Справа № 440/7052/20
Суддя: П’янова Я.В.
Дата ухвалення: 2021-07-02 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02 липня 2021 р. Справа № 440/7052/20
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

Головуючого судді: П`янової Я.В.,

Суддів: Присяжнюк О.В. , Любчич Л.В. ,

розглянувши в порядку письмового провадження у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 на рішення Полтавського окружного адміністративного суду від 27.01.2021, головуючий суддя І інстанції: Н.І. Слободянюк, м. Полтава, повний текст складено 27.01.21 по справі № 440/7052/20

за позовом Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1

до Головного управління ДПС у Полтавській області

про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень,

ВСТАНОВИВ:

Фізична особа-підприємець ОСОБА_1 /далі позивач, ФОП ОСОБА_1 / звернувся до Полтавського окружного адміністративного суду з позовною заявою до Головного управління ДПС у Полтавській області /далі відповідач, ГУ ДПС у Полтавській області/ про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень Головного управління ДПС в Полтавській області № 5 від 17 листопада 2020 року та № 5 від 17 листопада 2020 року.

Рішенням Полтавського окружного адміністративного суду від 27 січня 2021 року позов задоволено частково.

Визнано протиправним та скасовано податкове повідомлення-рішення Головного управління ДПС у Полтавській області № 5 від 17 листопада 2020 року.

У задоволенні іншої частини позовних вимог відмовлено.

Стягнуто за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у Полтавській області на користь фізичної-особи підприємця ОСОБА_1 витрати зі сплати судового збору у сумі 0,53 грн.

Не погодившись із рішенням суду першої інстанції в частині відмови у задоволенні позовних вимог, позивач оскаржив його в апеляційному порядку, оскільки вважає, що рішення є незаконним та необґрунтованим, таким, що ухвалене з порушенням норм матеріального права, з викладення у ньому висновків, які не відповідають обставинам справи.

В обґрунтування вимог апеляційної скарги позивач викладає обставини справи та нормативно-правове обґрунтування, наведені у позовній заяві. Вказує, що Полтавський окружний адміністративний суд в оскаржуваному рішенні не надав правової оцінки факту порушень відповідачем ст. ст. 80.2.2, 80.2.5 Податкового кодексу України, які регламентують підстави призначення фактичної перевірки. Просить врахувати, що призначення фактичної перевірки було здійснено відповідачем за відсутності правових підстав, а отже всі інші дії відповідача під час здійснення фактичної перевірки, у тому числі щодо прийняття оскаржуваного податкового повідомлення-рішення також необхідно вважати протиправними, адже вони здійснені на підставі Наказу № 1937 від 28.10.2020, який видано з порушенням законодавства України. З огляду на висновки Верховного Суду щодо надання електронних доказів, сформовані, зокрема, у постановах від 14.02.2019 у справі № 9901/43/19, від 04.03.2019 у справі № 404/4623/15-а, вказує на порушення судом першої інстанції ч. 2 ст. 99 КАС України, так як електронні докази на підтвердження порушення надано відповідачем тільки під час розгляду справи.

За результатами апеляційного розгляду позивач просить скасувати оскаржуване рішення суду першої інстанції в частині відмови у задоволенні позовних вимог та ухвалити у цій частині нове судове рішення, яким позов задовольнити повністю.

Відповідач правом на подання відзиву на апеляційну скаргу не скористався.

Відповідно до пункту третього частини першої статті 311 Кодексу адміністративного судочинства України (надалі також КАС України), суд апеляційної інстанції розглядає справу в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Колегія суддів, переглянувши справу за наявними у ній доказами, перевіривши законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з огляду на таке.

Судом першої інстанції встановлено та підтверджено у суді апеляційної інстанції, що відповідно до виписки з Єдиного державного реєстру юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців /а.с. 10/, витягу з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань № 22483538 від 27 грудня 2016 року /а.с. 11/ та загальнодоступних відомостей з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань /а.с. 61/ ОСОБА_1 пройшов передбачену законодавством процедуру державної реєстрації та набув правового статусу фізичної особи-підприємця 09 грудня 2009 року за зареєстрованими видами діяльності, зокрема: 47.11 "Роздрібна торгівля в неспеціалізованих магазинах переважно продуктами харчування, напоями та тютюновими виробами (основний) ".

Наказом Головного управління ДПС у Полтавській області "Про проведення фактичної перевірки" № 1937 від 28 жовтня 2020 року /а.с. 43/ з метою контролю за обігом спирту, алкогольних напоїв, тютюнових виробів та пального, наявності ліцензій, свідоцтв та на підставі підпункту 20.1.4 пункту 20.1 статті 20, пункту 75.1 статті 75, підпунктів 80.2.2, 80.2.5 пункту 80.2 статті 80, пункту 82.3 статті 82 Податкового кодексу України наказано провести з 29 жовтня 2020 року фактичну перевірку тривалістю 10 діб платника податків фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 за місцем фактичного провадження діяльності: магазин ІНФОРМАЦІЯ_1 , що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , за період з 01 січня 2017 року по дату закінчення перевірки у встановленому Податковим кодексом України порядку.

