Справа № 160/7017/21
Суддя: Прудник Сергій Володимирович
Дата ухвалення: 2021-06-30 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
30 червня 2021 року Справа № 160/7017/21
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого судді Прудника С.В.
за участі секретаря судового засідання Алєксєєнко К.С.,
за участі: представника позивача: представника відповідача: Шмельової О.В. Гордієнко Т.О.
розглянувши у відкритому судовому засіданні у місті Дніпро позовну заяву Головного управління ДПС у Дніпропетровській області до акціонерного товариства «Дніпрометробуд» про стягнення коштів з розрахункових рахунків у банках, що обслуговують такого платника податків,-
30.04.2021 року до Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява Головного управління ДПС у Дніпропетровській області до акціонерного товариства «Дніпрометробуд», в якій позивач просить суд:
Означені позовні вимоги вмотивовані тим, що відповідно до податкового законодавства України передбачено, що податковим обов`язком визнається обов`язок платника податків обчислити, задекларувати та сплатити суму податку та збору в порядку та в строки визначеними Податковим кодексом України. За невиконання або неналежне виконання податкового обов`язку платник податків несе відповідальність. В інтегрованих картках платника податків станом на теперішній час обліковується податковий борг. Тому позивач вказує, у зв`язку з несплатою АТ «Дніпрометробуд» у встановлені строки донарахованих сум, грошові зобов`язання набули статусу податкового боргу.
Акціонерним товариством «Дніпрометробуд» до суду подано відзив на позовну заяву, в якому відповідач заперечує щодо задоволення позовних вимог. В обґрунтування своєї правової позиції відповідачем зазначено наступне. Відповідно до абз.2 п.95.5 ст.95 Податкового кодексу України у разі якщо податковий борг виник у результаті несплати грошових зобов`язань та/або пені, визначених платником податків у податкових деклараціях або уточнюючих розрахунках, що подаються контролюючому органу в установлені цим Кодексом строки, стягнення коштів за рахунок готівки, що належить такому платнику податків, та/або коштів з рахунків такого платника у банках здійснюється за рішенням керівника (його заступника або уповноваженої особи) контролюючого органу без звернення до суду, за умови якщо такий податковий борг перевищує 5 мільйонів гривень та не сплачується протягом 90 календарних днів, наступних за останнім днем граничного строку його сплати, та відсутні зобов`язання держави щодо повернення такому платнику податків помилково та/або надміру сплачених ним грошових зобов`язань. Як визначено в абз. 3 п.95.5 ст.95 Податкового кодексу України, у таких випадках: рішення про стягнення коштів з рахунків такого платника податків у банках є вимогою стягувана до боржника, що підлягає негайному та обов`язковому виконанню шляхом ініціювання переказу у платіжній системі за правилами відповідної платіжної системи; рішення про стягнення готівкових коштів вручається такому платнику податків і є підставою для стягнення. Стягнення готівкових коштів здійснюється у порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України.
Зміст абз.2 п.95.5 ст.95 Податкового кодексу України імперативно визначає дії податкового органу щодо погашення податкового боргу платника податків за наявності сукупності умов, визначених даним пунктом. Як вбачається зі змісту поданого позову, погашення податкового боргу АТ «Дніпрометробуд» має відбуватися саме шляхом стягнення коштів за рішенням керівника контролюючого органу. Отже, визначений ГУ ДПС у Дніпропетровській області спосіб захисту своїх прав - стягнення з АТ «Дніпрометробуд» податкового боргу в розмірі 6490930,09 грн. шляхом стягнення коштів з рахунків у банках, що обслуговують такого платника податків, на підставі судового рішення, в силу приписів абз.2 п.95.5 ст.95 Податкового кодексу України є неналежним, а відтак в задоволенні такого позову слід відмовити. Позовні вимоги по даній справі не підлягають задоволенню у зв`язку з недотриманням контролюючим органом визначеного законом порядку стягнення грошових коштів з рахунку платника податку.
