Справа № 440/4228/18
Суддя: Макаренко Я.М.
Дата ухвалення: 2021-06-23 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 червня 2021 р.Справа № 440/4228/18
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

Головуючого судді: Макаренко Я.М.,

Суддів: Калиновського В.А. , Кононенко З.О. ,

за участю секретаря судового засідання Лисенко К.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою Полтавської митниці ДФС на рішення Полтавського окружного адміністративного суду від 31.01.2019, головуючий суддя І інстанції: С.О. Удовіченко, м. Полтава, повний текст складено 01.02.19 по справі № 440/4228/18

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "СТАНДАРТ ЧЕК СІТІ"

до Дніпровської митниці Держмитслужби

про визнання протиправними та скасування рішень,

ВСТАНОВИВ:

27.11.2018 Товариство з обмеженою відповідальністю "СТАНДАРТ ЧЕК СІТІ" (надалі ТОВ "СТАНДАРТ ЧЕК СІТІ", позивач) звернулося до Полтавського окружного адміністративного суду з позовною заявою до Полтавської митниці ДФС (надалі відповідач) в якому просить:

- визнати протиправними та скасувати картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA806020/2018/00357 та рішення про коригування митної вартості товарів UA806020/2018/0037/2 від 05.11.2018;

- визнати протиправними та скасувати картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA806020/2018/00361 та рішення про коригування митної вартості товарів №UA806020/2018/0040/2 від 08.11.2018;

- визнати протиправними та скасувати картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA806020/2018/00363 та рішення про коригування митної вартості товарів №UA806020/2018/0041/2 від 09.11.2018.

Рішенням Полтавського окружного адміністративного суду від 31.01.2019 року позов Товариства з обмеженою відповідальністю "СТАНДАРТ ЧЕК СІТІ" (вул. Ушакова, 1А, кімната 401, м. Кропивницький, Кіровоградська область, ідентифікаційний код 41985532) до Полтавської митниці ДФС (вул. Анатолія Кукоби, буд. 28, м. Полтава, Полтавська область, 36022, ідентифікаційний код 39421072) про визнання протиправними та скасування рішень задоволено.

Визнано протиправними та скасовано картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA806020/2018/00357 та рішення Полтавської митниці ДФС про коригування митної вартості товарів №UA806020/2018/000037/2 від 05.11.2018.

Визнано протиправними та скасовано картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA806020/2018/00361 та рішення Полтавської митниці ДФС про коригування митної вартості товарів №UA806020/2018/000040/2 від 08.11.2018.

Визнано протиправними та скасовано картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA806020/2018/00363 та рішення Полтавської митниці ДФС про коригування митної вартості товарів №UA806020/2018/000041/2 від 09.11.2018.

Стягнуто за рахунок бюджетних асигнувань Полтавської митниці ДФС (вул. Анатолія Кукоби, буд. 28, м. Полтава, Полтавська область, 36022, ідентифікаційний код 39421072) на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "СТАНДАРТ ЧЕК СІТІ" (вул. Ушакова, 1А, кімната 401, м. Кропивницький, Кіровоградська область, ідентифікаційний код 41985532) судові витрати зі сплати судового збору в розмірі 36890,19 грн.

Відповідач, не погодившись з рішенням суду першої інстанції, подав апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на неправильне застосування судом першої інстанції норм матеріального права та порушення норм процесуального права, що призвело до неправильного вирішення справи, просить скасувати рішення Полтавського окружного адміністративного суду від 31.01.2019 року, в позові відмовити.

Позивач надав відзив на апеляційну скаргу, в якому, посилаючись на законність та обгрунтованість оскаржуваного судового рішення, просить у задоволенні апеляційної скарги відмовити, рішення суду першої інстанції залишити без змін.

Постановою Другого апеляційного адміністративного суду від 24.04.2019 року апеляційну скаргу Полтавської митниці ДФС залишено без задоволення, рішення Полтавського окружного адміністративного суду від 31.01.2019 року залишено без змін.

Постановою Верховного Суду України від 17.12.2020 року касаційну скаргу Полтавської митниці ДФС задоволено частково. Скасовано постанову Другого апеляційного адміністративного суду від 24.04.2019 року, справу направлено на новий розгляд до суду апеляційної інстанції.

Колегія суддів, заслухавши доповідь обставин справи, перевіривши рішення суду першої інстанції, доводи апеляційної скарги, дослідивши матеріали справи, вважає, що вимоги апеляційної скарги підлягають задоволенню, виходячи з наступного.