На підставі підпункту 20.1.4 пункту 20.1 статті 20, пункту 75.1 статті 75, підпунктів 80.2.2, 80.2.5 пункту 80.2 статті 80 та пункту 82.3 статті 82 Податкового кодексу України та Наказу Головного управління ДПС у Полтавській області "Про проведення фактичної перевірки" № 1937 від 28 жовтня 2020 року Головним управлінням ДПС у Полтавській області видано направлення на перевірку № № 297, 298 від 28 жовтня 2020 року /а.с. 41, 42/ про проведення з 29 жовтня 2020 року фактичної перевірки ФОП ОСОБА_1 за місцем фактичного провадження діяльності: магазин ІНФОРМАЦІЯ_1 , що розташований за адресою: АДРЕСА_1 .

Зі змісту вказаних направлень слідує, що ОСОБА_1 , особі, що провадила розрахунки в магазині ІНФОРМАЦІЯ_1 за адресою: АДРЕСА_1 , пред`явлено службові посвідчення та направлення на проведення перевірки № № 297, 298 від 28 жовтня 2020 року, а також вручено копію Наказу від 28 жовтня 2020 року № 1937 про проведення фактичної перевірки 29 жовтня 2020 року, що підтверджується його особистими підписами в цих направленнях.

29 жовтня 2020 року Головним управлінням ДПС у Полтавській області проведено фактичну перевірку щодо дотримання норм законодавства з питань регулювання обігу готівки, порядку здійснення платниками податків розрахункових операцій, ведення касових операцій, наявності ліцензій, патентів, свідоцтв, у тому числі про виробництво та обіг підакцизних товарів, дотримання роботодавцем законодавства щодо укладення трудового договору, оформлення трудових відносин з працівниками (найманими особами) у магазині ІНФОРМАЦІЯ_1 , що розташований за адресою: АДРЕСА_1 та належить ФОП ОСОБА_1 , в присутності ОСОБА_1 (особи, що проводить розрахунки (паспорт НОМЕР_1 , виданий Дружнівським МВ УМВС України в Донецькій області 09 липня 2002 року, ідентифікаційний номер НОМЕР_2 ).

За результатами перевірки складено акт (довідку) № 0412/16/31/РРО/ НОМЕР_2 від 29 жовтня 2020 року /а.с. 36/, в якому зафіксовано порушення ФОП ОСОБА_1 вимог пунктів 1, 13 статті 3 Закону України "Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг"; частин другої та дванадцятої статті 18 Закону України "Про державне регулювання виробництва і обігу спирту етилового, коньячного і плодового, алкогольних напоїв, тютюнових виробів та пального" та Постанови Кабінету Міністрів України «Про встановлення розміру мінімальних оптово-відпускних і роздрібних цін на окремі види алкогольних напоїв» від 30 жовтня 2008 року № 957.

В акті перевірки зафіксовано, що суб`єктом підприємницької діяльності не забезпечено, зокрема: 1) проведення розрахункової операції на повну суму покупки через реєстратор розрахункових операцій при продажу пляшки пива «Львівське 1715» 0,5 л та сигарет «Бонд Синій» всього на суму 62,70 грн (чек не надавався); 3) реалізацію алкогольних напоїв за цінами, нижчими за встановлені мінімальні ціни на такі напої, а саме: 02 жовтня 2018 року згідно РРО по чеку 8728 час вик. 07 год 10 хв реалізована горілка «Хортиця Класична» 0,7 л за ціною 111,38 грн; 03 жовтня 2018 року згідно РРО по чеку 8735 час вик. 10 год 34 хв реалізована горілка «Хлібний Дар Класична» 0,7 л за ціною 111,38 грн; 05 жовтня 2018 року згідно РРО по чеку 8746 час вик. 06 год 44 хв реалізований коньяк «Коблево 3*» 0,5 л за ціною 125,16 грн.

Відповідно до пункту 4.1 акта № 0412/16/31/РРО/ НОМЕР_2 від 29 жовтня 2020 року суб`єкт перевірки з актом ознайомлений та не погоджується, а також у вказаному акті міститься підпис ФОП ОСОБА_1 та відмітка про його ознайомлення з актом перевірки та отримання одного примірника акту 29 жовтня 2020 року /а.с. 36-зворот/.

На підставі вказаного акта перевірки Головним управлінням ДПС у Полтавській області прийнято податкове повідомленнярішення № 5 від 17 листопада 2020 року /а.с. 34/, яким на підставі підпункту 54.3.3 пункту 54.3 статті 54 Податкового кодексу України та абзацу 17 частини другої статті 17 Закону України "Про державне регулювання виробництва і обігу спирту етилового, коньячного і плодового, алкогольних напоїв, тютюнових виробів та пального" за порушення частини дванадцятої статті 18 Закону України "Про державне регулювання виробництва і обігу спирту етилового, коньячного і плодового, алкогольних напоїв, тютюнових виробів та пального" до ФОП ОСОБА_1 застосовано штрафні (фінансові) санкції (штраф) за платежем "Адміністративні штрафи та штрафні санкції за порушення законодавства у сфері виробництва та обігу алкогольних напоїв та тютюнових виробів" у сумі 10000,00 грн.