Відповідач стверджує, що відповідно до п.59.1 ст.59 Податкового кодексу України у разі коли у платника податків виник податковий борг, контролюючий орган надсилає (вручає) йому податкову вимогу в порядку, визначеному для надсилання (вручення) податкового повідомлення- рішення. Податкова вимога може надсилатися (вручатися) контролюючим органом за місцем обліку платника податків, в якому обліковується податковий борг платника податків. Згідно з п.59.3 ст.59 Податкового кодексу України податкова вимога надсилається не раніше першого робочого дня після закінчення граничного строку сплати суми грошового зобов`язання. Податкова вимога надсилається (вручається) також платникам податків, які самостійно подали податкові декларації, але не погасили суми податкових зобов`язань у встановлені цим Кодексом строки, без попереднього надсилання (вручення) податкового повідомлення-рішення (п.59.4 ст.59 Податкового кодексу України). В п.95.2 ст.95 Податкового кодексу України стягнення коштів та продаж майна платника податків провадяться не раніше ніж через 30 календарних днів з дня надіслання (вручення) такому платнику податкової вимоги. Отже, згідно з приписами чинного законодавства (зокрема, ст.59, 95 Податкового кодексу України) передумовою стягнення коштів з платника податків є належне та своєчасне направлення йому податкової вимоги. В обґрунтування позовних вимог по даній справі ГУ ДПС у Дніпропетровській області посилається на направлення на адресу ПАТ АТ «Дніпрометробуд» (в даний час - АТ «ДНІПРОМЕТРОБУД») податкової вимоги форми «Ю» від 12.11.13р. №1074-11 шляхом її вручення 26.11.13р. головному бухгалтеру підприємства Женкіній Л.В. До матеріалів справи долучено корінець зазначеної податкової вимоги. В порядку підготовки даного відзиву за результатами систематизації документів підприємства було встановлено, що податкової вимоги форми «Ю» від 12.11.13р. №1074-11 у АТ «ДНІПРОМЕТРОБУД» немає. При дослідженні долученого до позову корінця податкової вимоги було з`ясовано, що наявний на ньому підпис головного бухгалтера не відповідає справжньому і є підробленим. На підтвердження невідповідності зразка підпису головного бухгалтера АТ «Дніпрометробуд» Женкіної Л.В. на корінці податкової вимоги форми «Ю» від 12.11.13р. №1074-11 до даного відзиву долучено документи, які були дійсно були підписані власноручно головним бухгалтером підприємства. Ці матеріали за результатами візуального огляду явно свідчать про те, що підпис на корінці податкової вимоги виконано іншою особою (тобто, він є підробленим).
Як визначено в п.4.6 Порядку направлення органами доходів і зборів податкових вимог платникам податків, затвердженого наказом Міністерства доходів і зборів України від 10.10.2013 №576 (був чинним станом на 26.11.013р.), податкова вимога вважається надісланою (врученою): юридичній особі, якщо її передано посадовій особі такої юридичної особи під розписку або надіслано листом з повідомленням про вручення; фізичній особі, якщо її вручено особисто такій фізичній особі або її законному представникові чи надіслано листом на адресу за її місцем проживання або останнього відомого її місцезнаходження з повідомленням про вручення. Дата надсилання (вручення) проставляється на корінці податкової вимоги: посадовою особою платника податків - юридичної особи (фізичною особою - платником податків) або її законним представником - у разі вручення податкової вимоги під розписку; працівником структурного підрозділу, до функцій якого належать приймання, реєстрація та обробка вхідної і вихідної кореспонденції, у разі надіслання листом з повідомленням про вручення. При цьому повідомлення про вручення прикріплюється до корінця податкової вимоги (п.4.6 Порядку направлення органами доходів і зборів податкових вимог платникам податків).
Вказані на корінці податкової вимоги форми «Ю» від 12.11.2013р. № 1074-11 суми податкового боргу не відповідають реальним показникам, оскільки станом на 12.11.13р. податковий борг АТ «Дніпрометробуд» з ПДВ складав 2 489 236,04 грн., а за земельним податком - 37 209,94 грн. (в т.ч. перед ДПІ у Кіровському районі м. Дніпропетровська - 2246,02 грн.) В той же час, за змістом п.3.1 Порядку направлення органами доходів і зборів податкових вимог платникам податків податкові вимоги мають формуватися автоматично на підставі даних інформаційної системи органів доходів і зборів. Наведене додатково підтверджує недостовірність зазначеного документа та необхідність його виключення з числа доказів по справі №160/7017/21. Приймаючи до уваги, що належних доказів направлення на адресу АТ «Дніпрометробуд» податкової вимоги в порядку ст.59 Податкового кодексу України не подано, будь-яке стягнення коштів з рахунків в порядку погашення існуючого податкового боргу є передчасним, оскільки не настав строк вчинення відповідних дій за змістом п.95.2 ст.95 Податкового кодексу України.
