.

12.03.2021 уповноваженою особою позивача, агентом з митного оформлення ОСОБА_2 , було подано до митного оформлення МД типу ІМ40ДЕ № UA209210/2021/004788, у графі 31 якої заявлено до митного оформлення товар автомобіль 1, та додано ряд документів. Із визначених частиною другою статті 53 МК України документів, що підтверджують заявлену митну вартість товару, було надано лише договір № б/н від 26.02.2021. Позивачем до митного оформлення не надано банківського платіжного документа, що стосуються оцінюваного товару або інших платіжних та/або бухгалтерських документів, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару (прихідний касовий ордер, касовий чек, тощо).

Під час здійснення контролю за МД № UA209210/2021/004788 від 12.03.2021 та документів, долучених до даної декларації, встановлено, що декларантом визначено митну вартість за резервним методом у розмірі 106 152,73 грн, що еквівалентно 3199,80 евро (за курсом НБУ на день подання декларації 1 евро = 33,17480000 грн), тоді як за умовами договору № б/н від 26.02.2021, ціна складала 2700 евро. Жодних документів, які б підтверджували заявлену декларантом митну вартість у розмірі 106 152,73 грн (3199,80 євро) до митного оформлення не надано. Отже, у митного органу виникли сумніви щодо заявленої митної вартості, оскільки заявлена декларантом митна вартість не підтверджена документально.

15.03.2021 під час здійснення контролю за правильністю визначення митної вартості товарів посадовою особою митниці було розпочато процедуру консультацій декларанта з митним органом, витребувано додаткові документи. На вимогу митниці уповноваженою особою декларанта додатково надано: копію митної декларації країни відправлення № 21PL402010E0318816 від 09.03.2021; квитанцію № ПН2117355 від 12.03.2021 про здійснену доплату за митне оформлення. Декларантом додатково не були надані документи для підтвердження заявленої митної вартості у сумі 3199,80 євро.

За результатами здійснення контролю правильності визначення заявленої декларантом митної вартості товарів посадовою особою митниці прийнято рішення про коригування митної вартості товарів від 15.03.2021 № UA209000/2021/600090/1, у гр. 33 якого, зокрема, зазначено: митна вартість імпортованого товару не може бути визнана у зв`язку з тим, що документально не підтверджено числові значення складових митної вартості, які є обов`язковими при її обчисленні, а саме: для підтвердження фактурної вартості декларантом не подано банківських платіжних документів, що стосуються оцінюваного товару, для страхування (якщо здійснювалось) - страхових документів. Не надано інформації про рух коштів від покупця до продавця. Документально не підтверджено показник одометра КТЗ (дані не вказані ні в рахунку-фактурі № б/н від 26.02.2021, ні в акті про проведення огляду товарів UA209040/2021/009551 від 09.03.2021).

12.03.2021 уповноваженою особою позивача, агентом з митного оформлення ОСОБА_2 , було подано до митного оформлення МД типу ІМ40ДЕ № UA209210/2021/004776, у графі 31 якої заявлено до митного оформлення товар автомобіль 2, та надано ряд документів. Аналогічно як і в першому випадку з автомобілем 1 не надано банківського платіжного документа, що стосується оцінюваного товару.

Під час здійснення контролю за МД № UA209210/2021/004776 від 12.03.2021 та документів, долучених до даної декларації, було встановлено, що декларантом визначено митну вартість за резервним методом у розмірі 121 426,40 грн, що еквівалентно 3660,20 євро (за курсом НБУ на день подання декларації 1 євро = 33,17480000 грн), тоді як ціна договору становила 2150 євро. Жодних документів, які б підтверджували заявлену декларантом митну вартість в розмірі 121 426,40 грн (3660,20 євро) до митного оформлення не надано. У митного органу виникли сумніви щодо заявленої митної вартості, оскільки заявлена декларантом митна вартість не підтверджена документально.

З огляду на той факт, що позивачем документально не підтверджено числові значення складових митної вартості, які є обов`язковими при її обчисленні, а саме: фактурну вартість (ціну товару, що була фактично сплачена), а також документально не підтверджено заявлену митну вартість, 15.03.2021 під час здійснення контролю за правильністю визначення митної вартості товарів посадовою особою митниці було розпочато процедуру консультацій декларанта з митним органом, витребувано додаткові документи.

На вимогу митниці уповноваженою особою декларанта додатково надано: копію митної декларації країни відправлення № 21PL402010E0318832 від 09.03.2021. Декларантом додатково не були надані документи для підтвердження заявленої митної вартості у сумі 3660, 20 євро.

За результатами здійснення контролю правильності визначення заявленої декларантом митної вартості товарів посадовою особою митниці прийнято рішення про коригування митної вартості товарів від 15.03.2021 № UA209000/2021/600089/1, у гр. 33 якого, зокрема, зазначено: митна вартість імпортованого товару не може бути визнана у зв`язку з тим, що документально не підтверджено числові значення складових митної вартості, які є обов`язковими при її обчисленні, а саме: для підтвердження фактурної вартості декларантом не подано банківських платіжних документів, що стосуються оцінюваного товару, для страхування (якщо здійснювалось) - страхових документів. Не надано інформації про рух коштів від покупця до продавця. Документально не підтверджено показник одометра КТЗ (дані не вказані ні в рахунку-фактурі № б/н від 28.02.2021, ні в акті про проведення огляду товарів № UA209040/2021/009550 від 09.03.2021).

Галицька митниця Держмитслужби вважає, що оскаржувані рішення про коригування митної вартості товару прийняті з дотриманням вимог чинного законодавства, є законними та обгрунтованими та не підлягають скасуванню.