Судом першої інстанції встановлено, що 08.05.2018 між компанією "VELCAR ESTATE LP" (продавцем) та ТОВ "СТАНДАРТ ЧЕК СІТІ" (покупцем) укладено контракт № UA-001 за умовами якого продавець зобов`язується продати, а покупець зобов`язується прийняти та оплатити товар, а також будь-які інші замовлені покупцем товари продовольчого, сировинного або промислового характеру, які зазначені в Інвойсах та є невід`ємною частиною контракту.

Пунктом 1.2 контракту визначено, що назва товару, опис, ціна за одиницю товару зазначаються в Інвойсах, які є невід`ємною частиною контракту.

Відповідно до пункту 2.1 контракту ціни на товар установлюються у договорах США на умовах поставки (Інкотермс 2010), зазначених в Інвойсах на конкретну визначену поставку /а.с. 42-47/.

На виконання умов контракту ТОВ "СТАНДАРТ ЧЕК СІТІ" через уповноважену особу декларанта ФОП ОСОБА_1 подано до Полтавської митниці ДФС митні декларації для оформлення товарів, які надійшли на адресу позивача.

Відповідно до митної декларації № UA806020/2018/212320 від 01.11.2018 був заявлений до оформлення товар кава натуральна розчинна, сублімована в упаковці масою нето понад 10 кг (П/Е мішки по 30 кг), не для роздрібної торгівлі масою 16350 кг; торгівель марка СОСАМ, країна виробництва BR, виробник СОСАМ CIA DE CAFЕ SOLUVER E D ERIVADOS, дата виробництва 06.08.2018, термін придатності 06.08.2020 /а.с. 90/.

До митної декларації № UA806020/2018/212320 декларантом було подано наступні документи: контракт № UA-001 /а.с. 92-97/; доповнення до зовнішньоекономічного договору (контракту) № 2 /а.с. 98-99/; сертифікат якості 1395/18 /а.с. 105/; рахунок фактура (інвойс) 261/8 /а.с. 104/; коносамент HLCUSS /а.с. 103/; автотранспортна накладна 4916 /а.с. 102/; сертифікат про походження товару BR041ACO00 /а.с. 101/; прейскурант (прайс-лист) виробника товару б/н від 03.09.2018 /а.с. 100/.

01.11.2018 митний орган направив повідомлення декларанту в якому зазначив про необхідність подання документів, передбачених частиною третьої статті 53 Митного кодексу України, а саме: 1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; 2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); 3) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); 4) виписку з бухгалтерської документації; 5) ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів; 6) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару. Також у повідомленні зазначено, що у результаті контролю встановлено, що документи, які підтверджують заявлену митну вартість, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості не містять, всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, а саме: подано прайс-лист від продавця б/н від 03.09.2018, яким закріплено ціну на продукцію, та який видано пізніше ніж рахунок-фактура № 261/18 від 31.08.2018 /а.с. 118/.

02.11.2018 позивачем до митного органу надано прейскурант (прайс-лист) виробника товару від 30.08.2018 в якому визначено митну вартість товару 3,71 дол.США/кг. /а.с. 109/.

05.11.2018 Полтавською митницею ДФС прийнято рішення про коригування митної вартості товарів № UA806020/2018/000037/2 в якому визначено митну вартість товару 5,35 дол.США/кг. /а.с. 112-113/.

Вищевказане рішення про коригування митної вартості обґрунтовано тим, що коригування митної вартості товару здійснено відповідно до положень статті 55 Митного кодексу України у зв`язку з тим, що заявлено неповні відомості про митну вартість товару у документах, що підтверджують митну вартість. У результаті контролю встановлено, що документи, які підтверджують заявлену митну вартість, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості не містять, всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, а саме: подано прайс-лист від продавця б/н від 03.09.2018, яким закріплено ціну на продукцію, та який видано пізніше ніж рахунок-фактура № 261/18 від 31.08.2018.

Наявна у органу доходів і зборів інформація щодо митної вартості товарів імпортованих товарів призвела до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості. Так, рівень заявлено декларантом митної вартості товару №1 становить 3,71 дол. США за кг, а рівень митної вартості товару зі схожими характеристиками, оформленого за митною декларацією від 12.10.2018 № UA500120/2018/008622, що визнана митним органом, становить 5,35 дол. США за кг.

