Справа № 520/1028/2020
Суддя: Григоров А.М.
Дата ухвалення: 2021-06-22 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 червня 2021 р.Справа № 520/1028/2020
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

Головуючого судді: Григорова А.М.,

Суддів: Подобайло З.Г. , Бартош Н.С. ,

за участю секретаря судового засідання Щеглової Г.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою Товариства з обмеженою відповідальністю "НАНОАГРІКОЛЬ" на рішення Харківського окружного адміністративного суду від 10.11.2020 року, головуючий суддя І інстанції: Бідонько А.В., м. Харків, повний текст складено 20.11.20 року по справі № 520/1028/2020

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "НАНОАГРІКОЛЬ"

до Головного управління ДПС у Харківській області про скасування податкових повідомлень-рішень,

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом, в якому, з урахуванням уточнення позовних вимог, просить суд:

- визнати протиправним податкове повідомлення - рішеня №5 від 03 жовтня 2019 р. та №5 від 03 жовтня 2019 р. яким нараховано суму штрафних санкцій у розмірі 2 240 807 грн.13 коп, на підставі Акту №3/20-40-05-05-06/39092015 від 04.09.2019 р.

- скасувати податкове повідомлення-рішення № 5 від 03 жовтня 2019 р. яким нараховано суму штрафних санкцій у розмірі 2 240 807 грн. 13 коп. на підставі Акту №3/20- 40-05-05-06/39092015 від 04.09.2019 р.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що нарахування пені в розмірі 2 240 807, 13 грн. згідно з податковим повідомленням-рішенням №5 від 03.10.2019 року є неправомірним, оскільки невиконання вимог статті 1 Закону України «Про порядок здійснення розрахунків в іноземній валюті» в межах зовнішньо-економічного контракту 05.04.2016 р. №2-25/03 укладеного з Товариством з обмеженою відповідальністю «Флоресер Глобал Сервісез Лімітед», викликано форс-мажорними обставинами (обставинами непереборної сили), дія яких розпочалася з у 2016 році та тривала до 2017 року. Відповідно ж до статті 6 Закону «Про порядок здійснення розрахунків в іноземній валюті» перебіг строків, встановлених статями 1 та 2 цього Закону, зупиняється на весь період дії форс-мажорних обставин.

Рішенням Харківського окружного адміністративного суду від 10.11.2020р. у задоволенні адміністративного позову Товариства з обмеженою відповідальністю "НАНОАГРІКОЛЬ" до Головного управління ДПС у Харківській області про скасування податкових повідомлень-рішень відмовлено.

Не погодившись з рішенням суду першої інстанції Товариством з обмеженою відповідальністю "НАНОАГРІКОЛЬ", подано апеляційну скаргу, в якій зазначає, що рішення Харківського окружного адміністративного суду від 10 листопада 2020 року є помилковим. Вказує, що не погоджується із висновками викладеними в Акті повідомляє, що з боку ТОВ «НАНОАГРІКОЛЬ» відсутні будь-які порушення діючого законодавства України, а висновки викладені в Акті ґрунтуються на припущеннях вільному трактуванні норм діючого законодавства України. Вважає, що документи надані позивачем відповідають нормам чинного законодавства України. Такі обставини, зокрема, підтверджується документами Департаменту консульської служби Міністерства закордонних справ України. Так, ТОВ «НАНОАГРІКОЛЬ», з метою додаткового підтвердження правомірності своїх дій, звернулося до Департаменту МЗС, який 06 вересня 2019 р засвідчив лист-підтвердження поганого стану Нігерії та оголошення форс-мажору 04.10.2016 р. Вказує, що відповідно до висновку експерта №7022 від 08.07.2020 p., Харківського науково-дослідного інституту судових експертиз ім.Засл. проф.М.С.Бокаріуса висновки Акту перевірки ГУДПС у Харківській області №3/20-40-05-05-06/39092015 від 04.09.2019 р. з питань дотримання вимог валютного законодавства за зовнішньоекономічним контрактом поставки від 05.04.2016 р. №2-25/03 за період з 05.04.2016 р. по 13.08.2019 року в частині встановлення недотримання вимог ст.1 Закону України №185/94-ВР «Про порядок здійснення розрахунків в іноземній валюті» по зовнішньоекономічному контракту №2-25/03 від 05.04.2016 p. який укладений з компанією Florecer Clobal Services Limited (Нігерія) підтвердити не можливо. Посилається на рішення Верховного Суду у справі № 701/1114/16-к, № 813/2005/16. Зазначає, що висновки експерта Харківського науково-дослідного інституту судових експертиз ім. Засл. проф. М.С. Бокаріуса №7022 від 08.07.2020 року, щодо врахування при дослідженні листа-підтвердження про поганий стан Нігерії від 04.10.2016 складеного Нігерія-Україна торгова палата як документа, який підтверджує виникнення форс- мажорних обставин по контракту від 05.04.2016 № 2-25/03 є належним доказом. На підставі викладеного просить скасувати рішення Харківського окружного адміністративного суду від 10 листопад 2020 року повністю, ухвалити нове судове рішення яким позов задовольнити.

Також позивачем до суду надано додаткові документи по справі.

Від Головного управління ДПС у Харківській області, до суд надійшов відзив на апеляційну скаргу, в якому зазначає, що вважає доводи апеляційної скарги безпідставними та помилковими. Вказує, що висновки суду першої інстанції про те, що факти перерахунку коштів у певний період часу виключають можливість посилання на форс-мажорні обставини у цей же період, як на підставу звільнення від відповідальності за порушення строку розрахунку за зовнішньоекономічними контрактами, доводи апеляційної скарги не спростовують.

