Справа № 420/7553/21
Суддя: Корой С.М.
Дата ухвалення: 2021-07-05 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 420/7553/21
У Х В А Л А

05 липня 2021 року м. Одеса
Суддя Одеського окружного адміністративного суду Корой С.М., розглянувши матеріали адміністративного позову комунального підприємства «Міжнародний аеропорт Одеса» до Південного офісу Держаудитслужби Державної аудиторської служби України, третя особа без самостійних вимог на стороні позивача державне підприємство «Дирекція з будівництва Міжнародного аеропорту «Одеса» про визнання протиправними та скасування акту та вимоги,
ВСТАНОВИВ:
07.05.2021 року до суду надійшов позов комунального підприємства «Міжнародний аеропорт Одеса» до Південного офісу Держаудитслужби Державної аудиторської служби України, третя особа без самостійних вимог на стороні позивача державне підприємство «Дирекція з будівництва Міжнародного аеропорту «Одеса», в якому позивач просить суд визнати протиправним та скасувати акт від 03.08.2020 року №05-11/24, визнати протиправною та скасування вимогу від 25.08.2020 року № 15-05-23-14/4273-2020.
Ухвалою Одеського окружного адміністративного суду від 12.05.2021 року судом залишено без руху позов комунального підприємства «Міжнародний аеропорт Одеса» до Південного офісу Держаудитслужби Державної аудиторської служби України, третя особа без самостійних вимог на стороні позивача державне підприємство «Дирекція з будівництва Міжнародного аеропорту «Одеса» про визнання протиправними та скасування акту та вимоги.
У вказаній ухвалі судом роз`яснено, що виявлені недоліки повинні бути усунені, шляхом надання до суду:
- уточненої позовної заяви (з копією для відповідача);
- доказів сплати судового збору;
- заяви про поновлення строку звернення до адміністративного суду.
При цьому уточненої позовної заяви позивачем так і не надано.
У заяві про поновлення строку звернення до суду позивачем, зокрема, зазначено, що він, в межах строків, визначених чинними приписами КАС України звернувся до суду із позовом про скасування п.1 Вимоги Південного офісу Держаудитслужби щодо усунення виявлених порушень від 25.08.2020 року №15-05-23-14/4273-2020 (справа №420/9087/20). Під час розгляду даної адміністративної справи у позивача виникли підстави для ініціювання судового провадження по оскарженню акту від 03.08.2020 року №05-11/24 та вимоги повністю, у зв`язку із чим було подано до суду даний позов по справі №420/7553/21. В той же час, ухвалою суду від 27.05.2021 року по справі №420/9087/20 задоволено клопотання Південного офісу Держаудитслужби та залишено без розгляду адміністративний позов Комунального підприємства «Міжнародний аеропорт Одеса» до Південного офісу Держаудитслужби, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача Одеська міська рада, про визнання протиправним та скасування п. 1 вимоги щодо усунення виявлених порушень. Підставою для залишення позову без розгляду була повторна неявка уповноваженого представника позивача. Як вказано у заяві, представник позивача знаходився на лікарняному з 17 березня по 14 квітня, що підтверджується Листами непрацездатності № 775254, 775253. У заяві також зазначено, що позивач передбаченими приписами КАС України право на оскарження даного процесуального рішення суду не скористався, оскільки вказане, на його думку, спричинить значну втрату часу для вирішення спірного питання.
Ухвалою суду від 03.06.2021 року судом продовжено позивачу строк на усунення недоліків позову комунального підприємства «Міжнародний аеропорт Одеса» до Південного офісу Держаудитслужби Державної аудиторської служби України, третя особа без самостійних вимог на стороні позивача державне підприємство «Дирекція з будівництва Міжнародного аеропорту «Одеса» про визнання протиправними та скасування акту та вимоги та встановлено позивачу 10-денний строк для усунення недоліків позовної заяви з дня отримання копії ухвали.
Разом із вказаним клопотанням позивачем надано до суду платіжне доручення №129 від 01.07.2021 року про сплату судового збору у розмірі 2270,00 грн.
Так, вирішуючи питання щодо усунення позивачем недоліків позовної заяви, суддя виходить з наступного.
