Справа № 826/7627/18
Суддя: Бояринцева М.А.
Дата ухвалення: 2021-07-05 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

05 липня 2021 року м. Київ № 826/7627/18

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі: головуючого Бояринцевої М.А., при секретарі судового засіданні Кравченку Я.В., розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням учасників справи заяву Спільного підприємства "Бориславська нафтова компанія" про перегляд рішення суду за нововиявленими обставинами у справі за позовом Заступника Генерального прокурора України до Державної служби геології та надр України, Товариства з обмеженою відповідальністю "Аркона Газ-Енергія", третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні позивача: Публічне акціонерне товариство "Укрнафта" про визнання протиправним та скасування рішення,

В С Т А Н О В И В:

Заступник Генерального прокурора України звернувся до суду в інтересах держави з позовом про визнання протиправним та скасування наказу Державної служби геології та надр України від 15.05.2017 № 217 "Про надання спеціального дозволу на користування надрами" в частині надання спецдозволу на користування надрами Товариству з обмеженою відповідальністю "Аркона Газ-Енергія" та про визнання недійсним спеціального дозволу від 18.05.2017 № 4830 на користування надрами Свистунківсько-Червонолуцького родовища, виданого Товариству з обмеженою відповідальністю "Аркона Газ-Енергія".

Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 17.10.2018 у справі №826/7627/18, яке залишено без змін постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 30.07.2019 та постановою Верховного Суду від 15.10.2019, у задоволенні позову відмовлено.

22.04.2021 Спільне підприємство "Бориславська нафтова компанія" звернулося до суду із заявою про перегляд рішення Окружного адміністративного суду міста Києва за нововиявленими обставинами.

Ухвалою суду від 12.05.2021 відкрито провадження в адміністративній справі за нововиявленими обставинами № 826/7627/18 та призначено справу до судового розгляду.

В судовому засіданні заявник, позивач та третя особа підтримали заяву про перегляд рішення Окружного адміністративного суду міста Києва за нововиявленими обставинами та вказали про незаконність об`єднання Свистунківского та Червонолуцького родовища, істотну розбіжність в запасах корисних копалин Свистунківсько-Червонолуцької площі та про повторну оцінку ТОВ «Аркона Газ-Енергія» запасів Червонолуцького родовища після проведеного державного затвердження запасів на цьому родовищі ПАТ «Укрнафта».

Представник Товариства з обмеженою відповідальністю "Аркона Газ-Енергія" заперечив щодо задоволення заяви Спільного підприємства "Бориславська нафтова компанія" про перегляд рішення суду за нововиявленими обставинами та вказав про відсутність підстав для перегляду судового рішення за нововиявленими обставинами, оскільки обставини, які виникли чи змінилися після ухвалення судом рішення, а також обставини, на які посилався учасник судового процесу у своїх поясненнях, касаційній скарзі або які могли бути встановлені в разі виконання судом вимог процесуального закону, не можуть визнаватися нововиявленими. Також представник відповідача вказує, що на момент видання Держгеонадра оскаржуваного наказу від 15.05.2017 № 217, ПАТ "Укрнафта" вже майже 3 роки не мало спеціального дозволу на користування надрами Свистунівсько-Червонолуцької площі.

Від Державної служби геології та надр України надійшов відзив на заяву про перегляд рішення за нововиявленими обставинами, в якому відповідач зазначає про відсутність порушеного права заявника та про відсутність правих підстав для перегляду судового рішення за нововиявленими обставинами, оскільки не можуть вважатися нововиявленими ті обставини, що встановлюються на підставі доказів, які не були своєчасно подані сторонами чи іншими особами, які беруть участь у справі. Також відповідач вказує, що протокол ДКЗ № 3659 від 28.09.2016 став законною підставою для прийняття Наказу № 217 та надання спеціального дозволу на виконання цього наказу.

Розглянувши заяву Спільного підприємства "Бориславська нафтова компанія" про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами, суд зазначає наступне.

Рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 14.12.2017 у справі №826/4007/17 мотивовано тим, що надання Товариству з обмеженою відповідальністю "Аркона Газ-Енергія" спеціального дозволу на користування надрами без проведення аукціону з підстав здійснення замовником за власні кошти апробації в Державній комісії України по запасах корисних копалин, наявності погоджень Міністерства екології, Полтавської обласної ради та за умови затвердження підрахунку запасів корисних копалин у ДКЗ протягом трьох років з моменту надання дозволу відповідає вимогам чинного законодавства.