Також, на підставі зазначеного акта перевірки Головним управлінням ДПС у Полтавській області прийнято податкове повідомленнярішення № 5 від 17 листопада 2020 року /а.с. 33/, яким на підставі підпункту 54.3.3 пункту 54.3 статті 54 Податкового кодексу України та пункту 1 статті 17 Закону України "Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг" за порушення пункту 1 статті 3 Закону України "Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг" до ФОП ОСОБА_1 застосовано штрафні (фінансові) санкції (штраф) за платежем Штрафні санкції за порушення законодавства про патентув., норм регул. обігу готівки та застосування реєстраторів в сумі 6,27 грн.

Податкові повідомлення рішення № 5 від 17 листопада 2020 року, № 5 від 17 листопада 2020 року та розрахунок штрафних (фінансових) санкцій надіслано фізичній особі-підприємцю ОСОБА_1 разом із супровідним листом ГУ ДПС у Полтавській області №ФОП/Ч/8396/16-31-07-05-11 від 17 листопада 2020 року /а.с. 32/ рекомендованим повідомленням 547 на адресу, внесену до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, та вручено адресату 19 листопада 2020 року /а.с. 31/.

Не погодившись із прийняттям податкових повідомлень-рішень № 5 від 17 листопада 2020 року та № 5 від 17 листопада 2020 року, позивач звернувся до суду.

Відмовляючи у задоволенні позовних вимог в частині визнання протиправним та скасування податкового повідомленнярішення № 5 від 17 листопада 2020 року, суд першої інстанції дійшов висновку, що позивачем вчинено порушення вимоги частини дванадцятої статті 18 Закону України "Про державне регулювання виробництва і обігу спирту етилового, коньячного і плодового, алкогольних напоїв та тютюнових виробів" та Постанови Кабінету Міністрів України «Про встановлення розміру мінімальних оптово-відпускних і роздрібних цін на окремі види алкогольних напоїв» № 957 від 30 жовтня 2008 року при здійсненні 02 жовтня 2018 року, 03 жовтня 2018 року та 05 жовтня 2018 року роздрібної торгівлі алкогольними напоями за цінами, нижчими за встановлені мінімальні оптово-відпускні або роздрібні ціни на такі напої, що є підставою для притягнення позивача до фінансової відповідальності відповідно до абзацу 17 частини другої статті 17 Закону України "Про державне регулювання виробництва і обігу спирту етилового, коньячного і плодового, алкогольних напоїв та тютюнових виробів" у вигляді штрафу у мінімальному розмірі - 10000 гривень.

Щодо правомірності проведення фактичної перевірки ФОП ОСОБА_1 , колегія суддів зазначає таке.

Згідно з пунктом 75.1 статті 75 Податкового кодексу України (далі також - ПК України), контролюючі органи мають право проводити камеральні, документальні (планові або позапланові; виїзні або невиїзні) та фактичні перевірки. Камеральні та документальні перевірки проводяться контролюючими органами в межах їх повноважень виключно у випадках та у порядку, встановлених цим Кодексом, а фактичні перевірки - цим Кодексом та іншими законами України, контроль за дотриманням яких покладено на контролюючі органи.

Фактичною вважається перевірка, що здійснюється за місцем фактичного провадження платником податків діяльності, розташування господарських або інших об`єктів права власності такого платника. Така перевірка здійснюється контролюючим органом щодо дотримання норм законодавства з питань регулювання обігу готівки, порядку здійснення платниками податків розрахункових операцій, ведення касових операцій, наявності ліцензій, свідоцтв, у тому числі про виробництво та обіг підакцизних товарів, дотримання роботодавцем законодавства щодо укладення трудового договору, оформлення трудових відносин з працівниками (найманими особами) (підпункт 75.1.3 пункт 75.1статті 75 ПК України).

Пунктом 52-2 підрозділу 10 розділу XX "Перехідні положення" Податкового кодексу України /далі - ПК України/ установлено мораторій на проведення документальних та фактичних перевірок на період з 18 березня 2020 року по останній календарний день місяця (включно), в якому завершується дія карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України на всій території України з метою запобігання поширенню на території України коронавірусної хвороби (COVID-19), крім зокрема, фактичних перевірок в частині порушення вимог законодавства в частині: обліку, ліцензування, виробництва, зберігання, транспортування та обігу пального, спирту етилового, алкогольних напоїв та тютюнових виробів; цільового використання пального та спирту етилового платниками податків; обладнання акцизних складів витратомірами-лічильниками та/або рівномірами-лічильниками; здійснення функцій, визначених законодавством у сфері виробництва і обігу спирту етилового, алкогольних напоїв та тютюнових виробів, пального, з підстав, визначених підпунктами 80.2.2, 80.2.3 та 80.2.5 пункту 80.2 статті 80 цього Кодексу.

Порядок проведення фактичної перевірки врегульовано статтею 80 ПК України, пунктом 80.1 якої передбачено, що фактична перевірка здійснюється без попередження платника податків (особи).

За приписами підпунктів 80.2.5 пункту 80.2 статті 80 Податкового кодексу України фактична перевірка проводиться: у разі наявності та/або отримання в установленому законодавством порядку інформації про порушення вимог законодавства в частині виробництва, обліку, зберігання та транспортування спирту, алкогольних напоїв та тютюнових виробів та цільового використання спирту платниками податків, а також здійснення функцій, визначених законодавством у сфері виробництва і обігу спирту, алкогольних напоїв та тютюнових виробів, пального.