На підставі наведеного відповідач дійшов висновку, що метод визначення митної вартості за ціною договору щодо товарів, які імпортуються, відповідно до частини другої статті 58 МК України не може бути прийнятий у зв`язку з тим, що використані декларантом відомості не підтверджені документально (документи, які підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості, не містять всіх необхідних відомостей щодо складових митної вартості). Метод визначення митної вартості за ціною договору щодо ідентичних товарів не може бути прийнятий у зв`язку із відсутністю даних щодо вартості операцій з аналогічними товарами, скоригованими відповідно до комерційних умов поставки та партії товару (кількості). Метод визначення митної вартості за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів не може бути прийнятий у зв`язку з відсутністю даних щодо вартості операцій з подібними (аналогічними) товарами, скоригованими відповідно до комерційних умов поставки та партії товару (кількості). Метод визначення митної вартості на основі віднімання вартості не може бути використаний у зв`язку з відсутністю даних, необхідних для проведення розрахунків. Метод визначення митної вартості на основі додавання вартості не може бути використаний у зв`язку з відсутністю даних, необхідних для проведення розрахунків.

Тому митну вартість товару, що імпортується, скориговано із застосуванням резервного методу відповідно до статті 64 Митного кодексу України, що ґрунтується на митній декларації від 12.10.2018 № UA500120/2018/008622, яка була визнана митним органом.

05.11.2018 відповідачем прийнято картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA806020/2018/00357, якою відмовлено у прийнятті митної декларації № UA806020/2018/212320 з причин порушення позивачем вимог статті 52 Митого кодексу України в частині правильності визначення митної вартості товару. Також зазначено, що митне оформлення товару можливе за умови застосування рішення про коригування митної вартості товару № UA806020/2018/000037/2 від 05.11.2018 /а.с. 110-111/.

08.11.2018 представником декларанта було подано митну декларацію № UA806020/2018/212630 відповідно до якої був заявлений до оформлення товар кава натуральна розчинна, сублімована в упаковці масою нетто понад 10 кг (П/Е мішки по 28 кг), не для роздрібної торгівлі 18340 кг; торгівель марка СACIQUE, країна виробництва BR, виробник COMPANHIA CACIQUE DE CAFЕ SOL UVEL /а.с. 136 137/.

До митної декларації № UA806020/2018/212630 декларантом було подано наступні документи: контракт № UA-001 /а.с. 92-97/; доповнення до зовнішньоекономічного договору (контракту) № 2 /а.с. 98-99/; рахунок фактура (інвойс) 012669 /а.с. 140/; коносамент HLCUSS /а.с. 141/; автотранспортна накладна 3277 /а.с. 142/; сертифікат про походження товару BR041ACO00 /а.с. 143/; прейскурант (прайс-лист) виробника товару б/н /а.с. 100/; декларація про походження товару 012669; договір про надання послуг митного брокера 12-Т /а.с. 245-247/.

08.11.2018 митний орган направив повідомлення декларанту в якому зазначив про необхідність подання документів, передбачених частиною третьої статті 53 Митного кодексу України /а.с. 150/.

08.11.2018 позивач повідомив Полтавську митницею ДФС про неможливість подати на протязі десяти днів вказані документи /а.с. 148/.

08.11.2018 Полтавською митницею ДФС прийнято рішення про коригування митної вартості товарів № UA806020/2018/000040/2, в якому визначено митну вартість товару 5,35 дол.США/кг. /а.с. 144-145/.

Вищевказане рішення про коригування митної вартості обґрунтовано тим, що коригування митної вартості товару здійснено відповідно до положень статті 55 Митного кодексу України у зв`язку з тим, що заявлено неповні відомості про митну вартість товару у документах, що підтверджують митну вартість.

Наявна у органу доходів і зборів інформація щодо митної вартості товарів імпортованих товарів призвела до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості. Так, рівень заявлено декларантом митної вартості товару №1 становить 3,71 дол. США за кг, а рівень митної вартості товару зі схожими характеристиками, оформленого за митною декларацією від 12.10.2018 № UA500120/2018/008622, що визнана митним органом, становить 5,35 дол. США за кг.