Відповідно до ч.ч.1, 2, 3 ст.122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами. Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів. Для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.
Відповідно до ч.1, ч.6 ст.121 КАС України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення. Про поновлення або продовження процесуального строку, відмову у поновленні або продовженні процесуального строку суд постановляє ухвалу, яка не пізніше наступного дня з дня її постановлення надсилається особі, яка звернулася із відповідною заявою.
Згідно ч.1, ч.2 ст.123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку. Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.
Аналіз зазначених норм показав, що пропущення строків звернення до адміністративного суду не може бути безумовною підставою для застосування наслідків пропущення цих строків, оскільки суд може визнати причину пропуску таких строків поважними і в такому випадку справа розглядається і вирішується в порядку, встановленому КАС України.
Частина перша статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року (надалі - Конвенція) передбачає, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.
У своїй практиці Європейський суд з прав людини звертав увагу, що «стаття 6 Конвенції містить гарантії справедливого судочинства, одним з аспектів яких є доступ до суду. Рівень доступу, наданий національним законодавством, має бути достатнім для забезпечення права особи на суд з огляду на принцип верховенства права в демократичному суспільстві. Для того, щоб доступ був ефективним, особа повинна мати чітку практичну можливість оскаржити дії, які становлять втручання у її права» (рішення від 4 грудня 1995 року у справі «Беллет проти Франції» (Bellet v. France), Series A № 333-B, crop.42, пункт 36).
ЄСПЛ висловив позицію стосовно того, що, розглядаючи підстави для поновлення пропущеного строку, національні суди мають враховувати, що питання стосовно того, чи було дотримано справедливий баланс між загальними інтересами суспільства та вимогами захисту основоположних прав окремої особи, виникає лише тоді, коли встановлено, що оскаржуване втручання відповідало вимозі законності і не було свавільним (справи «Скордіно проти Італії», «Ятрідіс проти Греції»).
Одним із елементів права на справедливий суд є право на виправлення помилки, включаючи право на скасування неправосудного рішення та прийняття правового рішення по справі.
В абзаці 7 підпункту 2.2 пункту 2 мотивувальної частини Рішення Конституційного Суду України у справі за конституційним зверненням громадянина ОСОБА_1 щодо офіційного тлумачення положень статті 24 Конституції України (справа про рівність сторін судового процесу) від 12 квітня 2012 року № 9-рп/2012 вказано, що ніхто не може бути обмежений у праві на доступ до правосуддя, яке охоплює можливість особи ініціювати судовий розгляд та брати безпосередню участь у судовому процесі, або позбавлений такого права.
Статтею 55 Конституції України визначено, що кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб.
У рішенні Конституційного Суду України (Другий сенат) у справі за конституційними скаргами ОСОБА_2 , товариства з обмеженою відповідальністю «Торговий дім «Еко-вугілля України» щодо відповідності Конституції України (конституційності) положення частини першої статті 79 Закону України «Про банки і банківську діяльність» від 24 червня 2020 року № 6-р(ІІ)/2020 зазначено, що Конституційний Суд України вважає, що гарантування приписом частини другої статті 55 Конституції України кожному права на доступ до суду з метою оскарження рішень, дій або бездіяльності суб`єктів владних повноважень є вимогою принципу верховенства права. Такий доступ не означає автоматичної незаконності цих рішень, дій або бездіяльності, а спрямований на перевірку у судовому порядку їх законності та правомірності, що не лише забезпечує ефективний захист прав, свобод кожної особи, якої стосується неправомірна діяльність суб`єктів владних повноважень, а й сприяє підтримці законності та правопорядку в цілому шляхом виявлення та усунення нелегітимних проявів у такій діяльності.
Так, спірна вимога прийнята 25.08.2020 року, а акт - 03.08.2020 року.
В той же час, з даною позовною заявою позивач звернувся до суду лише 07.05.2021 року, тобто з порушенням строків, визначених КАС України.