В обґрунтування поданої заяви про перегляд рішення суду за нововиявленими обставинами заявник посилається на наявність істотних для справи обставин, які існували на момент розгляду справи № 826/7627/18, проте не були відомі ані позивачу, ані заявнику та судами під час розгляду справи не встановлювались.

Такими істотними обставинами, що не досліджувалися судами під час розгляду справи №826/7627/18, заявник визначає наступне:

обставини незаконного об`єднання Свистунківского та Червонолуцького родовища та санкціонування відповідачем-1 у зв`язку з таким об`єднанням повторної оцінки ТОВ «Аркона Газ-Енергія» запасів Червонолуцького родовища після проведеного державного затвердження запасів на цьому родовищі ПАТ «Укрнафта» на підставі протокольного рішення Держгеонадр від 22.11.2016 про введення в дію протоколу ДКЗ №3659;

обставини заниження запасів Свистунківсько-Червонолуцького родовища та, відповідно, вартості спеціального дозволу на його використання, встановлені експертним шляхом на підставі комплексної судової економічної експертизи у Харківському науково-дослідному інституті судових експерти ім. М.С. Бокаріуса;

обставини, встановлені висновками правової експертизи Інституту держави і права ім. Корецького ПАН України щодо співвідношення процесів апробації із детальною геолого-економічною оцінкою родовищ та затвердженням запасів вуглеводнів розвіданих родовищ (власне, зазначеним науково-правовим висновком зроблено експертний висновок щодо неможливості проведення апробації одним надрокористувачем на певній геологічній ділянці надр, як різновиду державної експертизи та оцінки запасів корисних копалин, після затвердження запасів корисних копалин на цій же геологічній ділянці іншим надрокористувачем).

Відповідно до частини першої статті 361 Кодексу адміністративного судочинства України судове рішення, яким закінчено розгляд справи і яке набрало законної сили, може бути переглянуто за нововиявленими або виключними обставинами.

Підставами для перегляду судового рішення за нововиявленими обставинами є істотні для справи обставини, що не були встановлені судом та не були і не могли бути відомі особі, яка звертається із заявою, на час розгляду справи (пункт 1 частини другої статті 361 Кодексу адміністративного судочинства України).

Відносно посилань заявника, як на підставу для перегляду за нововиявленими обставинами на висновок науково-правової експертизи щодо доктринального тлумачення та застосування окремих норм і положень законодавства України про геолого-економічну оцінку родовищ нафти і газу, як передумови отримання спеціальних дозволів на користування надрами, проведеної Інститутом держави і права ім. В.М. Корецького НАН України відповідно до звернення Публічного акціонерного товариства "Укрнафта" на підставі Закону України "Про наукову і науково-технічну експертизу", від 28.01.2019 № 126/11-е та висновок експертів за результатами проведення комплексної судової економічної експертизи № 23451 від 10.01.2020, суд зазначає наступне.

Частиною четвертою статті 361 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що не є підставою для перегляду рішення суду за нововиявленими обставинами:

1) переоцінка доказів, оцінених судом у процесі розгляду справи;

2) докази, які не оцінювалися судом, стосовно обставин, що були встановлені судом.

При перегляді судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами суд не може виходити за межі тих вимог, які були предметом розгляду при ухваленні судового рішення, яке переглядається, розглядати інші вимоги або інші підстави позову (частина шоста статті 361 Кодексу адміністративного судочинства України).

Суд зазначає, що на відміну від перегляду судового рішення в порядку апеляційного та касаційного оскарження, підставою перегляду рішення за нововиявленими обставинами є не недоліки розгляду справи судом (незаконність та (або) необґрунтованість судового рішення, постанови чи ухвали, неправильне застосування судом норм матеріального права, порушення норм процесуального права), а те, що на час ухвалення рішення суд не мав можливості врахувати істотну обставину, яка могла суттєво вплинути на вирішення справи, оскільки учасники розгляду справи не знали про неї та, відповідно, не могли надати суду дані про неї.

Аналогічну за змістом правову позицію викладено у постановах Верховного Суду від 21.02.2018 у справі № 454/3003/14-ц, від 18.12.2019 у справі № 904/1775/18, від 22.10.2020 у справі № 922/5169/13.

Тобто перегляд справи у зв`язку з нововиявленими обставинами має на меті не усунення судових помилок, а лише перегляд вже розглянутої справи з урахуванням обставини, про існування якої стало відомо після ухвалення судового рішення.