Отже, як свідчить правова конструкція пп. 80.2.5 п. 80.2 ст. 80 ПК України, в ньому поєднано дві окремі підстави для призначення проведення фактичної перевірки, а саме:

1) наявність та/або отримання в установленому законодавством порядку інформації про порушення платником податків вимог законодавства в частині виробництва, обліку, зберігання та транспортування спирту, алкогольних напоїв та тютюнових виробів та цільового використання спирту платниками податків, обладнання акцизних складів витратомірами-лічильниками та/або рівномірами-лічильниками;

2) здійснення функцій, визначених законом у сфері виробництва і обігу спирту, алкогольних напоїв та тютюнових виробів, пального.

Функції контролюючих органів визначено у статті 19-1 ПК України.

Зокрема, у сфері контролю за обігом спирту, алкогольних напоїв і тютюнових виробів, згідно з пунктом 19-1.1 ст 19 ПК України, контролюючі органи виконують такі функції:

- здійснюють контроль у сфері виробництва, обігу та реалізації підакцизних товарів, контроль за їх цільовим використанням, забезпечують міжгалузеву координацію у цій сфері (пп. 19-1.1.14 п. 19-1 ст. 19-1 ПК України);

- забезпечують контроль за прийняттям декларацій про максимальні роздрібні ціни на підакцизні товари (продукцію), встановлені виробником або імпортером, та узагальненням відомостей, зазначених у таких деклараціях, для організації роботи та контролю за повнотою обчислення і сплати акцизного податку (пп. 19-1.1.15 п. 19-1.1 ст.19-1 ПК України);

- здійснюють заходи щодо запобігання та виявлення порушень законодавства у сфері виробництва та обігу спирту, алкогольних напоїв, тютюнових виробів, рідин, що використовуються в електронних сигаретах, та пального (пп. 19-1.1.16 п. 19-1.1 ст. 19-1 ПК України).

З урахуванням положень ст. ст. 61, 62 ПК України податковий контроль, який розглядається як система заходів, що вживаються органами державної податкової служби, у тому числі для здійснення контролю за дотриманням платниками податків законодавства з питань регулювання обігу готівки, проведення розрахункових та касових операцій, патентування, ліцензування, реалізується, окрім іншого, шляхом інформаційно-аналітичного забезпечення діяльності контролюючих органів та проведення перевірок.

Як зазначалося вище, одним із способів здійснення податкового контролю є також інформаційно-аналітичне забезпечення діяльності контролюючих органів. Визначення цьому терміну надано у ст. 71 ПК України.

Так, під інформаційно-аналітичним забезпеченням діяльності контролюючих органів розуміється комплекс заходів щодо збору, опрацюванню та використанню інформації, необхідної для виконання покладених на контролюючі органи функцій. Отже, результати здійснення даного виду податкового контролю можуть бути використані контролюючим органом для вирішення питання щодо наявності/відсутності підстав для призначення проведення перевірки діяльності платника податків на підставі пп. 80.2.5 п. 80.2 ст. 80 ПК України.

За приписами пп. 72.1.1.4 п. 72.1 ст. 72 ПК України для інформаційно-аналітичного забезпечення діяльності контролюючого органу використовується, зокрема, інформація, що надійшла від платників податків про застосування реєстраторів розрахункових операцій.

В силу положень, закріплених у ст. 3 Закону України від 06 липня 1995 року № 265/95-ВР «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг», суб`єкти господарювання, які використовують реєстратори розрахункових операцій, подають до органів державної податкової служби по дротових або бездротових каналах зв`язку електронні копії розрахункових документів і фіскальних звітних чеків, які містяться на контрольній стрічці в пам`яті реєстраторів розрахункових операцій або в пам`яті модемів, які до них приєднані.

Порядок передачі електронних копій розрахункових документів і фіскальних звітних чеків реєстраторів розрахункових операцій дротовими або бездротовими каналами зв`язку до органів державної податкової служби затверджений Наказом Міністерства фінансів України від 08.10.2012 за № 1057. Зазначений порядок установлює, що система зберігання і збору даних реєстраторів розрахункових операцій забезпечує збір та внесення даних реєстраторів розрахункових операцій у бази даних системи обліку даних реєстраторів розрахункових операцій у такому вигляді, в якому дані сформовані в реєстраторі розрахункових операцій.

Як убачається з матеріалів справи, результати опрацювання інформації згідно з відомостями, наявними в розпорядженні контролюючого органу та відображеними у відповідній базі даних на підставі отриманих від позивача електронних копій розрахункових документів (результати одного із видів податкового контролю, а саме - інформаційно-аналітичного забезпечення діяльності контролюючих органів) свідчили про наявність підстав для призначення проведення відносно позивача фактичної перевірки згідно із пп. 80.5.2 п. 80.2 ст. 80 ПК України, оскільки виникла необхідність у реалізації контролюючим органом покладених на нього функцій у сфері обігу спирту, алкогольних напоїв і тютюнових виробів.