Головним управлінням ДПС у Дніпропетровській області подано відповідь на відзив на позовну заяву, в якій позивач не погоджується та заперечує щодо доводів відповідача, які викладені у відзиві на позовну заяву. В обґрунтування своєї правової позиції позивач зазначив, що податкову вимогу №1074-11 від 12.11.2013 р. вручено згідно вимог чинного законодавства, що свідчить підпис головного бухгалтера Женкіної Л.В. на корінці даної податкової вимоги. Податковим кодексом України платнику податків надано право на оскарження будь-яких рішень контролюючого органу в порядку та строки визначені цим Кодексом. Згідно ч.4 ст.78 КАС України, обставини встановлені рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, стосовно якої встановлено ці обставини, якщо інше не передбачено законом.
ГУ ДПС у Дніпропетровській області стверджує, що постановою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 28.11.2016 р. по справі №804/6061/16 та постановою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 30.11.2016 р. по справі №804/6953/16 задоволено адміністративні позови Державної податкової інспекції у Кіровському районі м. Дніпропетровська Головного управління ДФС у Дніпропетровській області до ПАТ «Дніпрометробуд» (в даний час - АТ «Дніпрометробуд») про стягнення податкового боргу. Підставою звернення до суду з даними позовами була саме податкова вимога №1074-11 від 12.11.2013 р. Отже, означене дає обґрунтовані підстави вважати про те, що позивач звільнений від доказування законності податкової вимоги №1074-11 від 12.11.2013 р. Крім того, відповідачем не подано до суду доказів про оскарження податкової вимоги №1074-11 від 12.11.2013 р. Таким чином, ГУ ДПС у Дніпропетровській області вважає, що податкову вимогу №1074-11 від 12.11.2013 р. вручено у відповідності до норм чинного законодавства, а також у зв`язку з не оскарженням відповідачем даної податкової вимоги станом на дату розгляду справи №160/7017/21 податковий борг вважається узгодженим, АТ «Дніпрометробуд» у відзиві на позовну заяву фактично намагається оскаржити податкову вимогу №1074-11 від 12.11.2013 р. без дотримання порядку оскарження рішень контролюючих органів та не в межах строку, передбаченого Податковим кодексом України податкової вимоги не є предметом спору по справі №160/7017/20, так як не стосується предмету позовних вимог, а тому не повинен розглядатись судом, як аргумент для прийняття рішення про відмову в задоволенні позовних вимог по зазначеній справі.
У спорах за позовом податкового органу про стягнення з платника податку податкового боргу встановленню та дослідженню підлягає факт узгодженості грошового зобов`язання, зокрема факт оскарження платником податку у передбаченому Кодексом порядку (адміністративному та/або судовому) податкового повідомлення-рішення, яким контролюючим органом визначене грошове зобов`язання, чи є останнє узгодженим з огляду на наявність (відсутність) процедури оскарження, факт сплати/несплати платником податку узгодженого грошового зобов`язання, протягом строків, визначених законодавством, факт направлення та вручення платнику контролюючим органом податкової вимоги, дотримання позивачем порядку здійснення цього заходу, тощо.
Так як доказів того, що відповідачем було оскаржено податкову вимогу, яка є підставою для звернення до суду із позовною заявою про стягнення податкового боргу з даного платника податків не надано, то вимоги зазначені у відзиві на позовну заяву, підлягають відхиленню.
За відомостями з витягу з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 30.04.2021 року зазначена вище справа розподілена та 05.05.2021 року передана судді Пруднику С.В.
05.05.2021 року ухвалою суду відкрито провадження в адміністративній справі № 160/2016/21 та призначено її до розгляду за правилами загального позовного провадження.
У судове засідання 30.06.2021 року прибули представник позивача та представник відповідача.