Також представник відповідача зазначає про хибність висновків позивача в частині визначення митної вартості автомобілів, розраховної за формулою: ціна продажу авто згідно Інтернет каталогу schwackenet.de за мінусом вартості відновлювального ремонту, оскільки така митна вартість в порушення положень МК України та положень Генеральної угоди з тарифів і торгівлі (GATT) не ґрунтується на раніше визначених митних вартостях.

Окрім цього, вартість відновлювального ремонту, згідно із висновком експерта № 88/21, автомобіля 1 становила 270 394,21 грн, що згідно з курсом НБУ станом на 12.03.2021 (1 євро = 33,17480000 грн) еквівалентно 8150,59 евро, а не 8201 євро, як вказує позивач. Аналогічно вартість відновлювального ремонту автомобіля 2 станом на момент проведення дослідження становила 185 967,61 грн, що згідно з курсом НБУ станом на 12.03.2021 (1 євро = 33,17480000 грн.) еквівалентно 5605, 69 євро, а не 5639 євро, як вказує позивач.

Відтак, митна вартість автомобіля марки 1 мала б бути визначена на рівні 3249,41 євро (11400 євро (ціна продажу авто згідно Інтернет каталогу www.schwackenet.de) - 8150,59 євро (вартість відновлювального ремонту) - 3249,41 євро), а позивачем визначено на рівні 3199 євро, автомобіля 2 - на рівні 3694,31 євро (9300 євро (ціна продажу авто згідно Інтернет каталогу www.schwackenet.de) - 5605,69 євро (вартість відновлювального ремонту) - 3694,31 євро), а позивачем визначено на рівні 3660 євро.

Представник відповідача вважає позовні вимоги безпідставними, просить у задоволенні позову відмовити повністю.

У судових засіданнях представник позивача підтримав позовні вимоги, з мотивів, наведених у позовній заяві.

У судових засіданнях представник відповідача позов не визнала з підстав, викладених у відзиві на позовну заяву. Зазначила, що різниця у визначені митної вартості транспортних засобів, незважаючи на застосування однакового підходу до її визначення (ціна продажу авто згідно Інтернет каталогу www.schwackenet.de мінус вартість відновлювального ремонту) виникла через те, що митний орган врахував нормативний пробіг одометра автомобілів, так як фактичний не був вказаний у супровідних документах. Також пояснила, що на адвокатський запит помилково були надані витяги з Інтернет каталогу www.schwackenet.de, долучені до експертних висновків, а не ті, за яким визначав ціну продажу транспортних засобів митний орган. До відзиву на позов долучені належні витягу з Інтернет каталогу www.schwackenet.de з відомостями про ціну продажу аналогічних товарів та нормативними показниками пробігу, які використовував відповідач.

У розгляді справи 01.06.2021 оголошувалася перерва у зв`язку з необхідністю витребування у позивача доказів, долучених до позову, перекладених українською мовою, та додаткових доказів.

Заслухавши пояснення учасників справи, дослідивши письмові докази та письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи, суд встановив наступні обставини та відповідні до них правовідносини.

ОСОБА_1 26.02.2021 та 28.02.2021 придбав два легкові автомобілі, бувші в користуванні; 1) марка: MITSUBISHI; модель: ASK; ідентифікаційний номер: НОМЕР_1 ; об`єм: 2268 см.куб, дата першої реєстрації 25.08.2017, рік випуску 2017 за ціною 2700 євро (а.с.123-124), 2) марка: MITSUBISHI; модель: ASK; ідентифікаційний номер: НОМЕР_2 ; об`єм: 2268 см. куб.; дата першої реєстрації 31.07.2017; рік випуску 2017 за ціною 2150 євро (а.с.134-135).

12.03.2021 уповноваженою особою позивача, агентом з митного оформлення ОСОБА_2 , подано до митного оформлення МД типу ІМ40ДЕ № UA209210/2021/004788, у графі 31 якої заявлено до митного оформлення товар «легковий автомобіль, бувший в користуванні; марка: MITSUBISHI; модель: ASK; ідентифікаційний номер: НОМЕР_1 ; тип двигуна: дизельний; № двигуна: не визначено; робочий об`єм: 2268 см. куб.: потужність: 110 кВт; календарний рік виготовлення: 2017; модельний рік виготовлення: 2017; колісна формула: 4x4; загальна кількість місць,, включаючи місце водія: 5. Торговельна марка: MITSUBISHI. Виробник: MITSUBISHI MOTORS CORPORA T1ON - Японія JP.» (а.с.10).

До вказаної митної декларації згідно з інформацією, що міститься в графі 44 МД, до митного оформлення подані наступні документи:

декларація про походження товару № А47463662 від 24.07.2020;

акт про проведення огляду (переогляду) товарів, транспортних засобів, ручної поклажі та багажу № UA1/009551 від 09.03.2021;

свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу № НОМЕР_3 від 24.07.2020;

висновок про вартісні характеристики товару, підготовлений спеціалізованою експертною організацією № 88/21 від 12.03.2021;

некласифікований зовнішньоекономічний договір (контракт) № б/н від 26.02.2021;

договір про надання послуг митного брокера № 434 від 09.03.2021;

паспорт громадянина України з відміткою про реєстрацію місця проживання в Україні НОМЕР_4 від 03.11.2007;

інші некласифіковані документи - довідка 80259-Д від 10.03.2021;

копія митної декларації країни відправлення № 21PL402010E0318816 від 09.03.2021;

паспортний документ фізичної особи, що дає право' на перетин державного кордону України НОМЕР_7 від 05.09.2019.

У МД № UA209210/2021/004788 від 12.03.2021 декларантом визначено митну вартість товару за резервним методом у розмірі 106 152,73 грн, що еквівалентно 3199,80 євро (за курсом НБУ на день подання декларації 1 евро = 33,17480000 грн). Фактурна вартість, вказана у графі 22 МД складала 2700 євро.