Зазначені висновки узгоджуються з правовою позицією Верховного Суду, викладеною у постанові від 22.05.2018 у справі № 810/1394/16, де, зокрема вказано, що здійснення функцій, визначених законодавством у сфері виробництва і обігу спирту, алкогольних напоїв та тютюнових виробів, пального є самостійною обставиною, з якою законодавець пов`язує право контролюючого органу проводити фактичні перевірки суб`єктів господарювання за умови дотримання процедурних питань (прийняття наказу, вручення наказу, направлень, пред`явлення службових посвідчень) та не вимагає наявності та/або отримання в установленому законодавством порядку інформації про порушення вимог законодавства. В даному випадку достатньо факту покладення на контролюючий орган здійснення контролю за дотриманням норм законодавства у відповідній сфері правовідносин (виробництво і обіг спирту, алкогольних напоїв та тютюнових виробів, пального).

Така ж позиція Верховного Суду висловлена і у постанові від 10.04.2020 у справі № 815/1978/18.

За змістом Наказу № 1937 від 28.10.2020 фактична перевірка ФОП ОСОБА_1 була призначена, у тому числі, на підставі п.п. 80.2.2., 80.2.5, п. 80.2 ст. 80 ПК України з метою здійснення контролю за обігом спирту, алкогольних напоїв, тютюнових виробів та пального, наявності ліцензій, свідоцтв.

Матеріали справи свідчать про те, що фактичною підставою для призначення фактичної перевірки ФОП ОСОБА_1 стало отримання контролюючим органом в установленому законодавством порядку інформації про порушення суб`єктом підприємницької діяльності вимог законодавства.

Отже, здійснюючи функції, визначені законодавством у сфері обігу спирту, алкогольних напоїв і тютюнових виробів, з метою здійснення контролю за дотриманням вимог Закону України від 19.12.1995 за № 481/95-ВР "Про державне регулювання виробництва і обігу спирту етилового, коньячного і плодового, алкогольних напоїв, тютюнових виробів та пального" податковим органом, ураховуючи наявну інформацію, призначено фактичну перевірку позивача у зв`язку із реалізацією контролюючим органом покладених на нього функцій у сфері обігу спирту, алкогольних напоїв і тютюнових виробів.

Судовим розглядом установлено, що позивачу пред`явлено службові посвідчення осіб, що здійснювали перевірку, та направлення на проведення перевірки № № 297, 298 від 28 жовтня 2020 року на здійснення фактичної перевірки його діяльності, а також вручено копію Наказу «Про проведення фактичної перевірки» № 1937 від 28 жовтня 2020 року, що підтверджується його особистими підписами в направленнях на перевірку № № 297, 298 від 28 жовтня 2020 року /а.с. 41, 42/.

Заперечень у позивача щодо допуску до перевірки та підстав проведення перевірки під час здійснення такої перевірки не надходило.

З урахуванням наведеного, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про безпідставність доводів позивача щодо відсутності підстав для проведення фактичної перевірки за Наказом № 1937 від 28 жовтня 2020 року.

Щодо визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення № 5 від 17 листопада 2020 року, колегія суддів зазначає таке.

Основні засади державної політики щодо регулювання виробництва, експорту, імпорту, оптової і роздрібної торгівлі спиртом етиловим, коньячним і плодовим та зерновим дистилятом, спиртом етиловим ректифікованим виноградним, спиртом етиловим ректифікованим плодовим, дистилятом виноградним спиртовим, спиртом-сирцем плодовим, біоетанолом, алкогольними напоями, тютюновими виробами та пальним, забезпечення їх високої якості та захисту здоров`я громадян, а також посилення боротьби з незаконним виробництвом та обігом алкогольних напоїв, тютюнових виробів та пального на території України визначає Закон України "Про державне регулювання виробництва і обігу спирту етилового, коньячного і плодового, алкогольних напоїв, тютюнових виробів" від 19 грудня 1995 року № 481/95-ВР /далі Закон № 481/95-ВР (в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин)/.

За визначеннями, наведеними у статті 1 Закону № 481/95-ВР, алкогольні напої - продукти, одержані шляхом спиртового бродіння цукровмісних матеріалів або виготовлені на основі харчових спиртів з вмістом спирту етилового понад 0,5 відсотка об`ємних одиниць, які зазначені у товарних позиціях 2203, 2204, 2205, 2206 (крім квасу "живого" бродіння), 2208 згідно з УКТ ЗЕД, а також з вмістом спирту етилового 8,5 відсотка об`ємних одиниць та більше, які зазначені у товарних позиціях 2103 90 30 00, 2106 90 згідно з УКТ ЗЕД; роздрібна торгівля - діяльність по продажу товарів безпосередньо громадянам та іншим кінцевим споживачам для їх особистого некомерційного використання незалежно від форми розрахунків, у тому числі на розлив у ресторанах, кафе, барах, інших суб`єктах господарювання (у тому числі іноземних суб`єктах господарювання, які діють через свої зареєстровані постійні представництва) громадського харчування; місце торгівлі - місце реалізації товарів, у тому числі на розлив, в одному торговому приміщенні (будівлі) за місцем його фактичного розташування, для тютюнових виробів та пива - без обмеження площі, для алкогольних напоїв, крім пива, - торговельною площею не менше 20 кв. метрів, обладнане реєстраторами розрахункових операцій та/або програмними реєстраторами розрахункових операцій (незалежно від їх кількості) або де є книги обліку розрахункових операцій (незалежно від їх кількості), в яких фіксується виручка від продажу алкогольних напоїв та тютюнових виробів незалежно від того, чи оформляється через них продаж інших товарів; мінімальні оптово-відпускні ціни на алкогольні напої - ціни, які визначаються за кодами виробів Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності за 1 літр 100-відсоткового спирту, обраховані виходячи з найнижчої оптової ціни на вітчизняну або контрактної вартості на імпортну продукцію та податків і зборів, які відповідно до чинного законодавства підлягають сплаті з одиниці продукції вітчизняними виробниками й імпортерами, та з урахуванням вартості тари; мінімальні роздрібні ціни на алкогольні напої - ціни, які визначаються виходячи з мінімальних оптово-відпускних цін на цю продукцію та торговельної надбавки.

