Справа № 574/233/21
Суддя: О.А. Прилипчук
Дата ухвалення: 2021-07-06 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

СУМСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
06 липня 2021 р. Справа № 574/233/21
Сумський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого судді - Прилипчука О.А.,
розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження в приміщенні суду в м.Суми адміністративну справу
за позовом Фізичної особи -підприємця ОСОБА_1
до Управління Держпраці у Сумській області
про скасування припису та попередження,-
В С Т А Н О В И В:
07.05.2021 справа надійшла до Сумського окружного адміністративного суду.
Ухвалою Сумського окружного адміністративного суду від 12.05.2021 відкрито провадження у справі в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін.
Ухвалою Сумського окружного адміністративного суду від 06.07.2021 замінено позивача по справі № 574/233/21 ОСОБА_1 на належного - фізичну особу-підприємця ОСОБА_1 .
Позивач вважає, що припис та попередження винесені безпідставно та з порушенням його прав, не відповідають обставинам справи та вимогам закону, оскільки були допущені наступні порушення:
1. Порушення права об`єкта відвідування щодо надання заперечень до Акту.
Відповідно до п.21 Порядку №823 якщо об`єкт відвідування не погоджується з викладеною в акті інформацією, акт підписується із зауваженнями, які є його невід`ємною частиною. Зауваження можуть бути подані об`єктом відвідування не пізніше трьох робочих днів з дати підписання акту. Письмова вмотивована відповідь на зауваження надається інспектором праці не пізніше ніж через три робочих дні з дати їх надходження. Всупереч п. 21 Порядку №823 інспектором було надіслано Акт об`єкту відвідування одночасно з Приписом, що позбавило ФОП ОСОБА_1 права надати зауваження, які є невід`ємною частиною Акту.
2. Складання припису в один і той самий день, що і Акт.
Відповідно до п.24 Порядку №823 припис вноситься об`єкту відвідування не пізніше ніж протягом наступного робочого дня після підписання акта (відмови від підписання), а в разі наявності зауважень - наступного дня після їх розгляду. Всупереч п. 24 Порядку №823 інспектором було винесено припис одночасно з Актом, що тим самим позбавило позивача права надати зауваження до Акту.
Враховуючи вищевикладене, а також недотримання інспектором п.п. 4 п. 13, п. 21, п. 24 Порядку № 823 є підставою для скасування припису, про що і просить позивач.
Відповідач у відзиві на позовну заяву зазначив, що заперечує проти позову в повному обсязі та зазначає наступне.
Отже, інспектори праці під час проведення інспекційного відвідування позивача керувались вимогами Порядку № 823 щодо складання акту інспекційного відвідування та припису.
Отже, інспекторами праці не було порушено вимоги Порядку № 823 щодо складання акта інспекційного відвідування та припису.
Відповідно до пункту 18 Порядку № 823 якщо об`єкт відвідування не погоджується з викладеною в акті інформацією, акт підписується із зауваженнями, які є його невід`ємною частиною.
Зауваження можуть бути подані об`єктом відвідування не пізніше трьох робочих днів після дня підписання акта. Письмова вмотивована відповідь на зауваження надається інспектором праці не пізніше ніж через три робочих дні з дати їх надходження.
У зв`язку з тим, що в останній день інспекційного відвідування неможливо було вручити акт позивачу, то відповідно позивач не зміг підписати акт із зауваженнями.
Отже, інспекторами праці не було порушено право позивача на надання зауважень щодо викладеної в акті інспекційного відвідування інформації.
Отже, інспектори праці під час проведення інспекційного відвідування Позивача мали право проходити до будь-яких виробничих, службових, адміністративних приміщень Позивача, а також фіксувати проведення інспекційного відвідування засобами відеотехніки, що не передбачає отримання згоду Позивача на перебування інспекторів праці в приміщенні та проведення ними відеозйомки.
Позивач посилається на відсутність порушення, а саме: допуск до роботи трьох працівників без укладення трудового договору з укладанням цивільно-правових договорів з ОСОБА_2 від 07.12.2020 та ОСОБА_3 від 09.12.2020.
Дані договори були надані позивачем вже після проведення інспекційного відвідування та складання акту інспекційного відвідування, а також винесення попередження про відповідальність, разом із запереченням від 25.12.2020.
Під час проведення інспекційного відвідування позивач не надав інспекторам праці жодної інформації та документів стосовно наявності укладених з даними фізичними особами цивільно-правових договорів.