Також, Головне управління ДПС у Харківській області, утворене на правах відокремленого підрозділу Державної податкової служби України (код в ЄДРПОУ ВП: 43983495) подало до суду клопотання, в якому просило замінити відповідача - Головне управління ДПС у Харківській області на його правонаступника Головне управління ДПС у Харківській області, утворене на правах відокремленого підрозділу Державної податкової служби України. До клопотання додає копію наказу ДПС України від 24.12.2020р. № 755, копію витягу з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців, та громадських формувань щодо Головного управління ДПС у Харківській області як відокремленого підрозділу ДПС України.

Колегія суддів, дослідивши матеріали справи, вважає, що клопотання підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 19.06.2019 № 537 Про утворення територіальних органів Державної податкової служби утворено як юридичні особи публічного права територіальні органи Державної податкової служби за переліком згідно з додатком 1, а також реорганізовано територіальні органи Державної фіскальної служби шляхом їх приєднання до відповідних територіальних органів, Державної податкової служби за переліком згідно з додатком 2. Згідно з додатком 1 та 2 даної постанови утворено Головне управління ДПС у Харківській області, до якого приєдналось Головне управління ДФС у Харківській області.

Згодом, постановою Кабінету Міністрів України від 30 вересня 2020 року № 893 вирішено ліквідувати як юридичні особи публічного права територіальні органи Державної податкової служби України (далі - ДПС України) за переліком згідно з додатком, до якого, у тому числі, включено Головне управління ДПС у Харківській області, - пункт 1.

В абзаці 4 п. 2 постанови Кабінету Міністрів України від 30 вересня 2020 року № 893 закріплено, що права та обов`язки територіальних органів ДПС України, що ліквідуються відповідно до п. 1 цієї постанови, переходять ДПС України та її територіальним органам.

Наказом ДПС України від 30.09.2020 № 529 утворено як відокремлені підрозділи ДПС України територіальні органи за переліком згідно з додатком, до якого, зокрема, включено Головне управління ДПС у Харківській області.

14 грудня 2020 року було проведено державну реєстрацію створення Головного управління ДПС у Харківській області як відокремленого підрозділу юридичної особи - ДПС України, про що до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб - пі дприємців та громадських формувань внесено запис за № 008085321.

Наказом ДПС України від 24.12.2020 № 755 розпочато з 01.01.2021 здійснення територіальними органами ДПС України, утвореними як її відокремлені підрозділи, повноважень і функцій територіальних органів ДПС України, що ліквідуються відповідно до п. 1 постанови Кабінету Міністрів України від 30 вересня 2020 року № 893.

Згідно з ч. ст. 52 КАС України, у разі вибуття або заміни сторони чи третьої особи у відносинах, щодо яких виник спір, суд допускає на будь-якій стадії судового процесу заміну відповідної сторони чи третьої особи її правонаступником. Усі дії, вчинені в адміністративному процесі до вступу правонаступника, обов`язкові для нього в такій самій мірі, у якій вони були б обов`язкові для особи, яку він замінив.

На підставі викладеного, колегія суддів вважає за необхідне клопотання про заміну відповідача у справі задовольнити, замінити Головне управління ДПС у Харківській області на суб`єкта владних повноважень, який представляє інтереси органів ДПС України - Головне управління ДПС у Харківській області, утворене на правах відокремленого підрозділу Державної податкової служби України (код в ЄДРПОУ ВП: 43983495), як правонаступника.

Учасники справи про дату, час та місце розгляду апеляційної скарги були повідомлені заздалегідь та належним чином.

Представник позивача в судовому засіданні підтримав доводи викладені в апеляційній скарзі.

Представник відповідача в судовому засіданні проти апеляційної скарги заперечував, просив залишити її без задоволення, а рішення суду першої інстанції без змін.

Відповідно до ч. 1 ст. 308 Кодексу адміністративного судочинства України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши рішення суду та доводи апеляційної скарги, дослідивши письмові докази, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Судом першої інстанції встановлено, та підтверджено в суді апеляційної інстанції, що 05.04.2016 року між ТОВ «Наноаргіколь» та ТОВ «Флоресер Глобал Сервісез Лімітед», яке розташоване в Нігерії був укладений контракт поставки №2-25/03.

Відповідно умов контракту Продавець продає, а Покупець купує хелатні добрива торгівельної марки «Наноагріколь» (код ТНВЭД-) (Товар) в асортименті та кількості, про яку обумовлено в Додатку №1 до Контракту, який є невід`ємною частиною цього Контракту. Вказано, що загальна сума контракту складає 177 375,00 доларів США.

У рамках виконання експортного контракту поставки від 05.04.2016 № 2-25/03 ТОВ «Наноагріколь» експортувало товар (добрива мінеральні, код товару УКТЗЕД ) на загальну суму 177 375,00 дол. США (еквівалент 4 419 288,37 грн.), згідно митних декларацій:

- від 15.06.2016 № 22290 на загальну суму 88 849,20 дол. США (еквівалент 2 213 672,93грн.) - граничний строк надходження валютної виручки - 13.10.2016;

- від 15.06.2016 № 22293 на загальну суму 88 525,80 дол. США (еквівалент 2 053 615,44грн.) - граничний строк надходження валютної виручки - 13.10.2016.