Частиною дванадцятою статті 18 Закону № 481/95-ВР надано Кабінету Міністрів України право встановлювати мінімальні оптово-відпускні та роздрібні ціни на алкогольні напої.

Пунктом 1 Постанови Кабінету Міністрів України «Про встановлення розміру мінімальних оптово-відпускних і роздрібних цін на окремі види алкогольних напоїв» № 957 від 30 жовтня 2008 року установлено розмір мінімальних оптово-відпускних і роздрібних цін на окремі види алкогольних напоїв згідно з додатком.

Так, у додатку до Постанови Кабінету Міністрів України від 30 жовтня 2008 року № 957 (в редакції Постанови Кабінету Міністрів України від 05 вересня 2018 року № 748) встановлено, що для для товару «Горілка та лікеро-горілчані вироби, інші» мінімальна роздрібна ціна за 1 літр 100-відсоткового спирту становить - 447 гривень, а для товару «Спиртові дистиляти та спиртні напої, одержані шляхом перегонки виноградного вина або вичавок винограду: коньяк (бренді) три зірочки» мінімальна роздрібна ціна за 1 літр 100-відсоткового спирту становить - 641,6 гривень.

Згідно із примітками 1 та 4 до вказаного додатку мінімальні оптово-відпускні і роздрібні ціни під час реалізації (продажу) горілки та лікеро-горілчаних виробів, віскі, рому та інших спиртових дистилятів та спиртних напоїв, одержаних шляхом перегонки зброджених продуктів з цукрової тростини, джину та ялівцевої настоянки, коньяку (бренді) три зірочки, коньяку (бренді) чотири зірочки, коньяку (бренді) п`ять зірочок, інших спиртових дистилятів та спиртових напоїв, у тому числі бренді ординарного, горілки виноградної, інших зброджених напоїв, сумішей із зброджених напоїв та сумішей зброджених напоїв з безалкогольними напоями різного вмісту спирту в тарі різної місткості визначаються як добуток відповідних затверджених мінімальних цін, міцності за об`ємом (у відсотках) і місткості тари (у літрах), поділений на 100 відсотків. Мінімальні оптово-відпускні і роздрібні ціни на окремі види алкогольних напоїв, визначені (розраховані) згідно з примітками 1 - 3 цього додатка, заокруглюються: у бік зменшення до найближчого числа, що закінчується на 0, якщо закінчуються від 1 до 4 копійок; у бік збільшення до найближчого числа, що закінчується на 0, якщо закінчуються від 5 до 9 копійок.

За приписами частини першої статті 17 Закону № 481/95-ВР за порушення норм цього Закону щодо виробництва і торгівлі спиртом етиловим, коньячним і плодовим та зерновим дистилятом, спиртом етиловим ректифікованим виноградним, спиртом етиловим ректифікованим плодовим, дистилятом виноградним спиртовим, спиртом-сирцем плодовим, біоетанолом, алкогольними напоями та тютюновими виробами, пальним та зберігання пального посадові особи і громадяни притягаються до відповідальності згідно з чинним законодавством.

Абзацом 17 частини другої статті 17 Закону № 481/95-ВР встановлено, що до суб`єктів господарювання (у тому числі іноземних суб`єктів господарювання, які діють через свої зареєстровані постійні представництва) застосовуються фінансові санкції у вигляді штрафів у разі оптової або роздрібної торгівлі коньяком, алкогольними напоями, горілкою, лікеро-горілчаними виробами та вином за цінами, нижчими за встановлені мінімальні оптово-відпускні або роздрібні ціни на такі напої - 100 відсотків вартості отриманої партії товару, розрахованої виходячи з мінімальних оптово-відпускних або роздрібних цін, але не менше 10000 гривень.

Зі змісту наведених норм убачається, що роздрібна торгівля алкогольними напоями за цінами, нижчими за встановлені мінімальні оптово-відпускні або роздрібні ціни на такі напої, є підставою для притягнення суб`єктів господарювання до фінансової відповідальності у вигляді штрафу у розмірі 100 відсотків вартості отриманої партії товару, розрахованої виходячи з мінімальних оптово-відпускних або роздрібних цін, але не менше 10000 гривень.

З матеріалів справи вбачається, що під час проведення фактичної перевірки відповідачем встановлений факт реалізації позивачем горілки "Хортиця" класична 0,7л, 1шт за ціною 111,38 грн згідно з чеком № 8728 від 02 жовтня 2018 року /а.с. 38/, горілки "Хлібний Дар" класична 0,7л, 1 шт за ціною 111,38 грн згідно з чеком № 8735 від 03 жовтня 2018 року /а.с. 39/ та коньяку "Коблево" 3 зірки 0,5 л, 1шт за ціною 119,46 грн згідно з чеком № 8746 від 05 жовтня 2018 року /а.с. 40/.