На підставі наведеного відповідач дійшов висновку, що метод визначення митної вартості за ціною договору щодо товарів, які імпортуються, відповідно до частини другої статті 58 МК України не може бути прийнятий у зв`язку з тим, що використані декларантом відомості не підтверджені документально (документи, які підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості, не містять всіх необхідних відомостей щодо складових митної вартості). Метод визначення митної вартості за ціною договору щодо ідентичних товарів не може бути прийнятий у зв`язку із відсутністю даних щодо вартості операцій з аналогічними товарами, скоригованими відповідно до комерційних умов поставки та партії товару (кількості). Метод визначення митної вартості за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів не може бути прийнятий у зв`язку з відсутністю даних щодо вартості операцій з подібними (аналогічними) товарами, скоригованими відповідно до комерційних умов поставки та партії товару (кількості). Метод визначення митної вартості на основі віднімання вартості не може бути використаний у зв`язку з відсутністю даних, необхідних для проведення розрахунків. Метод визначення митної вартості на основі додавання вартості не може бути використаний у зв`язку з відсутністю даних, необхідних для проведення розрахунків.

Тому митну вартість товару, що імпортується, скориговано із застосуванням резервного методу відповідно до статті 64 Митного кодексу України, що ґрунтується на митній декларації від 12.10.2018 № UA500120/2018/008622, яка була визнана митним органом. 08.11.2018 відповідачем прийнято картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA806020/2018/00361, якою відмовлено у митному оформленні (випуску) товарів з причин порушення позивачем вимог статті 52 Митого кодексу України в частині правильності визначення митної вартості товару. Також зазначено, що митне оформлення товару можливе за умови застосування рішення про коригування митної вартості товару № UA806020/2018/000040/2 від 08.11.2018 /а.с. 146-147/.

09.11.2018 представником декларанта було подано митну декларацію № UA806020/2018/212661 відповідно до якої був заявлений до оформлення товар кава натуральна розчинна, сублімована в упаковці масою нетто понад 10 кг (П/Е мішки по 30 кг), не для роздрібної торгівлі - 16350 кг; торгівель марка СОСАМ, країна виробництва BR, виробник СОСАМ CIA DE CAFЕ SOLUVER E D ERIVADOS /а.с. 119-120/.

До митної декларації № UA806020/2018/212661 декларантом було подано наступні документи, зокрема: контракт № UA-001 /а.с. 92-97/; доповнення до зовнішньоекономічного договору (контракту) № 2 /а.с. 98-99/; сертифікат якості 1398/18 /а.с. 122/; рахунок фактура (інвойс) 262/18 /а.с. 123/; коносамент /а.с. 124, 242/; автотранспортна накладна 8389 /а.с. 130/; сертифікат про походження товару BR041ACO00 /а.с. 126/; прейскурант (прайс-лист) виробника товару б/н /а.с. 100/; декларація про походження товару 262/18.

09.11.2018 митний орган направив повідомлення декларанту в якому зазначив щодо необхідності подання документів, передбачених частиною третьої статті 53 Митного кодексу України /а.с. 134/.

09.11.2018 позивач повідомив Полтавську митницею ДФС про неможливість подати на протязі десяти днів вказані документи /а.с. 132/.

09.11.2018 Полтавською митницею ДФС прийнято рішення про коригування митної вартості товарів № 806020/2018/000041/2 в якому визначено митну вартість товару 5,35 дол.США/кг. /а.с. 128-129/.

Вищевказане рішення про коригування митної вартості обґрунтовано тим, що коригування митної вартості товару здійснено відповідно до положень статті 55 Митного кодексу України у зв`язку з тим, що заявлено неповні відомості про митну вартість товару у документах, що підтверджують митну вартість. У результаті контролю встановлено, що документи, які підтверджують заявлену митну вартість, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості не містять, всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, а саме: подано прайс-лист від продавця б/н від 03.09.2018, яким закріплено ціну на продукцію, та який видано пізніше ніж рахунок-фактура № 262/18 від 31.08.2018.

Наявна у органу доходів і зборів інформація щодо митної вартості товарів імпортованих товарів призвела до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості. Так, рівень заявлено декларантом митної вартості товару №1 становить 3,71 дол. США за кг, а рівень митної вартості товару зі схожими характеристиками, оформленого за митною декларацією від 12.10.2018 № UA500120/2018/008622, що визнана митним органом, становить 5,35 дол. США за кг.