Валютна виручка за відвантажений на експорт товар надійшла на валютний рахунок ТОВ «Наноагріколь» № НОМЕР_1 , відкритий в АТ «Укрбиббанк», МФО на загальну суму 177 360,00 дол. США (еквівалент 4 618 578,06 грн.), а саме:

- 23.08.2016 у сумі 50 500,00 дол. США (еквівалент 1 277 203,63 грн.) - без порушення законодавчо встановлених строків розрахунків;

- 30.01.2017 у сумі 2 400,00 дол. США (еквівалент 65 261,38 грн.) - із порушення законодавчо встановлених строків розрахунків;

- 24.02.2017 у сумі 38 475,00 дол. США (еквівалент 1 035 219,35 грн.)- із порушення законодавчо встановлених строків розрахунків;

- 27.02.2017 у сумі 5 485,00 дол. США (еквівалент 147 966,48 грн.)- із порушення законодавчо встановлених строків розрахунків;

- 07.04.2017 у сумі 10 000,00 дол. США (еквівалент 271 003,26 грн.)- із порушення законодавчо встановлених строків розрахунків;

- 07.08.2017 у сумі 70 500,00 дол. США (еквівалент 1 821 923,96 грн.)- із порушення законодавчо встановлених строків розрахунків.

Станом на 13.08.2019 у ТОВ «НАНОАГРІКОЛЬ» по контракту поставки від 05.04.2016 № 2-25/03 лічиться протермінована дебіторська заборгованість у сумі 15,00 дол. США з граничним строком надходження валютної виручки - 13.10.2016.

Позивач отримав від ТОВ «Флоресер Глобал Сервісез Лімітед» листи підтвердження від 04.07.2016 року, від 04.10.2016 р, від 06.10.2016 року, якими ТОВ «Флоресер Глобал Сервісез Лімітед» інформує ТОВ «НАНОАГРІКОЛЬ» про існуючі форс-мажорні обставини, посилаючись на наступні явища:

1) аномальна спека під час посівних робіт в Нігерії та проблема із зрошенням у 2016 р., внаслідок чого передбачений об`єм закупівлі комплексного добрива Nanoagricole TM у межах програми субсидій на розвиток сільського господарства, не було реалізовано у повній мірі;

2) зміна у 2016 р. Центральним Банком Нігерії процедури відкриття акредитиву та процесу обміну валют для компаній - резидентів Нігерії;

3) девальвація національної валюти Нігерії (Найра) до долару США більше ніж на 50% у 2016 р.

Приймаючи рішення про відмову в задоволенні позову, суд першої інстанції виходив з того, що висновок контролюючого органу про порушення позивачем ст. 1 Закону України «Про порядок здійснення розрахунків в іноземній валюті» є правомірними.

Колегія суддів погоджується з даним висновком суду першої інстанції, виходячи з наступного.

Частиною другою статті 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Порядок здійснення розрахунків в іноземній валюті при проведенні суб`єктами зовнішньоекономічної діяльності експортно-імпортних операцій на момент виникнення спірних правовідносин встановлював Закон України «Про порядок здійснення розрахунків в іноземній валюті» від 23.09.1994 року №185/94-ВР.

Відповідно до ч.1 ст.2 Закону України «Про порядок здійснення розрахунків в іноземній валюті» імпортні операції резидентів, які здійснюються на умовах відстрочення поставки, в разі, коли таке відстрочення перевищує 180 календарних днів з моменту здійснення авансового платежу або виставлення векселя на користь постачальника продукції (робіт, послуг), що імпортується, потребують висновку центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері економічного розвитку.

Згідно з ч.1 ст.4 порушення резидентами, крім суб`єктів господарювання, що здійснюють діяльність на території проведення антитерористичної операції на період її проведення, строків, передбачених статтями 1 і 2 цього Закону або встановлених Національним банком України відповідно до статей 1 і 2 цього Закону, тягне за собою стягнення пені за кожний день прострочення у розмірі 0,3 відсотка суми неодержаної виручки (вартості недопоставленого товару) в іноземній валюті, перерахованої у грошову одиницю України за валютним курсом Національного банку України на день виникнення заборгованості. Загальний розмір нарахованої пені не може перевищувати суми неодержаної виручки (вартості недопоставленого товару).

Така ж відповідальність передбачена ст. 13 діючого Закону України " Про валюту і валютні операції".

У разі якщо резидент звертається до Експортно-кредитного агентства із заявою про невиконання або неналежне виконання нерезидентом його грошових зобов`язань за експортним зовнішньоекономічним договором (контрактом), що стало причиною порушення резидентом строків, передбачених статтями 1 і 2 цього Закону, зазначені строки призупиняються та пеня в період такого призупинення не стягується. У разі якщо невиконання грошового зобов`язання нерезидентом не підлягає врегулюванню Експортно-кредитним агентством відповідно до законодавства, перебіг зазначених строків поновлюється і пеня нараховується на загальних підставах (у тому числі пеня за період призупинення).

У разі прийняття до розгляду судом, Міжнародним комерційним арбітражним судом чи Морською арбітражною комісією при Торгово-промисловій палаті України позовної заяви резидента про стягнення з нерезидента заборгованості, яка виникла внаслідок недотримання нерезидентом строків, передбачених експортно-імпортними строки, передбачені статтями 1 і 2 цього Закону або встановлені Національним банком України відповідно до статей 1 і 2 цього Закону, зупиняються і пеня за їх порушення в цей період не сплачується.