Як вбачається з пояснень відповідача, при перевірці поданої до митного оформлення митної декларації № UA209210/2021/004788 від 12.03.2021 та документів, долучених до даної декларації, у митного органу виникли сумніви щодо заявленої митної вартості, оскільки заявлена декларантом митна вартість не підтверджена документально, тобто жоден з документів не визначав такої ціни (ні договір, ні експертний висновок, в яких ціна була зазначена нижче, ніж вказана декларантом митна вартість).

15.03.2021 під час здійснення контролю за правильністю визначення митної вартості товарів посадовою особою митниці було розпочато процедуру консультацій декларанта з митним органом, а саме уповноваженій особі декларанта направлено електронне повідомлення наступного змісту: «У зв`язку з тим, що документально не підтверджено числові значення складових митної вартості, які є обов`язковими при її обчисленні, а саме фактурну вартість та витрати на страхування (якщо здійснювалось), прошу відповідно до ч. 2 ст. 53 МКУ надати документи: якщо рахунок сплачено- банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити необхідні для ідентифікації ввезеного товару; страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування. У разі відсутності вище зазначених документів, відповідно до ч. 3 ст. 53 МКУ прошу надати (за наявності) такі додаткові документи: копію митної декларації країни відправлення; висновок про вартісні характеристики товару, підготовлений спеціалізованою експертною організацією».

На вимогу митниці уповноваженою особою декларанта додатково надано: копію митної декларації країни відправлення № 21PL402010E0318816 від 09.03.2021; квитанцію № ПН2117355 від 12.03.2021 про здійснену доплату за митне оформлення. Листом від 15.03.2021 уповноважена особа декларанта повідомила митницю про те, що додаткових документів, які підтверджують вартість товару, на протязі 10 днів надати не може через їх відсутність.

За результатами здійснення контролю правильності визначення заявленої декларантом митної вартості товарів посадовою особою митниці прийнято рішення про коригування митної вартості товарів від 15.03.2021 № UA209000/2021/600090/1, у графі 33 якого, зокрема, зазначено «Митна вартість імпортованого товару не може бути визнана у зв`язку з тим, що документально не підтверджено числові значення складових митної вартості, які є обов`язковими при її обчисленні, а саме: для підтвердження фактурної вартості декларантом не подано банківських платіжних документів, що стосуються оцінюваного товару, для страхування (якщо здійснювалось) - страхових документів. Не надано інформації про рух коштів від покупця до продавця. Документально не підтверджено показник одометра КТЗ (дані не вказані ні в рахунку-фактурі № б/н від 26.02.2021, ні в акті про проведення огляду товарів UA209040/2021/009551 від 09.03.2021). У митного органу виникли обґрунтовані сумніви щодо заявленої митної вартості даного товару у зв`язку з тим, що інформація, яка міститься на загальнодоступних інтернет ресурсах вартість товару є вищою за заявлену декларантом. Відповідно митним органом розпочато процедуру консультації та направлено повідомлення про надання документів для підтвердження заявленої митної вартості товару. На вимогу митного органу декларантом не було подано документів, що підтверджують заявлену митну вартість згідно ч. 2 ст. 53 Митного кодексу України, а саме: банківських платіжних документів, що стосуються оцінюваного товару, якщо здійснювалось страхування, страхові документи та додаткових документів відповідно до ч. 3 ст. 53 МК України копію митної декларації країни відправлення. Другорядні методи не були застосовані через відсутність достатньої інформації про ціну угоди щодо ідентичних та подібних товарів. Метод на основі віднімання вартості не може бути використаний оскільки відсутня інформація про ціни ідентичних чи подібних (аналогічних) товарів, що продаються на території України, а також про складові компоненти, що можуть бути виділені із ціни. Метод на основі додавання вартості не може бути використаний оскільки відсутня інформація про вартість всіх витрат, що зараховуються до ціни товару. За результатом проведеної консультації з декларантом, відповідно до положень частини 4 ст. 57 МКУ, дійшли згоди про неможливість визначення митної вартості згідно з положеннями статей 59-63 МКУ. Митна вартість товару визначена за резервним методом визначення митної вартості згідно ст. 64 МКУ. За основу для обрахунку митної вартості даного товару взято інформацію щодо вартості транспортного засобу обрахованого згідно schwackenet.de (за мінусом пошкоджень згідно висновку № 88/21 від 12.03.2021) на рівні 4 987,84 євро/шт».

Витяг з інтернет каталогу schwackenet.de, за яким митний орган провів розрахунок долучений до матеріалів справи (а.с.93-94). У відомостях про транспортний засіб вказано відомості про пробіг 122500 км, вартість продажу становить - 13200 євро.

У зв`язку з прийнятим рішенням відповідачем було оформлено картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення за № UА209210/2021/00244 (а.с.11).

12.03.2021 уповноваженою особою позивача, агентом з митного оформлення ОСОБА_2 , було подано до митного оформлення МД типу ІМ40ДЕ № UA209210/2021/004776, у графі 31 якої заявлено до митного оформлення товар «легковий автомобіль, бувший в користуванні; марка: MITSUBISHI; модель: ASK; ідентифікаційний номер: НОМЕР_2 ; тип двигуна: дизельний; № двигуна: не визначено; робочий об`єм: 2268 см. куб.; потужність: ПО кВт; календарний рік виготовлення: 2017; модельний рік виготовлення: 2017; колісна формула: 4x4; загальна кількість місць, включаючи місце водія: 5. Торговельна марка: MITSUBISHI. Виробник: MITSUBISHI MOTORS CORPORA TION - Японія-JP.» (а.с.35-36).