На підставі наведеного відповідач дійшов висновку, що метод визначення митної вартості за ціною договору щодо товарів, які імпортуються, відповідно до частини другої статті 58 МК України не може бути прийнятий у зв`язку з тим, що використані декларантом відомості не підтверджені документально (документи, які підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості, не містять всіх необхідних відомостей щодо складових митної вартості). Метод визначення митної вартості за ціною договору щодо ідентичних товарів не може бути прийнятий у зв`язку із відсутністю даних щодо вартості операцій з аналогічними товарами, скоригованими відповідно до комерційних умов поставки та партії товару (кількості). Метод визначення митної вартості за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів не може бути прийнятий у зв`язку з відсутністю даних щодо вартості операцій з подібними (аналогічними) товарами, скоригованими відповідно до комерційних умов поставки та партії товару (кількості). Метод визначення митної вартості на основі віднімання вартості не може бути використаний у зв`язку з відсутністю даних, необхідних для проведення розрахунків. Метод визначення митної вартості на основі додавання вартості не може бути використаний у зв`язку з відсутністю даних, необхідних для проведення розрахунків.

Тому митну вартість товару, що імпортується, скориговано із застосуванням резервного методу відповідно до статті 64 Митного кодексу України, що ґрунтується на митній декларації від 12.10.2018 № UA500120/2018/008622, яка була визнана митним органом. 09.11.2018 відповідачем прийнято картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA806020/2018/00363, якою відмовлено у митному оформленні (випуску) товарів з причин порушення позивачем вимог статті 52 Митого кодексу України в частині правильності визначення митної вартості товару. Також зазначено, що митне оформлення товару можливе за умови застосування рішення про коригування митної вартості товару № 806020/2018/000041/2 від 09.11.2018 /а.с. 130-131/.

Не погодившись із указаними рішеннями, позивач звернувся до суду із цим позовом.

Задовольняючи позов, суд першої інстанції виходив з протиправності оскаржуваних рішень через не доведеність митним органом обгрунтованості сумніву у правильності визначення позивачем митної вартості спірного товару, а тому підстави для коригування митної вартості спірного товару за резервним методом у відповідача були відсутні.

Колегія суддів не погоджується з такими висновками суду першої інстанції, з огляду на таке.

Відповідно до ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно вимог частини 2 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України, у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо, з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів осіб і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Отже, під час розгляду спорів щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єктів владних повноважень, суд зобов`язаний незалежно від підстав, наведених у позові, перевіряти оскаржувані рішення, дії та бездіяльність на їх відповідність усім зазначеним вимогам.

Суд апеляційної інстанції перевіривши оскаржувані рішення про коригування митної вартості товарів та картки відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення на відповідність критеріям, наведеним у ч.2 ст.2 КАС України приходить до висновку, що такі рішення прийнято законно, виходячи з наступного.

Згідно з ч. 1 ст.54 Митного кодексу України, контроль правильності визначення митної вартості товарів здійснюється органом доходів і зборів під час проведення митного контролю і митного оформлення шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості.

Згідно ст. 49 Митного кодексу України, митною вартістю товарів, які переміщуються через митний кордон України, є вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Згідно з частиною першою статті 53 МК у випадках, передбачених цим Кодексом, одночасно з митною декларацією декларант подає органу доходів і зборів документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення.

У частині другій цієї статті наведений перелік документів, які підтверджують митну вартість товарів.

Як вбачається з матеріалів справи, декларантом позивача до митного оформлення разом з митною декларацією № UA806020/2018/212320 було подано такі документи: контракт № UA-001 /а.с. 92-97/; доповнення до зовнішньоекономічного договору (контракту) № 2 /а.с. 98-99/; сертифікат якості 1395/18 /а.с. 105/; рахунок фактура (інвойс) 261/8 /а.с. 104/; коносамент HLCUSS /а.с. 103/; автотранспортна накладна 4916 /а.с. 102/; сертифікат про походження товару BR041ACO00 /а.с. 101/; прейскурант (прайс-лист) виробника товару б/н від 03.09.2018 /а.с. 100/.

Також, декларантом позивача до митного оформлення разом з митною декларацією№ UA806020/2018/212630 було подано такі документи: контракт № UA-001 /а.с. 92-97/; доповнення до зовнішньоекономічного договору (контракту) № 2 /а.с. 98-99/; рахунок фактура (інвойс) 012669 /а.с. 140/; коносамент HLCUSS /а.с. 141/; автотранспортна накладна 3277 /а.с. 142/; сертифікат про походження товару BR041ACO00 /а.с. 143/; прейскурант (прайс-лист) виробника товару б/н /а.с. 100/; декларація про походження товару 012669; договір про надання послуг митного брокера 12-Т /а.с. 245-247/.