Заслухавши пояснення представника позивача та пояснення представника відповідача, дослідивши матеріали справи, з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд дійшов висновку, що позовні вимоги слід задовольнити з огляду на таке.
На теперішній час в інтегрованих картках платника податків AT «Дніпрометробуд» обліковується не заявлений до суду податковий борг на загальну суму 6 490 930,09 грн., а саме:
Податковий борг по податку на додану вартість виник за рахунок несплати платником податків грошових зобов`язань на загальну суму 6 158 040,00 грн., самостійно нарахованих сум згідно поданих декларацій, а саме:
Податковий борг по земельному податку з юридичних осіб виник за рахунок несплати платником податків грошових зобов`язань на загальну суму 332 675,73 гри, самостійно нарахованих сум згідно поданих розрахунків по земельному податку, а саме:
- 30.04.2018 - 9 240,99 грн.
- 30.05.2018 - 9 240,99 грн.
- 30.06.2018 - 9 240,99 грн.
- 30.07.2018 - 9 240,99 грн.
- 30.08.2018 - 9 240,99 грн.
- 30.09.2018 - 9 240,99 грн.
- 30.10.2018 - 9 240,99 грн.
- 30.11.2018 - 9 240,99 грн.
- 30.12.2018 - 9 240,99 грн.
- 30.01.2019 - 9 241,02 грн.
- 02.03.2019 - 9 240,99 грн.
- 30.03.2019 - 9 240,99 грн.
- 30.04.2019 - 9 240,99 грн.
- 30.05.2019 - 9 240,99 грн.
- 30.06.2019 - 9 240,99 грн.
- 30.07.2019 - 9 240,99 грн.
- 30.08.2019 - 9 240,99 грн.
- 30.09.2019 - 9 240,99 грн.
- 30.10.2019 - 9 240,99 грн.
- 30.11.2019 - 9 240,99 грн.
- 30.12.2019 - 9 240,99 грн.
- 30.01.2020 - 9 241,02 грн.
- 01.03.2020 - 9 240,99 грн.
- 30.03.2020 - 9 240,99 грн.
- 30.04.2020 - 9 240,99 грн.
- 29.06.2020 - 9 240,99 грн.
- 30.06.2020 - 9 240,99 грн.
- 30.07.2020 - 9 240,99 грн.
- 31.08.2020 - 9 240,99 грн.
- 30.09.2020 - 9 240,99 грн.
- 30.10.2020 - 9 240,99 грн.
- 30.11.2020 - 9 240,99 грн.
- 30.12.2020 - 9 240,99 грн.
- 01.02.2021 - 9 241,02 грн.
Податковий борг за спеціальне використання води (крім рентної плати за спеціальне використання води, водних об`єктів місцевого значення) виник за рахунок несплати донарахованої штрафної санкції контролюючим органом з рентної плати у сумі 214,36 грн, а саме:
З урахуванням вимог ст.56, 57 ПКУ, у зв`язку з несплатою АТ «Дніпрометробуд» у встановлені строки нарахованих сумм, грошові зобов`язання набули статусу податкового боргу.
Враховуючи вищевикладене, відповідно до ст. 59 ПКУ по «Дніпрометробуд» сформована податкова вимога від 12.11.2013р. №1074-11, яка направлена на адресу платника засобами поштового зв`язку та вручено 26.11.2013р.
Посилаючись на наведені обставини, позивач звернувся до суду з цим позовом.
Надаючи правову оцінку матеріалам справи, суд виходить з наступного.
Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, зокрема, визначення вичерпного переліку податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час здійснення податкового контролю, а також відповідальність за порушення податкового законодавства регулює Податковий кодекс України.
Відповідно до статті 67 Конституції України кожен зобов`язаний сплачувати податки і збори в порядку і розмірах, встановлених законом.
За правилами підпункту 16.1.4 пункту 16.1 статті 16 Податкового кодексу України (в редакції, чинній на момент виникнення спірних відносин; далі - ПК України) платник податків зобов`язаний сплачувати податки та збори в строки та у розмірах, встановлених цим Кодексом та законами з питань митної справи.
Згідно з пунктом 36.1 статті 36 ПК України податковим обов`язком визнається обов`язок платника податку обчислити, задекларувати та/або сплатити суму податку та збору в порядку і строки, визначені цим Кодексом, законами з питань митної справи.