До вказаної митної декларації згідно з відомостями графі 44 МД до митного оформлення були подані наступні документи:

декларація про походження товару № А47280771 від 13.08.2019;

акт про проведення огляду (переогляду) товарів, транспортних засобів, ручної поклажі та багажу № UA1/009550 від 09.03.2021;

свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу № НОМЕР_5 від 13.08.2019;

висновок про вартісні характеристики товару, підготовлений спеціалізованою експертною організацією № 87/21 від 10.03.2021;

некласифікований зовнішньоекономічний договір (контракт) № б/н від 28.02.2021;

договір про надання послуг митного брокера № 435 від 09.03.2021;

паспорт громадянина України з відміткою про реєстрацію місця проживання в Україні НОМЕР_4 від 03.11.2007;

інші некласифіковані документи - довідка 80263-Д від 10.03.2021;

копія митної декларації країни відправлення № 21PL402010E0318832 від 09.03.2021;

паспортний документ фізичної особи, що дає право на перетин державного кордону України НОМЕР_7 від 05.09.2019.

За МД № UA209210/2021/004776 від 12.03.2021 декларантом визначено митну вартість за резервним методом у розмірі 121 426,40 грн, що еквівалентно 3660,20 євро (за курсом НБУ на день подання декларації 1 євро = 33,17480000 грн), відповідно до графи 22 митної декларації фактурна вартість автомобіля складала 2150 евро.

15.03.2021 під час здійснення контролю за правильністю визначення митної вартості товарів посадовою особою митниці було розпочато процедуру консультацій декларанта з митним органом, а саме уповноваженій особі декларанта направлено електронне повідомлення наступного змісту: «Прошу надати оригінали товаросупровідних документів згідно вимог пункту 2 статті 264 Митного кодексу України 13 березня 2012 року № 4495-VI. Прошу надати додаткові документи, які підтверджують числове значення складової митної вартості товару згідно вимог пункту 3 статті 53 Митного кодексу України від 13 березня 2012 року № 4495-VI, а саме: каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; копію митної декларації країни відправлення; висновок про вартісні характеристики товару, підготовлений спеціалізованою експертною організацією; рахунок-проформу; банківські платіжні документи».

На вимогу митниці уповноваженою особою декларанта додатково надано: копію митної декларації країни відправлення № 21PL402010E0318832 від 09.03.2021. Листом від 15.03.2021 уповноважена особа декларанта повідомила митницю про те, що додаткових документів, які підтверджують вартість товару, на протязі 10 днів надати не може через їх відсутність.

За результатами здійснення контролю правильності визначення заявленої декларантом митної вартості товарів посадовою особою митниці прийнято рішення про коригування митної вартості товарів від 15.03.2021 № UA209000/2021/600089/1, у графі 33 якого, зокрема, зазначено «Митна вартість імпортованого товару не може бути визнана у зв`язку з тим, що документально не підтверджено числові значення складових митної вартості, які є обов`язковими при її обчисленні, а саме: для підтвердження фактурної вартості декларантом не подано банківських платіжних документів, що стосуються оцінюваного товару, для страхування (якщо здійснювалось) - страхових документів. Не надано інформації про рух коштів від покупця до продавця. Документально не підтверджено показник одометра КТЗ (дані не вказані ні в рахунку-фактурі № б/н від 28.02.2021, ні в акті про проведення огляду товарів № UA209040/2021/009550 від 09.03.2021). У митного органу виникли обґрунтовані сумніви щодо заявленої митної вартості даного товару у зв`язку з тим, що інформація яка міститься на загальнодоступних інтернет ресурсах вартість товару є вищою за заявлену декларантом. Відповідно митним органом розпочато процедуру консультації та направлено повідомлення про надання документів для підтвердження заявленої митної вартості товару. На вимогу митного органу декларантом не було подано документів, що підтверджують заявлену митну вартість згідно ч. 2 ст. 53 Митного кодексу України, а саме: банківських платіжних документів, що стосуються оцінюваного товару, якщо здійснювалось страхування, страхові документи та додаткових документів відповідно до ч. 3 ст. 53 МК України копію митної декларації країни відправлення. Другорядні методи не були застосовані через відсутність достатньої інформації про ціну угоди щодо ідентичних та подібних товарів. Метод на основі віднімання вартості не може бути використаний оскільки відсутня інформація про ціни ідентичних чи подібних (аналогічних) товарів, що продаються на території України, а також про складові компоненти, що можуть бути виділені із ціни. Метод на основі додавання вартості не може бути використаний оскільки відсутня інформація про вартість всіх витрат, що зараховуються до ціни товару. За результатом проведеної консультації з декларантом, відповідно до положень частини 4 ст. 57 МКУ, дійшли згоди про неможливість визначення митної вартості згідно з положеннями статей 59-63 МКУ. Митна вартість товару визначена за резервним методом визначення митної вартості згідно ст. 64 МКУ. За основу для обрахунку митної вартості даного товару взято інформацію щодо вартості транспортного засобу обрахованого згідно schwackenet.de (за мінусом пошкоджень згідно висновку № 87/21 від 10.03.2021) на рівні 6 060,19 євро/шт.».

Витяг з інтернет каталогу schwackenet.de, за яким митний орган провів розрахунок долучений до матеріалів справи (а.с.102-103). У відомостях про транспортний засіб вказано відомості про пробіг 128333 км, вартість продажу становить - 11700 євро.

У зв`язку з прийнятим рішенням відповідачем оформлено картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення за № UА209210/2021/00243 (а.с.38).

В подальшому імпортовані автомобілі випущено у вільний обіг у зв`язку із сплатою митних платежів згідно з митною вартістю товару, визначеною декларантом, та забезпечення сплати різниці між сумою митних платежів, обчисленою згідно з митною вартістю товарів, визначеною декларантом, та сумою митних платежів, обчисленою згідно з митною вартістю товарів, визначеною митним органом, шляхом надання гарантій відповідно до розділу Х МК України, про що зазначено у відомостях про подробиці розрахунків (графи 45-47 ЕМД).