Також, декларантом позивача до митного оформлення разом з митною декларацією№ UA806020/2018/212661 було подано такі документи, зокрема: контракт № UA-001 /а.с. 92-97/; доповнення до зовнішньоекономічного договору (контракту) № 2 /а.с. 98-99/; сертифікат якості 1398/18 /а.с. 122/; рахунок фактура (інвойс) 262/18 /а.с. 123/; коносамент /а.с. 124, 242/; автотранспортна накладна 8389 /а.с. 130/; сертифікат про походження товару BR041ACO00 /а.с. 126/; прейскурант (прайс-лист) виробника товару б/н /а.с. 100/; декларація про походження товару 262/18.

Відповідач, не погодившись з заявленою декларантом позивача митною вартістю товару ввезеного на митну територію України, прийняв оскаржувані рішення про коригування митної вартості товарів за резервним методом.

Підставою коригування митної вартості товарів в усіх зазначених рішеннях вказано, що в результаті контролю встановлено, що документи, які декларант надав для підтвердження заявленої митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості, не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, яка, відповідно до статті VII Генеральної угоди про тарифи і торгівлю 1994 року, повинна базуватися на дійсній вартості ввезеного товару, що обкладається митом, або аналогічного товару, оскільки товариство пред`явило прайс-лист від 03.09.2018 щодо ціни на продукцію, який видано продавцем товару пізніше, ніж рахунки-фактури від 31.08.2018 №261/18 та №262/18.

Відповідно до ч.1 ст. 55 МК України рішення про коригування заявленої митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України з поміщенням у митний режим імпорту, приймається органом доходів і зборів у письмовій формі під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості цих товарів як до, так і після їх випуску, якщо органом доходів і зборів у випадках, передбачених частиною шостою статті 54 цього Кодексу, виявлено, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів.

Згідно з ч.6 ст. 54 МК Орган доходів і зборів може відмовити у митному оформленні товарів за заявленою декларантом або уповноваженою ним особою митною вартістю виключно за наявності обґрунтованих підстав вважати, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, у разі неподання декларантом або уповноваженою ним особою документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій - четвертій статті 53 цього Кодексу, або відсутності у цих документах всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Отже, митний орган може відмовити у митному оформленні товарів за заявленою декларантом або уповноваженою ним особою митною вартістю та прийняти рішення про коригування митної вартості товару виключно за наявності обґрунтованих підстав вважати, що декларантом заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товару.

Відповідно до п. п. 1,2 ч. 5 ст. 54 МК України, орган доходів і зборів з метою здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів має право упевнюватися в достовірності або точності будь-якої заяви, документа чи розрахунку, поданих для цілей визначення митної вартості; у випадках, встановлених цим Кодексом, письмово запитувати від декларанта або уповноваженої ним особи встановлені статтею 53 цього Кодексу додаткові документи та відомості, якщо це необхідно для прийняття рішення про визнання заявленої митної вартості.

Частиною третьою статті 53 МК встановлено, що у разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу органу доходів і зборів зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) додаткові документи.

Аналіз наведених норм дає підстави вважати, що митні органи мають право здійснювати контроль правильності обчислення декларантом митної вартості, але ці повноваження здійснюються у спосіб, визначений законом, зокрема, витребовування додаткових документів на підтвердження задекларованої митної вартості може мати місце тільки у випадку наявності обґрунтованих сумнівів у достовірності поданих декларантом відомостей. Такі сумніви можуть бути зумовлені неповнотою поданих документів для підтвердження заявленої митної вартості товарів, і таке інше.

Наявність у митного органу обґрунтованого сумніву у правильності визначення митної вартості є обов`язковою, оскільки з цією обставиною закон пов`язує можливість витребовування додаткових документів у декларанта та надає митниці право вчиняти наступні дії, спрямовані на визначення дійсної митної вартості товарів.

Вказаний висновок узгоджується з правовою позицією Верховного Суду викладеній у постанові від 06.03.2019 року по справі №809/278/17, яку відповідно до ч.5 ст.242 КАС України колегія суддів враховує при виборі та застосуванні норм права до спірних правовідносин.

Отже, витребовування додаткових документів на підтвердження задекларованої митної вартості може мати місце у разі наявності обґрунтованого сумніву у достовірності поданих декларантом відомостей.