У разі прийняття судом рішення про відмову в позові повністю або частково або припинення (закриття) провадження у справі чи залишення позову без розгляду строки, передбачені статтями 1 і 2 цього Закону або встановлені Національним банком України відповідно до статей 1 і 2 цього Закону, поновлюються і пеня за їх порушення сплачується за кожний день прострочення, включаючи період, на який ці строки було зупинено.

У разі прийняття судом рішення про задоволення позову пеня за порушення строків, передбачених статтями 1 і 2 цього Закону або встановлених Національним банком України відповідно до статей 1 і 2 цього Закону, не сплачується з дати прийняття позову до розгляду судом.

Тобто в разі порушення резидентами, строків, передбачених статтями 1 і 2 Закону України «Про порядок здійснення розрахунків в іноземній валюті» у суб`єкта господарювання виникає обов`язок на звернення до звертається до Експортно-кредитного агентства із заявою про невиконання або неналежне виконання нерезидентом його грошових зобов`язань за експортним зовнішньоекономічним договором (контрактом) або на доведення факту виникненням форс-мажорних обставин.

Згідно з ч.ч. 6, 7 ст.6 Закону України «Про порядок здійснення розрахунків в іноземній валюті» якщо перевищення строків, зазначених у статтях 1 і 2 цього Закону, обумовлено виникненням форс-мажорних обставин, перебіг зазначених строків зупиняється на весь період дії форс-мажорних обставин та поновлюється з дня, наступного за днем закінчення дії таких обставин. Підтвердженням форс-мажорних обставин є сертифікат Торгово-промислової палати України про форс-мажорні обставини (обставини непереборної сили) або іншої уповноваженої організації (органу) країни розташування сторони договору (контракту) або третьої країни відповідно до умов договору.

Відповідно до ч. 3 ст. 14 Закону України «Про торгово-промислові палати в Україні» Торгово-промислова палата України:

відкриває свої представництва та філії в інших країнах, а також засновує разом із зарубіжними партнерськими організаціями як в Україні, так і за її межами змішані торгово-промислові палати, ділові ради та інші спільні організації;

засвідчує форс-мажорні обставини (обставини непереборної сили), а також торговельні та портові звичаї, прийняті в Україні, за зверненнями суб`єктів господарської діяльності та фізичних осіб;

засвідчує форс-мажорні обставини відповідно до умов договорів за зверненнями суб`єктів господарської діяльності, що здійснюють будівництво житла (замовників, забудовників);

веде недержавний реєстр українських підприємців за їх згодою, фінансовий стан яких свідчить про їх надійність як партнерів у підприємницькій діяльності в Україні та за її межами. Порядок ведення зазначеного реєстру визначається Торгово-промисловою палатою України.

Згідно зі ст. 14-1 Закону України «Про торгово-промислові палати в Україні» Торгово-промислова палата України та уповноважені нею регіональні торгово-промислові палати засвідчують форс-мажорні обставини (обставини непереборної сили) та видають сертифікат про такі обставини протягом семи днів з дня звернення суб`єкта господарської діяльності за собівартістю. Сертифікат про форс-мажорні обставини (обставини непереборної сили) для суб`єктів малого підприємництва видається безкоштовно.

Форс-мажорними обставинами (обставинами непереборної сили) є надзвичайні та невідворотні обставини, що об`єктивно унеможливлюють виконання зобов`язань, передбачених умовами договору (контракту, угоди тощо), обов`язків згідно із законодавчими та іншими нормативними актами, а саме: загроза війни, збройний конфлікт або серйозна погроза такого конфлікту, включаючи але не обмежуючись ворожими атаками, блокадами, військовим ембарго, дії іноземного ворога, загальна військова мобілізація, військові дії, оголошена та неоголошена війна, дії суспільного ворога, збурення, акти тероризму, диверсії, піратства, безлади, вторгнення, блокада, революція, заколот, повстання, масові заворушення, введення комендантської години, карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України, експропріація, примусове вилучення, захоплення підприємств, реквізиція, громадська демонстрація, блокада, страйк, аварія, протиправні дії третіх осіб, пожежа, вибух, тривалі перерви в роботі транспорту, регламентовані умовами відповідних рішень та актами державних органів влади, закриття морських проток, ембарго, заборона (обмеження) експорту/імпорту тощо, а також викликані винятковими погодними умовами і стихійним лихом, а саме: епідемія, сильний шторм, циклон, ураган, торнадо, буревій, повінь, нагромадження снігу, ожеледь, град, заморозки, замерзання моря, проток, портів, перевалів, землетрус, блискавка, пожежа, посуха, просідання і зсув ґрунту, інші стихійні лиха тощо.

Тобто на Торгово-промислову палату України та уповноважені нею регіональні торгово-промислові палати покладено повноваження щодо видачі суб`єктам господарювання сертифікатів про засвідчення настання форс-мажорних обставин (обставин непереборної сили), які об`єктивно унеможливлюють виконання ними обов`язків згідно із законодавчими та іншими нормативними актами.

Пунктом 1 Положення про форму зовнішньоекономічних договорів (контрактів), затвердженого наказом Міністерства економіки та з питань європейської інтеграції України № 201 від 06.09.2001 року, встановлено, що однією із умов, які повинні буди передбачені у зовнішньоекономічному договорі (контракті) є умови про форс-мажорні обставини. При цьому визначено, що строк дії форс-мажорних обставин підтверджується торгово-промисловою палатою відповідної країни.

Порядок засвідчення форс-мажорних обставин (обставини непереборної сили) визначений Регламентом засвідчення Торгово-промисловою палатою України та регіональними торгово-промисловими палатами форс-мажорних обставин (обставин непереборної сили), що затверджений Рішенням Президії Торгово-промислової палати України від 18.12.2014 року № 44(5), який набрав чинності з 18.12.2014 року та чинний на момент виникнення спірних правовідносин.