Разом з тим, за практикою Європейського суду з прав людини (далі - Суд) процедура поновлення розгляду справи за нововиявленими обставинами на вимогу сторони провадження для виправлення помилок правосуддя, як така, не суперечить положенням Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція) за умови відсутності зловживання (див. пп. 27 - 28 рішення від 18.11.2004 у справі "Праведная проти Росії" N69529/01 та п. 46 рішення від 06.12.2005 у справі "Попов проти Молдови" N 2). Однак, при цьому Суд наголошує, що право на справедливий судовий розгляд, гарантоване п. 1 ст.6 Конвенції, потрібно тлумачити в світлі Преамбули до Конвенції, яка проголошує принцип верховенства права як частину спільної спадщини держав-учасниць. Одним із аспектів принципу верховенства права є принцип правової певненості, який, окрім іншого, передбачено, що якщо суд ухвалив остаточне рішення по суті спору, таке рішення не може бути піддане перегляду (див. рішення Суду у справі "Брумареску проти Румунії" від 28.10.1999). Цей принцип встановлює, що жодна сторона не вправі ставити питання про перегляд остаточного судового рішення, яке набрало чинності, лише задля нового судового розгляду і нового рішення по суті. Перегляд судового рішення не повинен бути замаскованою апеляційною процедурою, а саме лише існування двох позицій щодо способу вирішення спору не є підставою для повторного судового розгляду.

Відхилення від цього принципу допустимі лише за наявності виняткових обставин (див. п.п. 51 - 52 рішення Суду у справі "Рябих проти Росії" від 24.06.2003; ухвала Суду щодо прийнятності заяви N 62608/00 "Агротехсервіс проти України"; п.п. 42-44 рішення Суду у справі "Желтяков проти України" від 09.06.2011).

Процедура скасування остаточного судового рішення у зв`язку з нововиявленими обставинами передбачає, що існує доказ, який раніше не міг бути доступний, однак він міг би призвести до іншого результату судового розгляду. Особа, яка звертається із заявою про скасування рішення, повинна довести, що в неї не було можливості представити цей доказ на остаточному судовому слуханні, а також те, що цей доказ є вирішальним (див. пп. 27 - 34 рішення Суду у справі "Праведная проти Росії" від 18.11.2004).

Таким чином, необхідними умовами нововиявлених обставин є те, що вони існували на час розгляду справи; ці обставини не могли бути відомі заявнику на час розгляду справи; вони входять до предмета доказування у справі та можуть вплинути на висновки суду про права та обов`язки осіб, які беруть участь у справі.

В свою чергу, висновки експертів, здійснені після ухвалення рішення у справі №826/7627/18 є новим доказом стосовно обставин, що були встановлені судом, що не відповідає правовій природі перегляду судових рішень за нововиявленими обставинами.

Отже, проведені експертизи на замовлення ПАТ "Укрнафта", яке є третьою особою у даній справі, не можуть бути підставою для перегляду рішення суду за нововиявленими обставинами. ПАТ "Укрнафта" приймала участь у судових засіданнях під час розгляду справи по суті, всі обставини та докази, які сторонами обгрунтовували свої позиції, були відомі представнику товариства.

Щодо обставин незаконного об`єднання Свистунківского та Червонолуцького родовища та санкціонування відповідачем-1 у зв`язку з таким об`єднанням повторної оцінки ТОВ «Аркона Газ-Енергія» запасів Червонолуцького родовища після проведеного державного затвердження запасів на цьому родовищі ПАТ «Укрнафта» на підставі протокольного рішення Держгеонадр від 22.11.2016 про введення в дію протоколу ДКЗ №3659, суд зазначає наступне.

Заявник вказав, що апробація запасів Свистунівсько-Червонолуцького газоконденсатного родовища Полтавської області відбулась станом на 01.01.2016 - до прийняття рішення ДКЗ про об`єднання Свистунівської та Червонолуцької нафтогазоносних ділянок в єдине Свистунівсько-Червонолуцьке родовище на підставі протоколу від 28.09.2016 № 3659. Водночас, на момент здійснення апробації діяв протокол ДКЗ від 21.12.2010 № 2148 про затвердження запасів Червонолуцького газоконденсатного родовища на підставі матеріалів, поданих Публічним акціонерним товариством «Укрнафта».