Судом встановлено, що позивач, в межах строків, визначених чинними приписами КАС України звернувся до суду із позовом про скасування п.1 Вимоги Південного офісу Держаудитслужби щодо усунення виявлених порушень від 25.08.2020 року №15-05-23-14/4273-2020 (справа №420/9087/20). В той же час, ухвалою суду від 27.05.2021 року по справі №420/9087/21 задоволено клопотання Південного офісу Держаудитслужби та залишено без розгляду адміністративний позов Комунального підприємства «Міжнародний аеропорт Одеса» до Південного офісу Держаудитслужби, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача Одеська міська рада, про визнання протиправним та скасування п. 1 вимоги щодо усунення виявлених порушень. Підставою для залишення позову без розгляду була повторна неявка уповноваженого представника позивача.
Згідно наданих до суду доказів, представник позивача знаходився на лікарняному з 17 березня по 14 квітня, що підтверджується Листами непрацездатності № 775254, 775253
За вказаних обставин, суддя вважає за необхідне поновити комунальному підприємству «Міжнародний аеропорт Одеса» строк звернення до суду з позовною заявою по справі №420/7553/21 в частині вимог про визнання протиправною та скасування п.1 Вимоги Південного офісу Держаудитслужби щодо усунення виявлених порушень від 25.08.2020 року №15-05-23-14/4273-2020.
В той же час, щодо доводів позивача про те, що під час розгляду адміністративної справи позивач №420/9087/20 у позивача виникли підстави для ініціювання судового провадження по оскарженню акту від 03.08.2020 року №05-11/24 та вимоги повністю, у зв`язку із чим було подано до суду даний позов по справі №420/7553/21, суддя зазначає.
Так, вищевказані доводи представником позивача жодним чином не обґрунтовані, доказів поважності пропуску строку звернення до суду з позовом в частині вимог про визнати протиправним та скасування акту від 03.08.2020 року №05-11/24, визнання протиправним та скасування п. 2 вимоги від 25.08.2020 року № 15-05-23-14/4273-2020 до суду не надано.
Тобто позивачем не наведено ні належних обґрунтувань, ні не надано належних доказів на підтвердження поважності пропуску строку звернення до суду із вимогами про визнання протиправним та скасування акту від 03.08.2020 року №05-11/24, визнання протиправним та скасування п. 2 вимоги від 25.08.2020 року № 15-05-23-14/4273-2020.
В той же час, суддя зазначає, що відповідно до п.1 ч.1 ст.19 КАС України юрисдикція адміністративних судів поширюється на справи у публічно-правових спорах, зокрема, спорах фізичних чи юридичних осіб із суб`єктом владних повноважень щодо оскарження його рішень (нормативно-правових актів чи індивідуальних актів), дій чи бездіяльності, крім випадків, коли для розгляду таких спорів законом встановлено інший порядок судового провадження.
Суддя зазначає, що правові акти індивідуальної дії - рішення, які є актом одноразового застосування норм права і дію яких поширено на конкретних осіб або які стосуються конкретної ситуації, за своєю природою ненормативні правові акти, на відміну від нормативних, встановлюють не загальні правила поведінки, а конкретні приписи, звернені до окремого індивіда чи юридичної особи, застосовуються одноразово й після реалізації вичерпують свою дію.
Складений акт від 03.08.2020 року №05-11/24 - це письмові документи, в якому зафіксовані певні обставини, що можуть бути в подальшому використані при прийнятті рішення уповноваженим органом (особою). Вони не мають обов`язкового характеру, а тому не є ні нормативно-правовим актом, ні актом індивідуальної дії, тобто не є рішеннями суб`єкта владних повноважень, що породжують для суб`єкта господарювання певні правові наслідки, регулюють ті чи інші відносини і мають обов`язковий характер для суб`єктів цих відносин.
Тобто, вказаний акт має констатуючий, а не владно-зобов`язуючий характер, позаяк не містять обов`язкових приписів, розпоряджень, що породжують юридичні наслідки для позивача.
Тобто, вказаний акт не є актом індивідуальної дії у розумінні частини першої статті 19 КАС України.
Згідно ч. 4 ст. 169 КАС України позовна заява повертається позивачеві, якщо, в тому числі, позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк.
Як вже вказано вище, згідно ч.1, ч.2 ст.123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку. Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.