Статтею 6.1. вказаного Регламенту передбачено, що підставою для засвідчення форс-мажорних обставин є наявність однієї або більше форс-мажорних обставин (обставин непереборної сили), перелічених у ст. 14-1 Закону України «Про торгово-промислові палати в Україні» в редакції від 02.09.2014 року, а також визначених сторонами за договором, контрактом, угодою, типовим договором, законодавчими, відомчими та/чи іншими нормативними актами, які вплинули на зобов`язання таким чином, що унеможливили його виконання у термін, передбачений відповідно договором, контрактом, угодою, типовим договором, законодавчими та/чи іншими нормативними актами.

Форс-мажорні обставини (обставини непереборної сили) засвідчуються за зверненням суб`єктів господарської діяльності та фізичних осіб по кожному окремому договору, окремим податковим та/чи іншим зобов`язанням/обов`язком, виконання яких настало згідно з умовами договору, контракту, угоди, законодавчих чи інших нормативних актів і виконання яких стало неможливим через наявність зазначених обставин. До кожної окремої заяви додається окремий комплект документів (стаття 6.2.)

Якщо сертифікат про форс-мажорні обставини (обставини непереборної сили) виданий щодо обставин, які на момент його видачі тривають та період дії яких встановити неможливо, Заявник, після закінчення дії таких обставин, має право звернутися до ТПП України/регіональної ТПП для засвідчення форс-мажорних обставин за подальший період з дня, наступного за датою видачі сертифікату до дня їх закінчення. Засвідчення форс-мажорних обставин у такому випадку проводиться на загальних засадах відповідно до цього Регламенту.

Аналізуючи вищезазначені норми колегія суддів зазначає, що на час виникнення спірних правовідносин діяв Порядок засвідчення форс-мажорних обставин (обставини непереборної сили) визначений регламентом, що затверджений рішенням Президії Торгово-промислової палати України від 18.12.2014 року № 44(5), який і має застосовуватись до спірних правовідносин.

Вказаним Порядком передбачено, що засвідченню підлягають форс-мажорні обставини (обставини непереборної сили) по кожному окремому податковому та/чи іншим зобов`язанням/обов`язком, виконання якого настало згідно нормативно - правових актів, проте таке виконання стало неможливим через наявність зазначених обставин.

Натомість, сертифікат не може засвідчувати форс-мажорні обставини на майбутнє. У разі якщо сертифікат про форс-мажорні обставини виданий щодо обставин, які на момент його видачі тривають та період дії яких встановити неможливо, заявник, після закінчення дії таких обставин, має право звернутися до ТПП України для засвідчення форс-мажорних обставин за подальший період саме з дня, наступного за датою видачі сертифікату до дня їх закінчення.

Як вбачається з матеріалів справи що 05.04.2016 року між ТОВ «Наноаргіколь» та ТОВ «Флоресер Глобал Сервісез Лімітед», яке розташоване в Нігерії був укладений контракт поставки №2-25/03. Відповідно умов контракту Продавець продає, а Покупець купує хелатні добрива торгівельної марки «Наноагріколь» (код ТНВЭД-) (Товар) в асортименті та кількості, про яку обумовлено в Додатку №1 до Контракту, який є невід`ємною частиною цього Контракту. Вказано, що загальна сума контракту складає 177 375,00 доларів США.

У рамках виконання експортного контракту поставки від 05.04.2016 № 2-25/03 ТОВ «Наноагріколь» експортувало товар (добрива мінеральні, код товару УКТЗЕД ) на загальну суму 177 375,00 дол. США (еквівалент 4 419 288,37 грн.), згідно митних декларацій: від 15.06.2016 № 22290 на загальну суму 88 849,20 дол. США (еквівалент 2 213 672,93грн.) - граничний строк надходження валютної виручки - 13.10.2016; від 15.06.2016 № 22293 на загальну суму 88525,80 дол. США (еквівалент 2 053615,44грн.) - граничний строк надходження валютної виручки - 13.10.2016.

Валютна виручка за відвантажений на експорт товар надійшла на валютний рахунок ТОВ «Наноагріколь» № НОМЕР_1 , відкритий в АТ «Укрбиббанк», МФО на загальну суму 177 360,00 дол. США (еквівалент 4 618 578,06 грн.), а саме: 23.08.2016 у сумі 50 500,00 дол. США (еквівалент 1 277 203,63 грн.) - без порушення законодавчо встановлених строків розрахунків; 30.01.2017 у сумі 2 400,00 дол. США (еквівалент 65 261,38 грн.) - із порушення законодавчо встановлених строків розрахунків; 24.02.2017 у сумі 38 475,00 дол. США (еквівалент 1 035 219,35 грн.)- із порушення законодавчо встановлених строків розрахунків; 27.02.2017 у сумі 5 485,00 дол. США (еквівалент 147 966,48 грн.)- із порушення законодавчо встановлених строків розрахунків; 07.04.2017 у сумі 10 000,00 дол. США (еквівалент 271 003,26 грн.)- із порушення законодавчо встановлених строків розрахунків; 07.08.2017 у сумі 70 500,00 дол. США (еквівалент 1 821 923,96 грн.)- із порушення законодавчо встановлених строків розрахунків.