При цьому, як встановлено судом, в провадженні Окружного адміністративного суду міста Києва перебувала справа №826/14653/17 за позовом Публічного акціонерного товариства "Укрнафта" до Державної служби геології та надр України, Товариства з обмеженою відповідальністю "Аркона Газ-Енергія", третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, Державна комісія України по запасах корисних копалин, в якому з урахуванням заяви про збільшення позовних вимог просило:

скасувати протокол Робочої групи Державної служби геології та надр України з розгляду протоколів Державної комісії України по запасах корисних копалин від 22.11.2016 № 50 щодо Свистунківсько-Червонолуцького газоконденсатного родовища, а саме в частині слів: "Щодо розгляду результатів державної експертизи матеріалів геолого-економічної оцінки родовищ вуглеводневої сировини, виконаної ДКЗ: визнати висновки колегії ДКЗ стосовно об`єктів, розглянутих у протоколах № 3659 обґрунтованими. Схвалити протоколи ДЗК: протокол № 3659 із апробованими запасами вуглеводнів Свистунківсько-Червонолуцького газоконденсатного родовища станом на 01.01.2016";

скасувати наказ Держгеонадра "Про надання спеціальних дозволів на користування надрами" в частині пункту 4 додатка №1 щодо надання на 20 років спеціального дозволу на користування надрами з метою геологічного вивчення, у тому числі дослідно-промислову розробку (далі також - ДПР) з подальшим видобуванням нафти, газу (промислова розробка) Свистунківсько-Червонолуцького газоконденсатного родовища ТОВ "Аркона Газ-Енергія" від 15.05.2017 № 217;

визнати спеціальний дозвіл від 18.05.2017 № 4830, виданий ТОВ "Аркона Газ-Енергія" на геологічне вивчення нафтогазонасосних надр, у тому числі дослідно-промислова розробка з подальшим видобуванням нафти, газу (промислова розробка) Свистунківсько-Червонолуцького родовища, недійсним.

Рішенням Окружного адміністративного суду м. Києва від 01.07.2020 позовні вимоги задоволено: скасовано протокол Робочої групи Державної служби геології та надр України з розгляду протоколів Державної комісії України по запасах корисних копалин №50 від 22.11.2016 щодо Свистунківсько-Червонолуцького газоконденсатного родовища, а саме в частині слів: "Щодо розгляду результатів державної експертизи матеріалів геолого-економічної оцінки родовищ вуглеводневої сировини, виконаної ДКЗ: визнати висновки колегії ДКЗ стосовно об`єктів, розглянутих у протоколах №3659 обґрунтованими. Схвалити протоколи ДЗК: протокол №3659 із апробованими запасами вуглеводнів Свистунківсько-Червонолуцького газоконденсатного родовища станом на 01.01.2016 року"; скасовано наказ Державної служби геології та надр України №217 від 15.05.2017 "Про надання спеціальних дозволів на користування надрами" в частині пункту 4 додатка №1 щодо надання на 20 років спеціального дозволу на користування надрами з метою геологічного вивчення, у тому числі ДПР з подальшим видобуванням нафти, газу (промислова розробка) Свистунківсько-Червонолуцького родовища ТОВ "Аркона Газ-Енергія"; визнано спеціальний дозвіл №4830 від 18.05.2017, виданий Товариству з обмеженою відповідальністю "Аркона Газ-Енергія" на геологічне вивчення нафтогазоносних надр, у тому числі дослідно-промислова розробка з подальшим видобуванням нафти, газу (промислова розробка) Свистунківсько-Червонолуцького родовища, недійсним; стягнуто на користь Публічного акціонерного товариства "Укрнафта" судові витрати зі сплати судового збору у розмірі 5 121,00 грн за рахунок бюджетних асигнувань Державної служби геології та надр України.

Постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 29.09.2020 апеляційні скарги Товариства з обмеженою відповідальністю "Аркона Газ-Енергія", Державної служби геології та надр України задоволено, скасовано рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 01.07.2020 та ухвалено нове судове рішення, яким позов залишено без задоволення.