Вважаючи дії митного органу щодо визначення митної вартості придбаних позивачем та ввезених на територію України транспортних засобів на рівні більшої вартості, ніж вказав позивач за тим же резервним методом та тією ж формулою, що позивача, протиправними та не погоджуючись із відмовою відповідача у прийнятті митної декларації та коригуванням митної вартості товару, позивач звернувся до суду з цим позовом.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд враховує частину другу статті 19 Конституції України, відповідно до якої органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Наведена норма означає, що суб`єкт владних повноважень зобов`язаний діяти лише на виконання закону, за умов і обставин, визначених ним, вчиняти дії, не виходячи за межі прав та обов`язків, дотримуватися встановленої законом процедури, обирати лише встановлені законодавством України способи правомірної поведінки під час реалізації своїх владних повноважень.

Рішення відповідача (дії, вчиненні при його прийнятті) як суб`єкта владних повноважень, що є предметом даного позову, підлягають оцінці судом на відповідність критеріям правомірності, визначеним частиною другою статті 2 КАС України.

Засади державної митної справи, зокрема, процедури митного контролю та митного оформлення товарів, що переміщуються через митний кордон України, умови та порядок справляння митних платежів, визначаються Митним кодексом України та іншими законами України.

Розділ ІІІ МК України регулює питання митної вартості товарів та методи її визначення.

Митною вартістю товарів, які переміщуються через митний кордон України, відповідно до статті 49 МК України, є вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Згідно із частиною першою статті 51 МК України митна вартість товарів, які переміщуються через митний кордон України, визначається декларантом відповідно до норм цього Кодексу.

Статтею 57 МК України встановлено, що визначення митної вартості товарів, які ввозяться в Україну відповідно до митного режиму імпорту, здійснюється за такими методами: 1) основний - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції); 2) другорядні: а) за ціною договору щодо ідентичних товарів; б) за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів; в) на основі віднімання вартості; г) на основі додавання вартості (обчислена вартість); ґ) резервний.

Основним методом визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є перший метод - за ціною договору (вартість операції).

Кожний наступний метод застосовується лише у разі, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу відповідно до норм цього Кодексу.

Застосуванню другорядних методів передує процедура консультацій між митним органом та декларантом з метою визначення основи вартості згідно з положеннями статей 59 і 60 цього Кодексу. Під час таких консультацій митний орган та декларант можуть здійснити обмін наявною у кожного з них інформацією за умови додержання вимог щодо її конфіденційності.

У разі якщо неможливо застосувати жоден із зазначених методів, митна вартість визначається за резервним методом відповідно до вимог, встановлених статтею 64 цього Кодексу.

Положення МК України передбачають можливість визначення митної вартості товарів за резервним методом, у разі неможливості визначення її за основним іншими другорядними методами.

Декларант або уповноважена ним особа, які заявляють митну вартість товару, зобов`язані, зокрема, подавати митному органу достовірні відомості про визначення митної вартості, які повинні базуватися на об`єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню (частина друга статті 52 МК України).

Як визначено частинами першою, другою статті 54 МК України, контроль правильності визначення митної вартості товарів здійснюється митним органом під час проведення митного контролю і митного оформлення шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості. Контроль правильності визначення митної вартості товарів за основним методом - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту (вартість операції), здійснюється митним органом шляхом перевірки розрахунку, здійсненого декларантом, за відсутності застережень щодо застосування цього методу, визначених у частині першій статті 58 цього Кодексу.

За результатами здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів митний орган визнає заявлену декларантом або уповноваженою ним особою митну вартість чи приймає письмове рішення про її коригування відповідно до положень статті 55 цього Кодексу (частина третя статті 54 МК України).

Відповідно до пункту 1 частини четвертої статті 54 МК України митний орган під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів зобов`язаний здійснювати контроль заявленої декларантом або уповноваженою ним особою митної вартості товарів шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості, наявності в поданих зазначеними особами документах усіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Митний орган може відмовити у митному оформленні товарів за заявленою декларантом або уповноваженою ним особою митною вартістю виключно за наявності обґрунтованих підстав вважати, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, у разі: невірно проведеного декларантом або уповноваженою ним особою розрахунку митної вартості; неподання декларантом або уповноваженою ним особою документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій - четвертій статті 53 цього Кодексу, або відсутності у цих документах всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари; невідповідності обраного декларантом або уповноваженою ним особою методу визначення митної вартості товару умовам, наведеним у главі 9 цього Кодексу; надходження до органу доходів і зборів документально підтвердженої офіційної інформації органів доходів і зборів інших країн щодо недостовірності заявленої митної вартості (частина шоста статті 54 МК України).

Наведені норми МК України вказують на те, що законодавець запропонував таку конструкцію регулювання митних відносин, якою визначається правильність визначення митної вартості декларантом, у випадку, якщо не доведено інше.

Відповідно до статті 53 МК України у випадках, передбачених цим Кодексом, одночасно з митною декларацією декларант подає митному органу документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення.

Документами, які підтверджують митну вартість товарів, є: 1) декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах п`ятій і шостій статті 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості; 2) зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності; 3) рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу); 4) якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; 5) за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; 6) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; 7) ліцензія, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню; 8) якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування (частина друга статті 53 МК України).

У частині третій статті 53 МК України визначено, що у разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу митного органу зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи: 1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; 2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); 3) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); 4) виписку з бухгалтерської документації; 5) ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів; 6) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; 7) копію митної декларації країни відправлення; 8) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.

Із наведених положень випливає, що митний орган має право відійти від наведених вище законодавчих обмежень, пов`язаних з перевіркою основного переліку документів, які підтверджують митну вартість товарів, та витребувати від декларанта додаткові документи за наявності хоча б однієї з таких підстав: 1) наявність розбіжностей у документах; 2) наявність ознак підробки документів; 3) відсутність у документах усіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

У пункті 2 частини п`ятої статті 54 МК України передбачено, що митний орган має право письмово запитувати від декларанта або уповноваженої ним особи встановлені статтею 53 цього Кодексу додаткові документи та відомості лише у випадках, встановлених цим Кодексом.