Пунктом 10 Договору №2-25/03 передбачено форс-мажор, де зазначено, що сторони звільняються від відповідальності за часткове чи повне невиконання зобов`язань по дійсному договору, якщо повне або часткове невиконання своїх зобов`язань являється наслідком обставин непереборної сили (землетрусу, пожежі, повені, епідемії), а також некласичних видів форс-мажорних обставин, які можуть мати місце на території України та Нігерії, таких як : непередбачені політичні дії, екологічні катастрофи, воєнні дії, у тому числі бойові (учбові) страйки, національні та еміграційні хвилювання, рішення органів влади, зміни національного законодавства, виникаючі після укладення дійсного Контракту.

Відповідно п. 10.3 Договору №2-25/03 сторона, для якої створилась неможливість виконання своїх зобов`язань по виконанню Контракту, зобов`язана на протязі 10днів з моменту їх початку або припинення, в письмовій формі повідомити іншу сторону. Факт, викладений в повідомленні, повинен бути підтверджений Торгово-промисловою палатою або іншими компетентними органами відповідної сторони.

Отже, органом, уповноваженим засвідчувати наявність форс-мажорних обставин є Торгово-промислова палата України, а наявність форс-мажорних обставин, підтверджених сертифікатом ТПП України, імперативно зумовлюють зупинення строків, зазначених у ст.ст. 1, 2 Закону України «Про порядок здійснення розрахунків в іноземній валюті».

Як вбачається з матеріалів справи позивачем, на підтвердження факту виникненням форс-мажорних обставин надано до суду лист від 04.10.2016 року направлений Товариством з обмеженою відповідальністю «Флоресер Глобал Сервісез Лімітед» та лист наданий Торгово-промисловою палатою України від 08.11.2019р. за №2853/24-72.

У своєму листі Торгово-промислова палата України зазначає, що направлений Товариством з обмеженою відповідальністю «Флоресер Глобал Сервісез Лімітед» лист від 04.10.2016 року, яким повідомляється про поганий стан нігерійської економіки та спричинений політикою Центрального банку Нігерії слабкий курс національної валюти Найри до Долара США, а також про те, що зазначені обставини перебувають поза межами контролю з боку нігерійської компанії, не відповідає офіційно встановленій формі сертифікату засвідчення форс-мажорних обставин.

При цьому, в листі лист Торгово-промислової палати України від 08.11.2019р. за №2853/24-72 зазначено, що для ТПП України статус організації під назвою "Nigeria-Ukraine Chamber of Commerce" (Нігерійсько-Українська Торгова Палата) як саме торговельної палати залишається невідомим.

Також з листа наданого Торгово-промисловою палатою України від 08.11.2019р. за №2853/24-72 вбачається, що зважаючи на отриманий для розгляду від ТОВ "Наноагріколь" пакет документів, отриману офіційну інформацію від представників Нігерійської сторони, а також на умови договору поставки від 26 квітня 2016 р. № 2-25/03, укладеного між ГОВ "Наноагріколь" та нігерійською компанією "Florecer Global Services Limited", а саме у редакції, викладеній у Додатку В до ЗЕД-контракту, ТПП України не може переймати на себе повноваження щодо встановлення факту виконання або невиконання сторонами умов ЗЕД-контракту. Водночас, ТПП України, ґрунтуючись на аналізі всіх наявних документів, прийшла до висновку, що при виконанні ЗЕД-контракту у Нігерійської сторони виникли обставини, які могли істотно вплинути на подальшу реалізацію зазначеного договору.

Тобто вданому листі, компетентний орган, Торгово-промислова палата України не дійшла висновку про виникнення форс-мажорних обставин.

В даному листі зазначені лише припущення, що такі обставини як аномальна спека під час посівних робіт у 2016 р., зміна у 2016 р . Ценральним Банком Нігерії процедури відкриття акредитиву та процесу обміну валют для компаній резидентів Нігерії, девальвація національної валюти Нігерії до долару США більше ніж на 50% у 2016 р. є форс-мажорними і вони могли б істотно вплинути на подальшу реалізацію укладеного контракту поставки.

Колегія суддів зазначає, що сертифікат (довідка) не може засвідчувати форс-мажорні обставини на майбутнє. У разі якщо сертифікат (довідка) про форс-мажорні обставини виданий щодо обставин, які на момент його видачі тривають та період дії яких встановити неможливо, заявник, після закінчення дії таких обставин, має право звернутися до ТПП України для засвідчення форс-мажорних обставин за подальший період саме з дня, наступного за датою видачі сертифікату до дня їх закінчення.

Також, колегія суддів зазначає, що як вбачається з матеріалів справи відповідно до висновків акту податковим органом встановлено наступні порушення: ст.1 Закону України №185/94-ВР «Про порядок здійснення розрахунків в іноземній валюті» по зовнішньоекономічному контракту № 2-25/03 від 05.04.2016 р. та ст.9 Декрету Кабінету Міністрів України від 19.02.1993 р. №15-93 «Про систему валютного регулювання і валютного контролю» в частині порушення декларування валютних цінностей, що знаходяться за межами України станом на 01.10.2017 р., на 01.01.2018 р., на 01.04.2018 р. 01.07.2018р., на 01.10.2018 р., на 01.01.2019 р.

На підставі висновків акту перевірки Головне управління ДПС у Харківській області прийняло податкові повідомлення-рішення від 03 жовтня 2019 року №5, яким нараховано суму штрафних санкцій у розмірі 2 240 807 грн.13 коп. та №№5, яким нараховано суму штрафних санкцій у розмірі 2 040 грн.00 коп.