Під час проведення інспекційного відвідування ОСОБА_4 надавала інспекторам праці пояснення, що фізична особа, зазначена в Акті інспекційного відвідування як ОСОБА_5 , є її рідною сестрою, та допомагає в господарській діяльності з документацією.
Про наявність цивільно-правових договорів між даними фізичними особами та позивачем інспекторам праці не повідомили ні ОСОБА_4 , ні самі фізичні особи, які також відмовились називатись та давати пояснення інспекторам праці.
Так, 11.12.2020 під час проведення інспекційного відвідування позивача в підсобному приміщенні знаходилась фізична особа, зазначена в Акті інспекційного відвідування як Особа-2 жіночої статті, яка була одягнена в сірий светр, окуляри та спеціальний одяг (фартух) та виконувала роботи з розфасування продукції. Дана особа відмовилась надавати інспекторам праці пояснення та покинула приміщення. Позивач також не зміг пояснити присутність даної особи в приміщенні магазину.
Отже, інспекторами праці на момент інспекційного відвідування позивача з урахуванням фактичних обставин та наданих документів (інформації) було встановлено, що позивач допустив до виконання роботи без оформлення трудового договору трьох осіб, чим порушив вимоги частини 1 та 3 статті 24 КЗпП України.
Враховуючи вищезазначене, просить відмовити у задоволенні позовних вимог (а.с. 24-26).
У відповіді на відзив позивач не погодився з позицією відповідача та просить позовні вимоги задовольнити (а. с. 54-55).
Під час проведення інспекційного відвідування встановлено, що ФОП ОСОБА_1 допущено до роботи працівників без укладення трудового договору в письмовій формі, що є порушенням ч.1, 3 ст. 24 КЗпП України.
Надаючи оцінку спірним правовідносинам, суд враховує наступне.
У відповідності до статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Згідно з частиною другою статті 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності передзаконом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.
Статтею 259 КЗпП України визначено, що державний нагляд та контроль за додержанням законодавства про працю юридичними особами незалежно від форми власності, виду діяльності, господарювання, фізичними особами - підприємцями, які використовують найману працю, здійснює центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю, у порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України.
Згідно з пунктами 1, 7 Положення про Державну службу України з питань праці, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11.02.2015 № 96, Державна служба України з питань праці (далі також - Держпраці) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра соціальної політики, і який реалізує державну політику у сферах промислової безпеки, охорони праці, гігієни праці, поводження з вибуховими матеріалами промислового призначення, здійснення державного гірничого нагляду, а також з питань нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю, зайнятість населення, загальнообов`язкове державне соціальне страхування від нещасного випадку на виробництві та професійного захворювання, які спричинили втрату працездатності, у зв`язку з тимчасовою втратою працездатності, на випадок безробіття в частині призначення, нарахування та виплати допомоги, компенсацій, надання соціальних послуг та інших видів матеріального забезпечення з метою дотримання прав і гарантій застрахованих осіб. Держпраці здійснює свої повноваження безпосередньо та через утворені в установленому порядку територіальні органи.
Процедура здійснення державного контролю за додержанням законодавства про працю юридичними особами (зокрема їх структурними та відокремленими підрозділами, які не є юридичними особами) та фізичними особами, які використовують найману працю (далі - об`єкт відвідування), з урахуванням особливостей, визначених Конвенцією Міжнародної організації праці № 81 1947 року про інспекцію праці у промисловості й торгівлі, ратифікованою Законом України від 8 вересня 2004 р. № 1985-IV, Конвенцією Міжнародної організації праці № 129 1969 року про інспекцію праці в сільському господарстві, ратифікованою Законом України від 8 вересня 2004 р. № 1986-IV, та Законом України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» визначена Порядком здійснення державного контролю за додержанням законодавства про працю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 21 серпня 2019 р. № 823 (надалі по тексту - Порядок №823).
Підпунктом 3 пункту 5 Порядку № 823 передбачено, що підставами для здійснення інспекційних відвідувань є рішення керівника органу контролю про проведення інспекційних відвідувань, прийняте за результатами аналізу інформації, отриманої із засобів масової інформації, інших джерел, доступ до яких не обмежений законодавством, та джерел, зазначених у підпунктах 1, 2, 4-7 цього пункту.