Обґрунтовуючи довід про об`єктивні підстави для сумніву у достовірності числових складових заявленої позивачем митної вартості, митниця, зокрема посилалась на не відповідність дат виписування рахунків-фактур (інвойсів) № 261/18, № 262/18 від 31.08.2018та прайс-листа від 03.09.2018.

Також, в підтвердження об`єктивності сумніву щодо достовірності документів, які були надані декларантом позивача для митного оформлення імпортованого позивачем товару, митниця посилається на лист Генеральної прокуратури України від 22.04.2019 №04/5/2-6211-18 щодо обставин, які були встановлені у кримінальному провадженні №0000009 від 19.02.2018 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених частиною 3 статті 212, частиною 1 статті 366, частиною 2 статті 364 Кримінального кодексу України.

Відповідно до п. 4.8 контракту від 08.05.2018 №UA-001 продавець зобов`язується надати документи на відвантаження, зокрема інвойс в узгодженій формі, завірений печаткою і підписом продавця, та прайс-лист продавця, завірений його печаткою, із зазначенням ціни на умовах поставки, вказаних в інвойсах на конкретну поставку.

За змістом цих умов контракту прайс-лист не повинен бути виданий пізніше, ніж рахунок фактура, оскільки саме прайс-лист є обґрунтуванням ціни, яка вказана у рахунку-фактурі.

З матеріалів справи слідує, що до митного оформлення товару товариство позивача пред`явило прайс-лист від 03.09.2018 щодо ціни на продукцію, який видано продавцем товару пізніше, ніж рахунки-фактури від 31.08.2018 №261/18 та №262/18.

Отже, прайс-лист від 03.09.2018 був виданий пізніше ніж рахунки-фактури від 31.08.2018 №261/18 та №262/18, що суперечить умовам контракту від 08.05.2018 №UA-001.

Таким чином, посилання митниці на не відповідність дат виписування рахунків-фактур (інвойсів) № 261/18, № 262/18 від 31.08.2018та прайс-листа від 03.09.2018 в підтвердження доводу про об`єктивні підстави для сумніву у достовірності числових складових заявленої позивачем митної вартості є обгрунтованими.

Вказаний висновок відповідає правовій позиції Верховного Суду, наведеній у постанові від 17.12.2020 року, прийнятій по цій справі.

Також, Верховний Суд у постанові від 17.12.2020 року, прийнятій по цій справі, зазначив, що об`єктивність виникнення у митниці сумніву щодо достовірності документів, які були надані для митного оформлення імпортованого позивачем товару, підтверджується інформацією Генеральної прокуратури України в листі від 22.04.2019 №04/5/2-6211-18 щодо обставин, які були встановлені в процедурах кримінального провадження №0000009 від 19.02.2018 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених частиною 3 статті 212, частиною 1 статті 366, частиною 2 статті 364 КК України.

Згідно листа Генеральної прокуратури України від 22.04.2019 №04/5/2-6211-18 досудовим розслідуванням у кримінальному провадженні №0000009 від 19.02.2018 встановлено, що впродовж 2016-2018 років на території України діє група осіб, учасники якої, використовуючи реквізити ряду компаній, у тому числі ТОВ «Стандарт Чек Сіті», здійснюють незаконну діяльність, пов`язану із ввезенням за заниженою митною вартістю на територію України та подальшою реалізацією за готівковий розрахунок кавової продукції, що призводить до ненадходження до бюджету України податків та зборів в особливо великих розмірах.

В рамках вказаного кримінального провадження була здійснена судова економічна експертиза Харківським науково-дослідним інститутом ім. Засл. Проф. М.С. Бокаріуса №12464 від 16.01.2019 року, відповідно до висновків якої економічно обгрунтованою ціною 1 кг розчинної сублімованої кави, що ввозиться на територію України, є ціна в межах 7,98-9,02 долара США за 1 кг.

При цьому, позивачем задекларована ціна товару складає 3,71 дол. США/кг.

Згідно протоколів допиту свідка-директора ТОВ «Стандарт Чек Сіті» ОСОБА_2 від 20.02.2019, від 02.04.2019 останній не міг пояснити хто є основним контрагентом ТОВ «Стандарт Чек Сіті», детальної інформації щодо закупівлі кавової продукції, в тому числі з ким була укладена угода, яким чином, пояснити не міг, також не міг пояснити хто саме з боку ТОВ «Стандарт Чек Сіті» подавав документи до митниці з метою оформлення митних операцій.