Відповідно до загальнодоступних відомостей, розміщених на офіційному веб-сайті лікеро-горілчаного заводу " ІНФОРМАЦІЯ_2 " ( ІНФОРМАЦІЯ_3 /а.с. 62/, вміст алкоголю в горілці "Хортиця класична" становить 40 %.

Згідно із загальнодоступними відомостями, розміщеними на офіційному веб-сайті виробника компанії «Баядера Груп» ( ІНФОРМАЦІЯ_4 /а.с. 63-65/, вміст алкоголю в горілці "Хлібний Дар" становить 40 %.

Відповідно до загальнодоступних відомостей, розміщених на офіційному веб-сайті АТ "Коблево" (https://www.koblevo.ua/products/cognac-ukraine-3-copy) /а.с. 66/, вміст алкоголю в коньяку "Коблево 3 зірки" становить 40 %.

Таким чином, мінімальна роздрібна ціна горілки 0,7л визначається як добуток відповідної затвердженої мінімальної ціни (447,00 грн), міцності за об`ємом (40 %) і місткості тари у літрах (0,7л), поділений на 100 %, та складає: 125,16 грн за пляшку, а коньяку 3 зірки 0,5 л визначається як добуток відповідної затвердженої мінімальної ціни (641,60 грн), міцності за об`ємом (40 %) і місткості тари у літрах (0,5л), поділений на 100 %, та складає 128,32 грн за пляшку.

З огляду на викладене, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, що позивачем вчинено порушення вимоги частини дванадцятої статті 18 Закону України "Про державне регулювання виробництва і обігу спирту етилового, коньячного і плодового, алкогольних напоїв та тютюнових виробів" та Постанови Кабінету Міністрів України «Про встановлення розміру мінімальних оптово-відпускних і роздрібних цін на окремі види алкогольних напоїв» № 957 від 30 жовтня 2008 року при здійсненні 02 жовтня 2018 року, 03 жовтня 2018 року та 05 жовтня 2018 року роздрібної торгівлі алкогольними напоями за цінами, нижчими за встановлені мінімальні оптово-відпускні або роздрібні ціни на такі напої, що є підставою для притягнення позивача до фінансової відповідальності відповідно до абзацу 17 частини другої статті 17 Закону України "Про державне регулювання виробництва і обігу спирту етилового, коньячного і плодового, алкогольних напоїв та тютюнових виробів" у вигляді штрафу у мінімальному розмірі - 10000 гривень.

Доводи позивача про безпідставність висновків відповідача та суду першої інстанції про допущення ним порушення вимоги частини дванадцятої статті 18 Закону України "Про державне регулювання виробництва і обігу спирту етилового, коньячного і плодового, алкогольних напоїв та тютюнових виробів" та Постанови Кабінету Міністрів України «Про встановлення розміру мінімальних оптово-відпускних і роздрібних цін на окремі види алкогольних напоїв» № 957 від 30 жовтня 2008 року, є необґрунтованими, з огляду на таке.

Правові засади застосування реєстраторів розрахункових операцій та програмних реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг визначає Закон України Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг від 06 липня 1995 року № 265/95-ВР /далі Закон № 265/95-ВР/, дія якого поширюється на всіх суб`єктів господарювання, їх господарські одиниці та представників (уповноважених осіб) суб`єктів господарювання, які здійснюють розрахункові операції у готівковій та/або безготівковій формі.

За визначеннями, наведеними у статті 2 Закону № 265/95-ВР, фіскальні функції - це: а) здатність реєстраторів розрахункових операцій забезпечувати одноразове занесення, довгострокове зберігання у фіскальній пам`яті реєстратора розрахункових операцій, багаторазове зчитування і неможливість зміни підсумкової інформації про обсяг розрахункових операцій, виконаних у готівковій та/або в безготівковій формі (із застосуванням електронних платіжних засобів, платіжних чеків, жетонів тощо), або про обсяг операцій з торгівлі валютними цінностями в готівковій формі, операцій з видачі готівкових коштів держателям електронних платіжних засобів; б) здатність програмних реєстраторів розрахункових операцій забезпечувати одноразове занесення для довгострокового зберігання на фіскальному сервері контролюючого органу та багаторазове зчитування і неможливість зміни підсумкової інформації про обсяг розрахункових операцій, виконаних у готівковій та/або в безготівковій формі (із застосуванням електронних платіжних засобів, платіжних чеків, жетонів тощо), або про обсяг операцій з торгівлі валютними цінностями в готівковій формі; реєстратор розрахункових операцій - пристрій або програмно-технічний комплекс, в якому реалізовані фіскальні функції і який призначений для реєстрації розрахункових операцій при продажу товарів (наданні послуг), операцій з торгівлі валютними цінностями в готівковій формі та/або реєстрації кількості проданих товарів (наданих послуг), операцій з видачі готівкових коштів держателям електронних платіжних засобів та з приймання готівки для подальшого переказу. До реєстраторів розрахункових операцій відносяться: електронний контрольно-касовий апарат, електронний контрольно-касовий реєстратор, вбудований електронний контрольно-касовий реєстратор, комп`ютерно-касова система, електронний таксометр, автомат з продажу товарів (послуг) тощо; контрольна стрічка - копії розрахункових документів послідовно сформованих реєстратором розрахункових операцій, що надруковані або створені в електронній формі таким реєстратором, а також копії фіскальних звітних чеків у разі створення контрольної стрічки в електронній форм.