У свою чергу підпунктами 1, 2, 3, 4-7 пункту 5 Порядку № 823 визначено джерела інформації, а саме:
1) звернення працівника про порушення стосовно нього законодавства про працю;
2) звернення фізичної особи, стосовно якої порушено правила оформлення трудових відносин;
4) рішення суду;
5) повідомлення посадових осіб органів державного нагляду (контролю), правоохоронних органів про виявлені в ході виконання ними повноважень ознак порушення законодавства про працю щодо неоформлення та/або порушення порядку оформлення трудових відносин;
ДПС та її територіальних органів про:
- невідповідність кількості працівників роботодавця обсягам виробництва (виконаних робіт, наданих послуг) до середніх показників за відповідним видом економічної діяльності;
- факти порушення законодавства про працю, виявлені в ході здійснення повноважень;
- факти провадження господарської діяльності без державної реєстрації у порядку, встановленому законом, як суб`єкта господарювання;
Пенсійного фонду України та його територіальних органів про:
- роботодавців, в яких стосовно працівників відсутнє повідомлення про прийняття на роботу;
- роботодавців, в яких протягом місяця кількість працівників, що працюють на умовах неповного робочого часу, збільшилася на 20 і більше відсотків;
- фізичних осіб, які виконують роботи (надають послуги) за цивільно-правовими договорами в одного роботодавця більше року;
- роботодавців, в яких 30 і більше відсотків фізичних осіб працюють на умовах цивільно-правових договорів;
- роботодавців із чисельністю 20 і більше працівників, в яких протягом місяця відбулося скорочення на 10 і більше відсотків працівників;
7) інформація профспілкових органів про порушення прав працівників, які є членами профспілки, виявлені у ході здійснення громадського контролю за додержанням законодавства про працю.
Пунктом 16, 17 Порядку № 823 передбачено, що за результатами інспекційного відвідування складаються акт інспекційного відвідування (далі - акт) і в разі виявлення порушень вимог законодавства про працю - припис щодо їх усунення та попередження про відповідальність за порушення законодавства про працю.
Акт складається в останній день інспекційного відвідування у двох примірниках, які підписуються інспектором праці, що його проводив, та об`єктом відвідування або уповноваженою ним особою.
Один примірник акта залишається в об`єкта відвідування.
Другий примірник акта залишається в інспектора праці.
Системний аналіз наведених вище положень дає підстави дійти висновку, що інспекційне відвідування є формою державного нагляду за додержанням законодавства про працю, яке відноситься до повноважень відповідача та яке проводиться на підставі наказу та направлення. За результатами інспекційного відвідування складається акт і в разі виявлення порушень - виноситься припис. Якщо під час інспекційного відвідування встановлено факти використання праці неоформлених працівників, то вживаються заходи щодо притягнення об`єкта відвідування до відповідальності незалежно від усунення виявлених порушень.
Під час проведення інспекційного відвідування встановлено, що ФОП ОСОБА_1 допущено до роботи працівників без укладення трудового договору в письмовій формі, що є порушенням ч.1, 3 ст. 24 КЗпП України.
Наведені недоліки акту інспекційного відвідування позбавляють можливості суд ідентифікувати осіб, які, на думку, контролюючого органу були допущені позивачем до роботи без укладення трудового договору в письмовій формі та надати належну оцінку обставинам встановленим під час проведення перевірки.
Крім того, суд звертає увагу, що оскаржуваний припис Управління Держпраці у Сумській області не містить в який саме конкретно спосіб вважає відповідач необхідно усунути позивачу порушення чинного законодавства, що може призвести до невизначеності під час усунення порушень та визначення безпосередньо відповідачем факту виконання припису
Відповідно до ч.2 ст.77 КАС України, в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
Таким чином, особливістю адміністративного судочинства є те, що обов`язок (тягар) доказування в спорі покладається на відповідача - орган публічної влади, який повинен надати докази, що свідчать про правомірність його дій, законність прийнятих рішень.
Відповідач, як суб`єкт владних повноважень на якого покладено обов`язок щодо доказування правомірності власних дій, під час розгляду справи, не довів належними та допустимими доказами правомірність висновків про порушення позивачем вимог діючого законодавства та законність прийнятого припису та попередження
Керуючись ст.ст. 90, 139, 143, 241- 246, 250, 255, 295 КАС України, суд, -
В И Р І Ш И В:
Адміністративний позов Фізичної особи -підприємця ОСОБА_1 до Управління Держпраці у Сумській області про скасування припису та попередження задовольнити.
Рішення може бути оскаржено до Другого апеляційного адміністративного суду через Сумський окружний адміністративний суд шляхом подачі апеляційної скарги на рішення суду протягом тридцяти днів з дня складення судового рішення.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя О.А. Прилипчук