Постановою Верховного Суду від 04.02.2021 закрито касаційне провадження в частині, що відкрите на підставі пункту 1 частини четвертої статті 328 Кодексу адміністративного судочинства України. Касаційну скаргу Публічного акціонерного товариства "Укрнафта" задоволено частково. Постанову Шостого апеляційного адміністративного суду від 29.09.2020 у справі в частині вимог до Товариства з обмеженою відповідальністю "Аркона Газ-Енергія" як відповідача скасовано, а провадження у справі за позовом Публічного акціонерного товариства "Укрнафта" до Державної служби геології та надр України, Товариства з обмеженою відповідальністю "Аркона Газ-Енергія", третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, Державна комісія України по запасах корисних копалин, про визнання протиправним та скасування наказу, скасування протоколу, визнання дозволу недійсним у цій частині - закрито. В іншій частині постанову Шостого апеляційного адміністративного суду від 29.09.2020 залишено без змін.

В межах справи № 826/14653/17 надавалась оцінка обставинам відносно того, що Держгеонадра безпідставно допустило повторне вивчення відповідної ділянки надр іншим товариством ТОВ "Аркона Газ-Енергія", для чого надало йому відповідний спеціальний дозвіл, тобто тим обставинам, якими заявник обгрунтовує підстави для перегляду судового рішення у даній справі за нововиявленими обставинами.

При цьому, Верховним Судом у постанові від 04.02.2021 у справі № 826/14653/17 зазначено наступне:

« 108. Доводи позивача, викладені у касаційній скарзі про неврахування судом апеляційної інстанції того факту, що затверджені протоколом ДКЗ запаси корисних копалин Червонолуцького родовища, яке є частиною Свистунківсько-Червонолуцької площі, не могли бути переоцінені будь-якими зацікавленими надрокористувачами, а тому Держгеонадра безпідставно допустило повторне вивчення відповідної ділянки надр іншим товариством ТОВ "Аркона Газ-Енергія", що суперечить статті 39 Кодексу України про надра та пункту 1.1 Порядку державної реєстрації робіт і досліджень, пов`язаних із геологічним вивченням надр, затвердженого наказом Міністерства екології та природних ресурсів України 14.06.2013 №263, (далі також - Порядок № 263, у редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин) колегія суддів відхиляє з огляду на наступне.

109. Відповідно до статті 39 Кодексу України про надра роботи і дослідження, пов`язані з геологічним вивченням надр, підлягають обов`язковій державній реєстрації та обліку з метою узагальнення і максимального використання результатів вивчення надр, а також запобігання дублюванню зазначених робіт. Державну реєстрацію та облік робіт і досліджень, пов`язаних з геологічним вивченням надр, здійснює центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері геологічного вивчення та раціонального використання надр. Порядок розпорядження геологічною інформацією встановлюється Кабінетом Міністрів України.

110. Пунктом 1.1 Порядку №263 передбачено, що цей Порядок установлює єдину процедуру державної реєстрації робіт і досліджень, пов`язаних із геологічним вивченням надр (далі - РДГВН), з метою запобігання їх дублюванню при подальшому вивченні геологічної будови надр, виявленні та оцінці запасів і якості корисних копалин, дослідженні екологічного стану геологічного середовища, з`ясуванні гірничотехнічних, гідрогеологічних та інших умов розробки родовищ корисних копалин і використання надр для цілей, не пов`язаних з видобуванням корисних копалин. Державна реєстрація РДГВН - офіційне свідчення про доцільність здійснення певних видів і обсягів робіт, які спрямовані на збільшення повноти геологічної, гідрогеологічної, інженерно-геологічної, геофізичної, еколого-геологічної та геохімічної вивченості надр.

111. Як встановлено судом апеляційної інстанції, у даному випадку має місце проведення першої оцінки запасів Свистунківсько-Червонолуцького родовища, а не переоцінка запасів Червонолуцького родовища; на вказаній обставині наголошували також і суди у справі № 826/7627/18, а тому колегія суддів погоджується із висновком Шостого апеляційного адміністративного суду, що обставини здійснення ПАТ "Укрнафта" у 2010 році детальної геолого-економічної оцінки запасів Червонолуцького родовища, жодним чином не є перешкодою для проведення геолого-економічної оцінки Свистунківсько-Червонолуцького родовища іншими особами та не "бронює" за ПАТ "Укрнафта" безстрокове та безальтернативне право розробки Червонолуцького родовища.

112. Також колегія суддів погоджується із висновком суду апеляційної інстанції, що норми чинного законодавства не визначають обставини виявлення та окремого обліку запасів родовищ як підставу для неможливості їх подальшого об`єднання, розробки та апробації запасів як об`єднаного родовища; не визначає законодавство також і будь-яких обмежень у використанні такого об`єднаного родовища у зв`язку із окремим обліком у минулому та різним рівнем проведених геологічних експертиз.