З урахуванням вищевикладеного, суддя вважає за необхідне повернути без розгляду позовну заяву комунального підприємства «Міжнародний аеропорт Одеса» до Південного офісу Держаудитслужби Державної аудиторської служби України, третя особа без самостійних вимог на стороні позивача державне підприємство «Дирекція з будівництва Міжнародного аеропорту «Одеса» в частині вимог про визнати протиправним та скасування акту від 03.08.2020 року №05-11/24, визнання протиправним та скасування п. 2 вимоги від 25.08.2020 року № 15-05-23-14/4273-2020.
Таким чином, у визначений судом строк, позивачем частково усунуто недоліки позовної заяви.
Позовна заява в цій частині відповідає вимогам, встановленим статтями 160, 161 КАС України.
Зазначений спір в частині вимог про визнання протиправною та скасування п.1 Вимоги Південного офісу Держаудитслужби щодо усунення виявлених порушень від 25.08.2020 року №15-05-23-14/4273-2020 підлягає розгляду за правилами адміністративного судочинства та підсудний Одеському окружному адміністративному суду.
Інших підстави для залишення позовної заяви без руху, її повернення чи відмови у відкритті провадження у справі суддею не встановлено.
З наведених підстав, суддя вважає за можливе прийняти даний адміністративний позов до розгляду в частині вимог про визнання протиправною та скасування п.1 Вимоги Південного офісу Держаудитслужби щодо усунення виявлених порушень від 25.08.2020 року №15-05-23-14/4273-2020 і відкрити провадження в адміністративній справі в цій частині.
Згідно ч.1 ст.257 КАС України за правилами спрощеного позовного провадження розглядаються справи незначної складності.
Відповідно до п. 10 ч. 6 ст. 12 КАС України справами незначної складності є інші справи, у яких суд дійде висновку про їх незначну складність, за винятком справ, які не можуть бути розглянуті за правилами спрощеного позовного провадження.
Частиною 3 статті 257 КАС України визначено, що при вирішенні питання про розгляд справи за правилами спрощеного або загального позовного провадження суд враховує: 1) значення справи для сторін; 2) обраний позивачем спосіб захисту; 3) категорію та складність справи; 4) обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначати експертизу, викликати свідків тощо; 5) кількість сторін та інших учасників справи; 6) чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес; 7) думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.
Отже, з урахуванням положень ч. 3 ст. 257 КАС України, відповідно до п.10 ч. 6 ст. 12 КАС України, дана справа підлягає розгляду у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін.
Згідно ч.5 ст.262 КАС України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.
Відповідно до ч.7 ст.262 КАС України клопотання про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням сторін відповідач має подати в строк для подання відзиву, а позивач - разом з позовом або не пізніше п`яти днів з дня отримання відзиву.
Відповідно до ч. 2, 6 ст. 12 КАС України та з урахуванням визначених ч.2 ст. 257 КАС України критеріїв, які суд враховує при вирішенні питання про розгляд справи за правилами спрощеного або загального позовного провадження, суддя дійшов висновку, що дана справа розглядатиметься за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні) з особливостями, визначеними ст.262 КАС України.
Крім того, суддя зазначає, що у п.1 Вимоги Південного офісу Держаудитслужби щодо усунення виявлених порушень від 25.08.2020 року №15-05-23-14/4273-2020 відповідач вимагає від позивача отримати рішення про надання згоди на списання відповідно до Порядку №3333-VI від 16.04.2013 року.
Зі змісту позовної заяви та акту від 03.08.2020 року №05-11/24, що таким органом, в якого на думку відповідача позивач має отримати рішення про надання згоди на списання відповідно до Порядку №3333-VI від 16.04.2013 року є Одеська міська рада.
Отже, рішення суду за результатами розгляду даної адміністративної справи може вплинути на права, інтереси чи обов`язки, в тому числі, Одеської міської ради.
Частиною 2 ст. 49 КАС України визначено, що треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, можуть вступити у справу на стороні позивача або відповідача до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, у разі коли рішення у справі може вплинути на їхні права, свободи, інтереси або обов`язки. Вони можуть бути залучені до участі у справі також за клопотанням учасників справи. Якщо адміністративний суд при вирішенні питання про відкриття провадження у справі або при підготовці справи до судового розгляду встановить, що судове рішення може вплинути на права та обов`язки осіб, які не є стороною у справі, суд залучає таких осіб до участі в справі як третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору.