Як визначено підпунктом 14.1.39 пункту 14.1 статті 14 ПК України, грошове зобов`язання платника податків - сума коштів, яку платник податків повинен сплатити до відповідного бюджету як податкове зобов`язання та/або штрафну (фінансову) санкцію, що справляється з платника податків у зв`язку з порушенням ним вимог податкового законодавства та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, а також санкції за порушення законодавства у сфері зовнішньоекономічної діяльності.
Відповідно до підпункту 14.1.175 пункту 14.1 статті 14 ПК України податковий борг - це сума узгодженого грошового зобов`язання (з урахуванням штрафних санкцій за їх наявності), але не сплаченого платником податків у встановлений цим Кодексом строк, а також пеня, нарахована на суму такого грошового зобов`язання.
За змістом пункту 56.16 статті 56 ПК України з урахуванням строків давності, визначених статтею 102 цього Кодексу, платник податків має право оскаржити в суді податкове повідомлення-рішення або інше рішення контролюючого органу у будь-який момент після отримання такого рішення.
При зверненні платника податків до суду з позовом щодо визнання недійсним рішення контролюючого органу грошове зобов`язання вважається неузгодженим до дня набрання судовим рішенням законної сили.
Згідно з пунктом 59.1 статті 59 ПК України у разі коли платник податків не сплачує узгодженої суми грошового зобов`язання в установлені законодавством строки, контролюючий орган надсилає (вручає) йому податкову вимогу в порядку, визначеному для надсилання (вручення) податкового повідомлення-рішення.
Отже, факт узгодження податкового зобов`язання має наслідком обов`язок платника податку сплатити таке зобов`язання у встановлений законом строк. Невиконання обов`язку зі сплати узгодженого податкового зобов`язання призводить до набуття таким зобов`язанням статусу податкового боргу, процедура стягнення якого визначається законом.
Наведене є однією із гарантій дотримання у податкових відносинах принципу правової визначеності, як складової принципу верховенства права.
Відповідно до підпункту 19-1.1.22 пункту 19-1.1 статті 19-1 ПК України до функцій контролюючих органів належить здійснення погашення податкового боргу, стягнення своєчасно не нарахованих та/або несплачених сум єдиного внеску та інших платежів.
Згідно з підпунктом 20.1.34 пункту 20.1 статті 20 ПК України контролюючі органи мають право звертатися до суду щодо стягнення коштів платника податків, який має податковий борг, з рахунків у банках, що обслуговують такого платника податків, на суму податкового боргу або його частини.
Пунктом 95.1 статті 95 ПК України визначено, що контролюючий орган здійснює за платника податків і на користь держави заходи щодо погашення податкового боргу такого платника податків шляхом стягнення коштів, які перебувають у його власності, а в разі їх недостатності - шляхом продажу майна такого платника податків, яке перебуває у податковій заставі.
Стягнення коштів та продаж майна платника податків провадяться не раніше ніж через 60 календарних днів з дня надіслання (вручення) такому платнику податкової вимоги (пункт 95.2 статті 95 ПК України).
За правилами пункту 95.3 статті 95 ПК України, зокрема, стягнення коштів з рахунків платника податків у банках, обслуговуючих такого платника податків, здійснюється за рішенням суду, яке направляється до виконання контролюючим органам, у розмірі суми податкового боргу або його частини.
Системний аналіз вищенаведених норм свідчить про те, що контролюючий орган може звернутися до адміністративного суду з позовом про стягнення податкового боргу з платників податків із дотриманням відповідних умов, встановлених пунктом 95.2 статті 95 ПК України, які надають право на примусове стягнення податкового боргу.
У контексті наведених законодавчих положень зміст матеріально-правових вимог, викладених у даному позові, зводиться до стягнення коштів з рахунків відповідача на погашення його податкового боргу.
Відповідно до п.176.1 ст.176 Податкового кодексу України платники податку зобов`язані своєчасно сплачувати узгоджену суму податкових зобов`язань, а також суму штрафних (фінансових) санкцій, нарахованих контролюючим органом, та пені, за винятком суми, що оскаржується в адміністративному або судовому порядку.