Тобто ТОВ «НАНОГРІКОЛЬ» нараховано суму штрафних санкцій за порушення ст.1 Закону України №185/94-ВР «Про порядок здійснення розрахунків в іноземній валюті» по зовнішньоекономічному контракту № 2-25/03 від 05.04.2016 р. та ст.9 Декрету Кабінету Міністрів України від 19.02.1993 р. №15-93 «Про систему валютного регулювання і валютного контролю» в частині порушення декларування валютних цінностей, що знаходяться за межами України за період з 14.10.2016.

Лист-підтвердження поганого стану Нігерії та оголошенні форс-мажору NIGERIA-UKRAINE CHAMBER OF COMMERCE ( НІГЕРІЯ -УКРАЇНА ТОРГОВА ПАЛАТА) датовано 04.10.2016 p.

Як вбачається з листів Торгово-промисловою палатою України від 08.11.2019р. за №2853/24-72 та від 04.10.2016 року направлений Товариством з обмеженою відповідальністю «Флоресер Глобал Сервісез Лімітед» період виникнення форс-мажорних обставин в даних листах зазначено 2016, а саме з 04.07.2016р.

При цьому, в апеляційній скарзі позивач зазначає, що в листі-підтвердженні поганого стану Нігерії та оголошенні форс-мажору від 04.10.2016 p. NIGERIA-UKRAINE CHAMBER OF COMMERCE ( НІГЕРІЯ -УКРАЇНА ТОРГОВА ПАЛАТА) є посилання саме на лист від 04.07.2016 р. від компанії Florecer Clobal Services Limited (Нігерія), де повідомлено про початок дії форс-мажорних обставин в Нігерії які закінчилися в 2017 році, що підтверджуються листом від 03.08.2017 р. компанії Florecer Clobal Services Limited (Нігерія) щодо зняття посилання на форс-мажор, який засвідчений ПОСОЛЬСТВОМ НІГЕРІЇ в м.Київ в Україні та легалізований в Міністерстві закордонних справ України.

Тобто за період з яким позивач пов`язує виникнення форс-мажорних ТОВ «НАНОАГРІКОЛЬ» не нараховувались суми штрафних санкції.

Як вже було зазначено вище, штрафні санкції позивачу нараховані за порушення: ст.1 Закону України №185/94-ВР «Про порядок здійснення розрахунків в іноземній валюті» по зовнішньоекономічному контракту № 2-25/03 від 05.04.2016 р. та ст.9 Декрету Кабінету Міністрів України від 19.02.1993 р. №15-93 «Про систему валютного регулювання і валютного контролю» в частині порушення декларування валютних цінностей, що знаходяться за межами України станом на 01.10.2017 р., на 01.01.2018 р., на 01.04.2018 р. 01.07.2018р., на 01.10.2018 р., на 01.01.2019 р.

При цьому колегія суддів зазначає, що на адресу ТОВ "НАНОАГРІКОЛЬ" було перераховано грошові кошти 30.01.2017, 24.02.2017, 27.02.2017, 07.04.2017, 07.08.2017.

Враховуючи вищевикладене суд дійшов висновку, що лист-підтвердження поганого стану Нігерії та оголошенні форс-мажору від 04.10.2016 p. NIGERIA-UKRAINE CHAMBER OF COMMERCE ( НІГЕРІЯ -УКРАЇНА ТОРГОВА ПАЛАТА) в розумінні Закону України «Про порядок здійснення розрахунків в іноземній валюті» не є тими документами, що підтверджують настання форс-мажорних обставин (обставини непереборної сили).

Теж саме стосується й листів - підтвердження ТОВ «Флоресер Глобал Сервісез Лімітед» від 04.07.2016 року, від 04.10.2016 р, від 06.10.2016 року, якими ТОВ «Флоресер Глобал Сервісез Лімітед» інформує ТОВ «НАНОАГРІКОЛЬ» про існуючі форс-мажорні обставини

Ні до перевірки ні до суду позивачем не надано позовних заяв та постанов судів щодо стягнення заборгованості з нерезидента по контракту від 05.04.2016 року № 2-25/03, висновку центрального органу виконавчої влади з питань економічної політики, виданого на перевищення встановлених законодавством України строків розрахунків по вказаному контракту, а також довідки Торгово-промислової палати України або іншої уповноваженої організації (органу) країни розташування сторони договору (контракту) або третьої країни стосовно виникнення форс-мажорних обставин при виконанні зазначеного контракту, як то передбачено ч. 1 ст. 4 Закону України «Про порядок здійснення розрахунків в іноземній валюті» в редакції чинній на час виникнення спірних правовідносин з урахуванням .

Тобто, в матеріалах справи відсутні належні докази, які посвідчують обставини непереборної сили (форс-мажору), що мали місце на території Нігерії за період за який позивачу нараховано штрафні санкції.

Отже, на переконання суду, позивач у спірних правовідносинах мав би звернутись до ТПП України після виникнення відповідних обставин, оскільки засвідченню підлягають обставини непереборної сили по кожному окремому податковому обов`язку та відносно обов`язку, виконання якого вже настало, згідно з законодавчим чи іншим нормативним актом.

Вказане узгоджується із позицією Верховного суду, яка викладена у постанові від 03 вересня 2020 року (справа № 805/1693/17-а).

Щодо наданого позивачем висновку експерта Харківського науково-дослідного інституту судових експертиз ім. Засл. проф. М.С. Бокаріуса №7022 від 08.07.2020 року, колегія суддів зазначає наступне.