Отже, праву митного органу на витребування додаткових документів передує його обов`язок належним чином обґрунтувати наявність підстав вважати та належним чином обґрунтувати причини, з яких митна вартість не може бути перевірена на підставі документів, наданих декларантом разом із митною декларацією.

Окрім цього, системний аналіз наведених правових норм вказує на те, що митні органи мають право витребувати додаткові документи на підтвердження задекларованої митної вартості у випадку наявності обґрунтованих сумнівів у достовірності поданих декларантом відомостей, що є обов`язковою обставиною, з якою закон пов`язує можливість витребування додаткових документів у декларанта та надає митниці право вчиняти наступні дії, спрямовані на визначення дійсної митної вартості товарів. Разом з тим, витребувати необхідно ті документи, які дають можливість пересвідчитись у правильності чи помилковості задекларованої митної вартості, а не всі, які передбачені статтею 53 МК України. Ненадання повного переліку витребуваних документів може бути підставою для визначення митної вартості не за першим методом лише тоді, коли подані документи є недостатніми чи такими, що у своїй сукупності не спростовують сумнів у достовірності наданої інформації.

Судом встановлено, що декларант позивача для підтвердження заявленої митної вартості автомобілів подав до митного органу ряд документів та застосував резервний метод визначення митної вартості, оскільки розрахунки з продавцем проводилися в готівковій формі і ним будь-які платіжні документи покупцю не надані. Митна вартість транспортних засобів була розрахована як різниця ціни продажу авто (а не ціни придбання, яка є зазвичай нижчою) згідно Інтернет каталогу www.schwackenet.de та вартості відновлювального ремонту за висновком експерта.

Через те, що автомобілі були пошкодженими (після ДТП), що підтверджується і відповідними акта митного органу про проведення огляду (переогляду) товарів, транспортних засобів, ручної поклажі та багажу (а.с.14, 41), також такі обставини не заперечуються відповідачем, було проведено їх експертне автотоварознавче дослідження, на вирішення експерта поставлено питання вартості увезених на митну територію колісних транспортних засобів (далі - КТЗ).

Для визначення вартості транспортних засобів експертом використано дозволений інтернет ресурс каталог www.schwackenet.de. Так, відповідно до даних інтернет каталогу www.schwackenet.de вартість автомобіля 1, пробіг 159777 км (фактичний показник одометра), встановлена на рівні 11400 євро, а.с.27-28). З висновку експертного автотоварознавчого дослідження №88/21 від 12.03.2021 судового експерта Мазура М.С, вартість відновлювального ремонту автомобіля марки MITSUBISHI, модель ASX, номер кузова НОМЕР_1 , станом на момент проведення дослідження становила 270394,21 грн, тобто 8201 євро. Декларантом митна вартість автомобіля 1 визначена на рівні 3199 евро (11400 євро - 8201 євро).

Згідно з даними інтернет каталогу www.schwackenet.de вартість автомобіля 2, пробіг вказано 187381 км встановлена на рівні 9300 євро (додаток до експертного висновку, а.с.54-55). З висновку експертного автотоварознавчого дослідження №87/21 від 10.03.2021 судового експерта Мазура М.С, вартість відновлювального ремонту автомобіля марки MITSUBISHI, модель ASX, номер кузова НОМЕР_2 станом на момент проведення дослідження становила 185967,61 грн, тобто 5639 євро. Митна вартість автомобіля 2 декларантом була визначена в сумі 3660 євро (9300 євро - 5605 євро).

Надаючи оцінку наявності у митного органу підстав для витребування додаткових документів через те, що митна вартість транспортних засобів не могла бути перевірена на підставі документів, наданих декларантом разом із митною декларацією, суд зазначає, що самостійне визначення декларантом митної вартості за резервним методом визначення митної вартості, не є підставою вважати про наявність розбіжностей, за яких є необхідним витребувати додаткові документи.

У даному випадку вартість автомобіля 1 за ціною договору становила 2700 євро, автомобіля 2 - 2150 євро. Заявлена митна вартість транспортних засобів в обох випадках була вищою, ніж фактурна вартість (ціна договору), 3199 євро і 3660 відповідно, та не підтверджувалася ціною договору, тому й визначалася за резервним методом. Така вартість також була вищою, ніж та, яку визначив експерт, оскільки в експертному дослідженні експерт використав з Інтернет каталогу www.schwackenet.de ціну купівлі КТЗ (9300 євро та 7400 євро відповідно), а не ціну продажу КТЗ (11400 євро та 9300 євро відповідно) та зменшив її на вартість відновлювального ремонту. Натомість декларант позивача розрахував митну вартість за відомостями з Інтернет каталогу www.schwackenet.de за ціною продажу КТЗ (11400 євро та 9300 євро відповідно), за мінусом вартості відновлювального ремонту.

Судом встановлено, що митна вартість, заявлена декларантом позивача, підтверджувалася висновком експерта, який містив відомості про вартість відновлювального ремонту, а додатком до такого висновку був витяг з Інтернет каталогу www.schwackenet.de з ціною продажу КТЗ. Крім того, висновок експерта містив відомості про показники одомерта КТЗ та містив фотоматеріали з такими показниками. Незважаючи на те, що митна вартість не відповідала числовому значенню ціни договору та висновку експерта, проте надані митному органу і наведені вище розрахунки дозволяли перевірити правильність обчислення заявленої митної вартості з урахуванням того, що заявлений метод визначення митної вартості - резервний.