113. При оцінці доводу позивача щодо неправильності висновку суду апеляційної інстанції про протиправність об`єднання Червонолуцького і Свистунківського родовищ колегія суддів виходить з того, що позивачем не зазначено, які норми права не застосував чи неправильно застосував суд, відхиляючи його доводи з цього питання. Верховний Суд погоджується з позицією суду апеляційної інстанції, що компетенція суду обмежена частиною другою статті 2 КАС України, при цьому такого критерію як доцільність вказана стаття не містить, а тому питання доцільності об`єднання Червонолуцького і Свистунківського родовищ з огляду на принцип розподілу влади, виходить за межі компетенції адміністративного суду, а тому відхиляє відповідні доводи позивача, викладені у касаційній скарзі.

114. З огляду на наведене колегія суддів також відхиляє доводи позивача, викладені у касаційній скарзі, що дії відповідача 1, пов`язані з прийняттям рішення (наказу) про надання спеціального дозволу на користування надрами Свистунківсько-Червонолуцького родовища без проведення аукціону, призвели до недопущення, усунення, обмеження чи спотворення конкуренції, а також, що антиконкурентними вбачаються і дії відповідача 1, якими санкціоновано два окремих родовища, що знаходилися на різних ступенях геологічного вивчення та підготовленості до промислового видобування. Водночас колегія суддів погоджується з висновком суду апеляційної інстанції, що питання вчинення Держгеонадра антиконкурентних дій, є компетенцією органів, які здійснюють нагляд за дотриманням законодавства у сфері захисту економічної конкуренції.».

Відповідно до частин п`ятої, шостої статті 13 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» висновки щодо застосування норм права, викладені у постановах Верховного Суду, є обов`язковими для всіх суб`єктів владних повноважень, які застосовують у своїй діяльності нормативно-правовий акт, що містить відповідну норму права.

Висновки щодо застосування норм права, викладені у постановах Верховного Суду, враховуються іншими судами при застосуванні таких норм права.

З урахуванням наведеного суд враховує висновки Верховного Суду, викладені в постанові від 04.02.2021 у справі № 826/14653/17 відносно того, що у даному випадку має місце проведення першої оцінки запасів Свистунківсько-Червонолуцького родовища, а не переоцінка запасів Червонолуцького родовища.

Таким чином, доводи Спільного підприємства "Бориславська нафтова компанія" щодо повторності вивчення ділянки надр Червонолуцького родовища іншим товариством ТОВ "Аркона Газ-Енергія" не спростовують висновки суду у справі № 826/7627/18 щодо правомірності видачі Державною службою геології та надр України ТОВ "Аркона-Газ Енергія" спеціального дозволу на користування надрами без проведення аукціону з підстав здійснення останнім за власні кошти апробації в ДКЗ, наявності погодження Міністерства екології та природних ресурсів України та Полтавської обласної ради та за умови затвердження суб`єктом господарювання підрахунку запасів корисних копалин у ДКЗ протягом трьох років, а тому не можуть бути підставою для скасування рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 17.10.2018 за нововиявленими обставинами.

Відповідно до пункту 1 частини четвертої статті 368 Кодексу адміністративного судочинства України за результатами перегляду рішення, ухвали за нововиявленими або виключними обставинами суд може відмовити в задоволенні заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами та залишити відповідне судове рішення в силі.

З огляду на викладене, в задоволенні заяви Спільного підприємства "Бориславська нафтова компанія" про перегляд рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 17.10.2018 за нововиявленими обставинами необхідно відмовити та залишити це судове рішення в силі.

Керуючись статтями 248, 361, 368 Кодексу адміністративного судочинства України, Окружний адміністративний суд міста Києва, -

У Х В А Л И В:

Відмовити у задоволенні заяви Спільного підприємства "Бориславська нафтова компанія" про перегляд за нововиявленими обставинами рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 17.10.2018 у справі № 826/7627/18 та залишити відповідне судове рішення в силі.

Відповідно до частини другої статті 256 Кодексу адміністративного судочинства України ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Згідно з частиною другою статті 369 Кодексу адміністративного судочинства України судове рішення за наслідками провадження за нововиявленими або виключними обставинами може бути оскаржено в порядку, встановленому цим Кодексом для оскарження судових рішень суду відповідної інстанції.

Суддя М.А. Бояринцева

Повний текст ухвали складений 05.07.2021.