Обставини, інформація щодо яких зафіксована в протоколах допиту свідка-директора ТОВ «Стандарт Чек Сіті» ОСОБА_2 безпосередньо стосуються поставки товару за контрактом від 08.05.2018 №UA-001.

Вказаний висновок відповідає правовій позиції Верховного Суду, наведеній у постанові від 17.12.2020 року, прийнятій по цій справі.

Враховуючи наведене вище, колегія суддів зазначає, що встановлені у ході розгляду справи обставини підтверджують доводи митниці про виникнення обґрунтованого сумніву в достовірності задекларованої позивачем митної вартості товару.

Враховуючи наявність у митниці обґрунтованого сумніву в достовірності задекларованої позивачем митної вартості товару, то митниця мала право на витребування у позивача додаткових документів.

З матеріалів справи слідує, що прийняттю оспорюваних рішень про коригування митної вартості спірного товару передувала процедура проведення консультацій між митним органом та декларантом.

Результати проведеної консультації між митним органом та декларантом наведено в електронних повідомленнях.

Згідно вказаних повідомлень митним органом у декларанта позивача в підтвердження заявленої митної вартості товару було витребувано додаткові документи, передбачені ч.3 ст. 53 МК України.

Проте, позивач 01.11.2018, 08.11.2018, 09.11.2018 повідомив про неможливість подати додаткові документи протягом 10 днів.

Отже, на вимогу митниці надати додаткові документи, яка мала об`єктивне підґрунтя, витребуваних документів на усунення сумніву позивачем надано не було.

Враховуючи наведене вище, колегія суддів зазначає, що митниця мала обґрунтовані підстави вважати, що декларантом заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товару, а тому рішення митниці щодо коригування митної вартості прийнято правомірно.

Відповідно до ч.12 ст. 264 МК України у разі відмови у прийнятті митної декларації посадовою особою митного органу заповнюється картка відмови у прийнятті митної декларації за формою, встановленою центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику. Один примірник зазначеної картки невідкладно вручається (надсилається) декларанту або уповноваженій ним особі. Інформація про відмову у прийнятті для оформлення електронної митної декларації надсилається декларанту електронним повідомленням, засвідченим електронним цифровим підписом посадової особи митного органу.

Враховуючи, що оскаржувані картки відмови у прийнятті митної декларації відповідачем заповнені у зв`язку з порушенням позивачем вимог Митного кодексу щодо правильності визначення митної вартості товару, що знайшло підтвердження в ході розгляду справи, то колегія суддів приходить до висновку про законність карток відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення.

Відповідно до ч.1 ст. 308 КАС України, суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 315 Кодексу адміністративного судочинства України, за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право скасувати судове рішення повністю або частково і ухвалити нове судове рішення у відповідній частині або змінити судове рішення.

Відповідно до п. 4 ч. 1, ч. 2 ст. 317 КАС України, підстави для скасування судового рішення повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни рішення є: неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права.

Неправильним застосуванням норм матеріального права вважається: неправильне тлумачення закону або застосування закону, який не підлягає застосуванню, або незастосування закону, який підлягав застосуванню. Порушення норм процесуального права може бути підставою для скасування або зміни рішення, якщо це порушення призвело до неправильного вирішення справи.

Таким чином, з огляду на викладене вище, колегія суддів приходить до висновку, що рішення Полтавського окружного адміністративного суду від 31.01.2019 року прийнято з помилковим застосуванням норм матеріального права та підлягає скасуванню з ухваленням нового рішення про відмову у задоволенні позову.

Керуючись ст. ст. 242, 243, 250, 308, 310, 315, 321, 322, 325, 328 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Полтавської митниці ДФС задовольнити.

Рішення Полтавського окружного адміністративного суду від 31.01.2019 по справі № 440/4228/18 скасувати.

Прийняти нове рішення, яким у задоволенні позову Товариства з обмеженою відповідальністю "СТАНДАРТ ЧЕК СІТІ" до Дніпровської митниці Держмитслужби про визнання протиправними та скасування рішень відмовити.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена у касаційному порядку протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Головуючий суддя (підпис)Я.М. Макаренко
Судді(підпис) (підпис) В.А. Калиновський З.О. Кононенко
Повний текст постанови складено 02.07.2021 року