Згідно статті 108 КАС України висновок експерта для суду не має заздалегідь встановленої сили і оцінюється судом разом із іншими доказами за правилами, встановленими статтею 90 цього Кодексу.

За правилами статті 90 Кодексу адміністративного судочинства України оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Таким чином, висновок експерта не має преюдиційного значення у даній справі та підлягає врахуванню разом з іншими доказами.

При цьому, як вбачається з висновку експерта Харківського науково-дослідного інституту судових експертиз ім. Засл. проф. М.С. Бокаріуса №7022 від 08.07.2020 року, експерт виходив з того, що лист-підтвердження про поганий стан Нігерії від 04.10.2016 складений Нігерія-Україна торгова палата є документом, який підтверджує виникнення форс-мажорних обставин по контракту від 05.04.2016 № 2-25/03.

Проте в ході судового розгляду справи було встановлено, що вищевказаний лист-підтвердження, який покладений в основу висновку експерта, є неналежним доказом, а тому і висновок експерта не впливає на висновки суду у даній справі.

Також експерт у своєму висновку не надає оцінку щодо дотримання чи недотримання ТОВ "НАНОАГРІКОЛЬ"ст.1 Закону України №185/94-ВР "Про порядок здійснення розрахунків в іноземній валюті " за період 2018-2019 роки.

Щодо наданих позивачем до суду апеляційної інстанції листів, відповідно до яких Посольство України у Федеративній Республіці Нігерія не заперечує проти реєстрації «Торгівельно-промислової палати Нігерія-Україна ЛТД/ГТЕ» (Nigeria Ukraine Chambers of Commerce LTD/GTE), колегія суддів зазначає наступне.

Дані посилання не впливають на вирішення справи по суті.

Колегія суддів зазначає, що вчиняти дії щодо реєстрації «Торгівельно-промислової палати Нігерія-Україна ЛТД/ГТЕ» позивач повинен з моменту початку прострочення платежів.

При цьому, навіть при реєстрації «Торгівельно-промислової палати Нігерія-Україна ЛТД/ГТЕ», це не свідчить про наявність у даної юридичної особи повноважень на засвідчення факту виникнення форс-мажорних обставин на час виникнення спірних правовідносин.

У суду відсутні підстави вважати даний лист доказом підтверджуючим наявність форс-мажорним обставинам.

Стосовно посилання відповідача в апеляційній скарзі на практику Верховного Суду, то колегія суддів зауважує, що в межах спірних правовідносин по даній справі підлягають врахуванню наведені вище судом апеляційної інстанції рішення вказаного суду.

Враховуючи відсутність позовних заяв та постанов судів щодо стягнення заборгованості з нерезидента по контракту від 05.04.2016 року № 2-25/03, висновку центрального органу виконавчої влади з питань економічної політики, виданого на перевищення встановлених законодавством України строків розрахунків по вказаному контракту та відсутність належних доказів, які посвідчують обставини непереборної сили (форс-мажору), що мали місце на території Нігерії, з урахуванням положень Закону України «Про порядок здійснення розрахунків в іноземній валюті», доводи апеляційної скарги є безпідставними та помилковими .

З урахуванням вищенаведеного, колегія суддів погоджується з доводами контролюючого органу про порушення позивачем ст. 1 Закону України «Про порядок здійснення розрахунків в іноземній валюті», з огляду на що, останнім правомірно застосовано до ТОВ «НАНОАГРІКОЛЬ» відповідальність у вигляді нарахування пені на суму 2 240 807,13 грн.

Згідно з ч. 1 ст. 2 Кодексу адміністративного судочинства України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Згідно ч. 1 ст.6 Кодексу адміністративного судочинства України суд при вирішенні справи керується принципом верховенства права, відповідно до якого, зокрема, людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави.

Згідно ч. 1 ст. 9 Кодексу адміністративного судочинства України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Частиною 2 ст.77 КАС України передбачено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Будь-яке рішення чи дії суб`єкта владних повноважень мають бути законними та обґрунтованими, прийнятими чи вчиненими в межах наданих повноважень, мати під собою конкретні об`єктивні факти, на підставі яких його ухвалено або вчинено, а суд, відповідно до ч. 2 ст. 2 Кодексу адміністративного судочинства України, у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень, перевіряє чи прийнято такі рішення на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України, з використанням повноважень з метою, з якою це повноваження надано, обґрунтовано, тобто з урахуванням всіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дій), безсторонньо (неупереджено), добросовісно, розсудливо, з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи несправедливій дискримінації, пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія), з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення, своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Доводи апелянта не спростовують правильності прийнятого судом першої інстанції рішення.

Відповідно до ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Під час апеляційного провадження, колегія суду не встановила таких порушень судом першої інстанції норм матеріального і процесуального права, які б призвели до неправильного вирішення справи по суті, які були предметом розгляду і заявлені в суді першої інстанції.

Таким чином, судова колегія вважає, що рішення суду першої інстанції є обґрунтованим, прийняте на підставі з`ясованих та встановлених обставинах справи, які підтверджуються доказами, та ухвалив постанову з додержанням норм матеріального і процесуального права, а тому залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін.

Керуючись ст. ст. 242, 243, 250, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 328 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу залишити без задоволення.

Рішення Харківського окружного адміністративного суду від 10.11.2020 року по справі № 520/1028/2020 залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена у касаційному порядку протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Головуючий суддя (підпис)А.М. Григоров
Судді(підпис) (підпис) З.Г. Подобайло Н.С. Бартош
Повний текст постанови складено 02.07.2021 року