Пунктами 7 та 10 статті 3 Закону № 265/95-ВР встановлено, що суб`єкти господарювання, які здійснюють розрахункові операції в готівковій та/або в безготівковій формі (із застосуванням електронних платіжних засобів, платіжних чеків, жетонів тощо) при продажу товарів (наданні послуг) у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг, а також операції з приймання готівки для подальшого її переказу зобов`язані: 7) подавати до контролюючих органів звітність, пов`язану із застосуванням реєстратора розрахункових операцій та розрахункових книжок, не пізніше 15 числа наступного за звітним місяця у разі, якщо цим пунктом не передбачено подання інформації по дротових або бездротових каналах зв`язку. Суб`єкти господарювання, які використовують реєстратори розрахункових операцій (крім електронних таксометрів, автоматів з продажу товарів (послуг) та реєстраторів розрахункових операцій, що застосовуються для обліку та реєстрації операцій з торгівлі валютними цінностями в готівковій формі), повинні подавати до контролюючих органів по дротових або бездротових каналах зв`язку електронні копії розрахункових документів і фіскальних звітних чеків, які містяться на контрольній стрічці в пам`яті реєстраторів розрахункових операцій або в пам`яті модемів, які до них приєднані. Суб`єкти господарювання, які використовують програмні реєстратори розрахункових операцій, повинні подавати до контролюючих органів по дротових або бездротових каналах зв`язку електронні фіскальні звіти та електронні фіскальні звітні чеки; 10) створювати контрольні стрічки у паперовій та/або електронній формі і забезпечувати їх зберігання: на реєстраторах розрахункових операцій (за виключенням автоматів з продажу товарів (послуг) - протягом трьох років; на програмних реєстраторах розрахункових операцій у разі здійснення розрахункових операцій у режимі офлайн відповідно до цього Закону - до моменту передачі електронних розрахункових документів, електронних фіскальних звітів, електронних фіскальних звітних чеків до фіскального сервера контролюючого органу.

З такого правового регулювання слідує, що розрахунковий документ (фіскальний чек) та його електронна копія, яка передана до контролюючих органів по дротових або бездротових каналах зв`язку, підтверджує вчинення суб`єктом господарювання розрахункових операцій щодо продажу товару із зазначенням дати і часу операції, реалізованого товару та ціни продажу такого товару.

Таким чином, наявні у матеріалах справи докази підтверджують факти продажу позивачем 02 жовтня 2018 року, 03 жовтня 2018 року та 05 жовтня 2018 року алкогольних напоїв за цінами, нижчими за встановлені мінімальні оптово-відпускні або роздрібні ціни на такі напої,

Отже, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, що відповідачем доведена правомірність винесення оскаржуваного податкового повідомлення-рішення ГУ ДПС у Полтавській області № 5 від 17 листопада 2020 року.

Суд апеляційної інстанції не бере до уваги посилання позивача на правову позицію Верховного Суду у справі № 200/14343/19-а, оскільки ухвалою Верховного Суду від 08 жовтня 2020 року відмовлено у відкритті касаційного провадження у цій справі.

Посилання позивача на висновки Верховного Суду сформовані, зокрема, у постановах від 14.02.2019 у справі № 9901/43/19, від 04.03.2019 у справі № 404/4623/15-а є недоречними.

Згідно з ч. 2 ст. 77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин. Докази суду надають учасники справи.

Отже, доводи апеляційної скарги висновків суду першої інстанції не спростовують.

Керуючись положеннями частини першої статті 308 КАС України, колегія суддів здійснювала перегляд оскаржуваного судового рішення в межах апеляційної скарги позивача.

Відповідно до пункту першого частини першої статті 315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін.

Згідно зі статтею 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення із додержанням норм матеріального і процесуального права.

Оскільки доводи апеляційної скарги не знайшли свого підтвердження та спростовуються висновками суду першої інстанції, які зроблені на підставі повного, всебічного та об`єктивного аналізу відповідних правових норм та фактичних обставин справи, колегія суддів дійшла висновку, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення в частині відмови в задоволенні позовних вимог з додержанням норм матеріального і процесуального права, а тому оскаржуване рішення в цій частині слід залишити без змін.

Враховуючи положення статті 139 КАС України, підстави для зміни розподілу судових витрат відсутні.

Керуючись ст. ст. 242, 243, 250, 308, 311, 315, 316, 321, 322, 325, 328 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 - залишити без задоволення.

Рішення Полтавського окружного адміністративного суду від 27.01.2021 по справі № 440/7052/20 в частині відмови в задоволенні позовних вимог Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 - залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та не підлягає касаційному оскарженню, крім випадків, передбачених п. 2 ч. 5 ст. 328 КАС України.

Головуючий суддя Я.В. П`янова
Судді О.В. Присяжнюк Л.В. Любчич