Положеннями ст.50 КАС України визначено, що якщо в результаті ухвалення судового рішення сторона може набути право стосовно третьої особи або третя особа може пред`явити вимоги до сторони, така сторона зобов`язана сповістити цю особу про відкриття провадження у справі і подати до суду заяву про залучення її до участі у справі як третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору. До такої заяви повинні бути додані докази про направлення її копії особі, про залучення якої як третьої особи подана заява. У разі розгляду справи без повідомлення третьої особи про розгляд справи обставини справи, встановлені судовим рішенням, не мають юридичних наслідків при розгляді позову, пред`явленого стороною, яка брала участь у цій справі, до цієї третьої особи або позову, пред`явленого цією третьою особою до такої сторони.
Відтак, враховуючи предмет позову та підстави звернення позивача до суду, у зв`язку із тим, що рішення суду за результатами розгляду даної адміністративної справи може вплинути на права, інтереси чи обов`язки, в тому числі, Одеської міської ради, суд дійшов висновку про необхідність залучення до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору на стороні позивача - Одеську міську раду.
Керуючись ст.ст. 12, 121, 122, 160, 161, 171, 248, 257-262 КАС України, суддя,-
У Х В А Л И В:
Поновити комунальному підприємству «Міжнародний аеропорт Одеса» строк звернення до суду з позовною заявою по справі №420/7553/21 в частині вимог про визнання протиправною та скасування п.1 Вимоги Південного офісу Держаудитслужби щодо усунення виявлених порушень від 25.08.2020 року №15-05-23-14/4273-2020.
Повернути без розгляду позовну заяву комунального підприємства «Міжнародний аеропорт Одеса» до Південного офісу Держаудитслужби Державної аудиторської служби України, третя особа без самостійних вимог на стороні позивача державне підприємство «Дирекція з будівництва Міжнародного аеропорту «Одеса» в частині вимог про визнати протиправним та скасування акту від 03.08.2020 року №05-11/24, визнання протиправним та скасування п. 2 вимоги від 25.08.2020 року № 15-05-23-14/4273-2020.
Справа розглядатиметься за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні) суддею одноособово.
Встановити сторонам п`ятиденний строк з дня отримання даної ухвали для подання заперечення щодо розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.
Встановити відповідачу строк для подання відзиву на позовну заяву протягом п`ятнадцяти днів з дня отримання ухвали про відкриття провадження у справі. Відзив подається до суду разом із документами, що підтверджують надіслання (надання) відзиву і доданих до нього доказів іншим учасникам справи.
Запропонувати позивачу надати відповідь на відзив протягом п`яти днів з дня отримання відзиву на позовну заяву разом із документами, що підтверджують надіслання відповіді на відзив і доданих до неї доказів іншим учасникам справи.
Запропонувати відповідачу надати протягом п`яти днів з дня отримання відповіді на відзив заперечення щодо наведених позивачем у відповіді на відзив пояснень, міркувань та аргументів і мотиви їх визнання або відхилення. Заперечення подаються до суду разом із документами, що підтверджують їх надіслання (надання) і доданих до них доказів іншим учасникам справи.
Запропонувати третім особам надати пояснення щодо позовних вимог протягом п`яти днів з дня отримання ухвали про відкриття провадження у справі та надати пояснення щодо відзиву протягом п`яти днів з дня його отримання.
Зобов`язати Південний офіс Держаудитслужби надати до суду у п`ятнадцятиденний строк від дати отримання даної ухвали належним чином засвідчені копії:
- акту від 03.08.2020 року №05-11/24;
- інших документів, які стали підставою для прийняття вимоги від 25.08.2020 року № 15-05-23-14/4273-2020.
Копію ухвали направити учасникам справи, разом з інформацією про їхні процесуальні права та обов`язки.
Повідомити відповідача про наявність в суді копії позовної заяви із додатками по даній справі, які підлягають йому врученню як стороні, та про можливість їх отримати лише безпосередньо у суді відповідно до п.12 ч.9 ст.171 КАС України.
Ухвала в частині повернення без розгляду позовної заяви в частині вимог підлягає оскарженню у встановлений статтями 295, 297 та Перехідних положень КАС України строк і порядок.

Суддя Корой С.М.