Виходячи з наведеного, суд приходить до висновку, що позивачем було надано митному органу достатньо документів, які підтверджували заявлену митну вартість товарів за 6 резервним методом, такі документи не містили розбіжностей, у них відсутні ознаки підробки, такі документи містили усі відомості, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів. Враховуючи законодавчі обмеження, пов`язані з перевіркою основного переліку документів, які підтверджують митну вартість товарів, митний орган не мав права випробовувати від декларанта додаткові документи.

Також суд зауважує, що відповідач визначив митну вартість теж використовуючи дані інтернет каталогу www.schwackenet.de, за мінусом вартості відновлювального ремонту, проте вартість автомобілів з інтернет каталогу використовував найбільш наближену з урахуванням не фактичного пробігу (159 777 км і 187 381 км відповідно), а нормативного (122 500 км і 128 333 км відповідно), що був меншим фактичного, а відтак і вартість КТЗ визначалася вищою.

На підтвердженні фактичного пробігу транспортних засобів представником позивача надано суду сервісні книжки (такі суд витребував з огляду на підстави вказані митним органом в оскаржуваних рішеннях - «документально не підтверджені показники одометра КТЗ»), копії яких долучені до матеріалів справи. За відомостями таких, показники одометра автомобіля 1 станом на 11.11.2020 становили 141 196 км (на момент експертного дослідження 159 777 км), автомобіля 2 станом на 22.01.2021 - 181 739 км (на момент експертного дослідження 187 381 км) (а.с.139-142).

Показники одометра КТЗ при митному оформлені також були підтверджені. Хоча умови договору купівлі-продажу і акти митного органу про проведення огляду (переогляду) товарів, транспортних засобів, ручної поклажі та багажу не містили відомостей про показники одометра транспортних засобів (на що звертає увагу представник відповідача), а на переконання суду, такі і не є обов`язковими відомостями для зазначення у цих документах, проте до митного оформлення подані два висновки експертного автотоварознавчого дослідження № 87/21 від 10.03.2021 та №88/21 від 12.03.2021 судового експерта Мазура М.С., у яких містилася інформація про пробіг досліджуваного КТЗ, а у додатках фотоматеріали з відомостями про показники одометра (а.с.19, 22, 45, 48).

Як вбачається з матеріалів справи відповідач приймає та погоджується з вартістю відновлювального ремонту та теж його враховує при коригування митної вартості. При цьому обгрунтовуючи сумніви у достовірності поданих декларантом відомостей, зазначає, що визначена митна вартість не підтверджувалася ні ціною договору, ні висновком експерта у кожному з двох випадків. З`ясовуючи це питання, судом встановлено, що під час митного оформлення декларантом згідно з витягом долученим до експертного дослідження з інтернет каталогу www.schwackenet.de було обрано найвищий показник вартості аналогічного автомобіля, тоді як експертом брався з цього ж витягу найнижчий показник вартості аналогічного автомобіля, про що зазначено вище.

На думку суду, обчислення позивачем у спірних випадках митної вартості за резервним методом з урахуванням ціни транспортних засобів з інтернет каталогу www.schwackenet.de та обрання за основу найвищого показника вартості автомобіля (ціни продажу, а не ціни купівлі) сприяло усунення будь-яких суперечностей у правовідносинах з митним органом. Проведення розрахунку за резервним методом за даних обставин, та враховуючи зміст представлених документів, які обґрунтовують заявлену за резервним методом митну вартість придбаних позивачем автомобілів, спростовує висновок відповідача про необхідність витребування додаткових документів у кожному з двох випадків. Відповідачем не доведено наявність будь-яких обставин, що є визначальними за цих умов та змінюють його вартість за вказаних обставин.

Стосовно обґрунтувань митного органу про неправильне визнання експертом вартості відновлювального ремонту через те, що при перерахунку валюти був зазначений невірний її курс, то суд зауважує, що такі обставини не були підставою для прийняття оскаржуваних рішень. Відповідно до частини другої статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин. Відтак, додаткове обґрунтування відповідачем підстав прийнятих рішень, які не були покладені в їх основу, суд оцінює критично.

Відповідно до частини першої статті 64 МК України у разі якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом послідовного використання методів, зазначених у статтях 58-63 цього Кодексу, митна вартість оцінюваних товарів визначається з використанням способів, які не суперечать законам України і є сумісними з відповідними принципами і положеннями Генеральної угоди з тарифів і торгівлі (GAТТ).

При використанні резервного методу допускається розрахунок митної вартості на основі реальних, обґрунтованих цінових даних, якщо їх використання не суперечить вимогам частини третьої статті 64 МК України, і сумісне з відповідними принципами і положеннями ГАТТ. Під час визначення митної вартості за цим методом можна використовувати: прейскуранти; каталоги, що містять докладний опис товару; пропозиції цін з постачання конкретних товарів на митну територію України; біржові котирування; статистичні дані про загальноприйняті рівні комісійних, знижок, прибутку, тарифи на транспорт; результат товарно-вартісної експертизи та ін.

Такі положення митного законодавства не були враховані відповідачем, оскільки його дії по витребуванню додаткових документів від позивача свідчать про перевірку правильності застосування основного методу визначення митної вартості товару - за ціною договору (контракту), тоді як у спірних випадках митна вартість визначалася за резервним методом.

Можливість врахування та визначення пошкоджень транспортного засобу при його оцінці передбачена Методикою товарознавчої експертизи та оцінки колісних транспортних засобів, затвердженої наказом Міністерства юстиції України, Фонду держаного майна України 24.11.2003 № 142/5/2092 (у редакції наказу Міністерства юстиції України, Фонду державного майна України від 24.07.2009 № 1335/5/1159), зареєстрованої в Міністерстві юстиції України 24.11.2003 за № 1074/8395 (далі - Методика), яка встановлює механізм оцінки (визначення вартості) колісних транспортних засобів (далі - КТЗ), а також вимоги до оформлення результатів оцінки, оціночні процедури визначення вартості КТЗ.