Грошове зобов`язання платника податків - сума коштів, яку платник податків повинен сплатити до відповідного бюджету як податкове зобов`язання та/або штрафну (фінансову) санкцію, що справляється з платника податків у зв`язку з порушенням ним вимог податкового законодавства та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, а також санкції за порушення законодавства у сфері зовнішньоекономічної діяльності. (Підпункт 14.1.39 п.14.1 ст.14 Податкового кодексу України.)
Податковий борг - сума узгодженого грошового зобов`язання (з урахуванням штрафних санкцій за їх наявності), але не сплаченого платником податків у встановлений цим Кодексом строк, а також пеня, нарахована на суму такого грошового зобов`язання. (Підпункт 14.1.175 п.14.1 ст.14 Податкового кодексу України.)
Згідно з п.87.1 ст.87 Податкового кодексу України джерелами самостійної сплати грошових зобов`язань або погашення податкового боргу платника податків є будь-які власні кошти, у тому числі ті, що отримані від продажу товарів (робіт, послуг), майна, випуску цінних паперів, зокрема корпоративних прав, отримані як позика (кредит), та з інших джерел, з урахуванням особливостей, визначених цією статтею, а також суми надміру сплачених платежів до відповідних бюджетів.
Сплата грошових зобов`язань або погашення податкового боргу платника податків з відповідного платежу може бути здійснена також за рахунок надміру сплачених сум такого платежу (без заяви платника) або за рахунок помилково та/або надміру сплачених сум з інших платежів (на підставі відповідної заяви платника) до відповідних бюджетів.
Пунктом 87.9 ст.87 Податкового кодексу України встановлено, що в разі наявності у платника податків податкового боргу контролюючі органи зобов`язані зарахувати кошти, що сплачує такий платник податків, в рахунок погашення податкового боргу згідно з черговістю його виникнення незалежно від напряму сплати, визначеного платником податків. У такому ж порядку відбувається зарахування коштів, що надійдуть у рахунок погашення податкового боргу платника податків відповідно до статті 95 цього Кодексу або за рішенням суду у випадках, передбачених законом.
Таким чином, відповідач має податковий борг перед бюджетом у розмірі 6 490 930,09 грн., який на час розгляду справи не сплачений.
Згідно частини 1 статті 7 Кодексу адміністративного судочинства України, суд при вирішенні справи керується принципом законності, відповідно до якого: суд вирішує справи відповідно до Конституції та законів України, а також міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України. Суд застосовує інші нормативно-правові акти, прийняті відповідним органом на підставі, у межах та у спосіб, передбачені Конституцією та законами України.
Відповідно до частини 1 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України, завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів.
Відповідно до частини першої статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.
Відповідно до частини другої цієї статті в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.
Податковий орган не довів перед судом належними та допустимими доказами правомірність своїх тверджень.
Таким чином, позовні вимоги Головного управління ДПС у Дніпропетровській області є обґрунтованими та підлягають задоволенню.
Відповідно до частини другої статті 139 КАС України при задоволенні позову суб`єкта владних повноважень з відповідача стягуються виключно судові витрати суб`єкта владних повноважень, пов`язані із залученням свідків та проведенням експертиз.
Оскільки відповідні витрат, пов`язані із залученням свідків та проведенням судових експертиз, позивачем понесені не були, судові витрати у вигляді судового збору стягненню з відповідача не підлягають.
На підставі частини 3 статті 243 Кодексу адміністративного судочинства України, в судовому засіданні 30 червня 2021 року проголошено вступну та резолютивну частини рішення суду. Виготовлення рішення у повному обсязі здійснено 06 липня 2021 року.
Керуючись ст. ст. 139, 242-243, 245-246 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -
Позовну заяву Головного управління ДПС у Дніпропетровській області до акціонерного товариства «Дніпрометробуд» про стягнення коштів з розрахункових рахунків у банках, що обслуговують такого платника податків - задовольнити повністю.
Судові витрати у вигляді судового збору у справі не розподіляються.
Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи рішення суду оскаржується до Третього апеляційного адміністративного суду через Дніпропетровський окружний адміністративний суд відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 Розділу VII Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України.

Повний текст рішення суду складений 06 липня 2021 року.

Суддя С. В. Прудник