Відповідно до пункту 1.3 Методики її вимоги є обов`язковими під час проведення автотоварознавчих експертиз та експертних досліджень судовими експертами науково-дослідних інститутів судових експертиз Міністерства юстиції України, експертами науково-дослідних експертно-криміналістичних центрів Міністерства внутрішніх справ України, експертами інших державних установ, суб`єктами господарювання, до компетенції яких входить проведення судових автотоварознавчих експертиз та експертних досліджень, а також всіма суб`єктами оціночної діяльності під час оцінки КТЗ у випадках, передбачених законодавством України або договорами між суб`єктами цивільно-правових відносин.

Підпунктом «з» пункту 1.4 Методики визначено, що вона застосовується з метою визначення вартості КТЗ, його складників, що ввозяться на митну територію України.

Згідно з пунктом 7.53 Методики вартість КТЗ та їх складових частин, що ввозяться на митну територію України, визначається за середніми цінами їх продажу в країні придбання або в провідних країнах-експортерах без врахування витрат на навантаження, вивантаження, перевантаження КТЗ (його складників), вартості транспортування; страхових сум; комісійних та брокерських винагород, інших витрат. Провідними країнами - експортерами КТЗ є Німеччина - для КТЗ європейських і японських виробників (підпункт 7.53.1 пункту 7.53 Методики).

Підпунктом 7.53.9 пункту 7.53 Методики визначено, що підставою для зниження вартості КТЗ унаслідок його аварійних пошкоджень або розукомплектування є обов`язкове підтвердження цього факту в супровідних документах на момент перетину митного кордону України (в декларації, документах на придбання КТЗ або в довідці поліції про дорожньо-транспортну пригоду під час переміщення КТЗ до митного кордону України) та в акті про проведення митного огляду. Якщо проводиться експертне дослідження (експертиза) пошкодженого КТЗ, наявність фотографій обов`язкова.

З огляду на це, суд вважає можливим зменшення вартості транспортних засобів, придбаних позивачем, заявлених до декларування, на вартість відновлювальних робіт (ремонт). Щодо самої вартості (розрахунку) ремонтних (відновлювальних) робіт транспортного засобу, то відповідач їх враховує теж.

Підсумовуючи викладене, суд приходить до послідовного висновку про те, що використані декларантом відомості підтверджені документально та визначені кількісно; їх достовірність не спростована відомостями від компетентних органів інших країн, або що видані позивачу документи є фіктивними або недійсними. Будь-яких розбіжностей чи недоліків надані документи не містили, а сумнів митного органу ґрунтувався лише на тому, що вартість транспортного засобу не відповідала ціни договору, а також була вищою, ніж, визначена експертом. Разом з тим, подані документи (висновок експерта в частині вартості відновлювального ремонти та витяг з інтернет каталогу www.schwackenet.de, як додаток до висновку експерта, з ціною продажу КТЗ, які взяті за основу декларантом) в обох випадках підтверджували заявлену митну вартість за резервним методом.

Окрім цього, аналіз фактичних обставин свідчить, що в оскаржених рішеннях про коригування митної вартості товарів митним органом не зазначено, які саме складові митної вартості товарів є непідтвердженими, чому з поданих документів неможливо встановити такі складові.

Наведені в оскаржуваному рішенні обґрунтування причин, через які заявлену декларантом митну вартість не може бути визнано, спростовані дослідженими у цій справі доказами, оцінку яких надано вище судом. За таких обставин слід вважати, що позивачем документально доведено заявлену митну вартість кожного з двох автомобілів. Позивач одночасно з митною декларацією у повному обсязі надав до митного органу документи, які підтверджують митну вартість транспортних засобів марка: MITSUBISHI; модель: ASK; ідентифікаційний номер: НОМЕР_1 та марка: MITSUBISHI; модель: ASK; ідентифікаційний номер: НОМЕР_2 згідно з частиною другою статті 53 МК України.

Отже, на підставі наведених норм, у зв`язку із заявленням декларантом достовірних відомостей щодо митної вартості товару, а також через подання документів, що підтверджують рівень митної вартості товарів, митним органом неправомірно прийнято рішення про коригування митної вартості товарів, заявлений позов є підставним, через що підлягає до задоволення.

Оскільки суд задовольняє позов, то відповідно до частини першої статті 139 КАС України на користь позивача необхідно стягнути за рахунок бюджетних асигнувань відповідача судові витрати, пов`язані зі сплатою судового збору, у розмірі 1816,00 грн. Сплата судового збору підтверджується квитанцією від 28.04.2021 №4564 (а.с.5), судовий збір зараховано спеціального фонду Державного бюджету України.

Керуючись статтями 2, 72-77, 90, 139, 241-246, 255, 262, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ВИРІШИВ:

Позов ОСОБА_1 до Галицької митниці Держмитслужби про визнання протиправними та скасування рішень задовольнити повністю.

Визнати протиправними та скасувати рішення Галицької митниці Держмитслужби про коригування митної вартості товарів №UA209000/2021/600090/1 від 15 березня 2021 року та №UA209000/2021/600089/1 від 15 березня 2021 року.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Галицької митниці Держмитслужби на користь ОСОБА_1 судовий збір у розмірі 1816,00 грн (одна тисяча вісімсот шістнадцять грн 00 коп).

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку повністю або частково шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення. Апеляційна скарга подається учасниками справи до Восьмого апеляційного адміністративного суду через Тернопільський окружний адміністративний суд.

Позивач: ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_6 ).

Відповідач: Галицька митниця Держмитслужби (вулиця Костюшка, 1, місто Львів, 79005, ідентифікаційний код юридичної особи 43348711).

Повний текст рішення складено та підписано 05 липня 2021 року.

Суддя Чепенюк О.В.