Справа № 540/2782/21
Суддя: Дубровна В.А.
Дата ухвалення: 2021-06-23 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ХЕРСОНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
_______________________________________________________________________________
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

23 червня 2021 р. м. ХерсонСправа № 540/2782/21

Суддя Херсонського окружного адміністративного суду Дубровна В.А., перевіривши виконання вимог статей 160-161 КАС України за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Херсонської обласної прокуратури про стягнення середнього заробітку за час затримки виконання рішення суду про поновлення на посаді,

встановила:

17.06.2021 року ОСОБА_1 ( далі - позивачка) звернулася до суду з позовною заявою до Херсонської обласної прокуратури ( далі - відповідач), в якій просить стягнути середній заробіток за час затримки виконання рішення Херсонського окружного адміністративного суду від 13.11.2020 р. у справі № 540/1462/20 про поновлення на посаді ОСОБА_1 за період з 14.11.2020 р. по 03.06.2021 р. в розмірі 212 328,08 грн.

Згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 17.06.2021 р. справу передано на розгляд судді Бездрабку О.І.

Ухвалою від 18.06.2021 року суддя Бездрабко О.І. задовольнив заяву про самовідвід судді Бездрабка О.І., відвів суддю Бездрабка О.І. від розгляду справи № 540/2782/21та передав справу № 540/2782/21 до відділу документального забезпечення і діловодства (канцелярії суду) для здійснення автоматизованого розподілу відповідно до Положення про автоматизовану систему документообігу суду.

Протоколом повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 18.06.2021 року справу № 540/2782/21 передано судді Дубровній В.А.

Відповідно до ст. 171 КАС України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, серед іншого, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу, чи позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними), чи немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху.

Ознайомившись з позовом та доданими до нього документами, суддею встановлено наступне.

Частиною 3 ст. 161 КАС України визначено, що до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Як вбачається з резолютивної частини позову, позивачкою заявлено вимогу майнового характеру, а саме, стягнути з відповідача середній заробіток за час затримки виконання судового рішення в розмірі 212 328,08 грн.

При цьому, до позовної заяви додано платіжний документ про сплату судового збору в сумі 908,00 грн., як за вимогу немайнового характеру.

Разом з тим, суддя вказує, що за змістом приписів статей 94, 116, 117 Кодексу законів про працю України та статей 1, 2 Закону України "Про оплату праці" середній заробіток за час вимушеного прогулу за своєю правовою природою є спеціальним видом відповідальності роботодавця та не входить до структури заробітної плати.

Велика Палата Верховного Суду, розглядаючи справу №910/4518/16, погодилася з висновком ВСУ (справа №226/168/15-ц від 30.11.2016) щодо сплати судового збору при вирішенні спору про стягнення з роботодавця середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні. Так, вирішуючи питання по суті, Велика Палата Верховного Суду виклала наступну правову позицію: «...середній заробіток за час затримки розрахунку при звільненні за своєю правовою природою не є основною чи додатковою заробітною платою, а також не є заохочувальною чи компенсаційною виплатою (зокрема, компенсацією працівникам втрати частини заробітної плати у зв`язку з порушенням термінів її виплати) у розумінні статті 2 Закону України «Про оплату праці» тобто середній заробіток за час затримки розрахунку при звільненні не входить до структури заробітної плати. При цьому Велика Палата Верховного Суду звертає увагу на те, що розміщення норм ст. ст.116, 117 Кодексу законів про працю України в розділі VII «Оплата праці» є логічно вмотивованим, оскільки ними встановлено відповідальність роботодавців за затримку виплат коштів винагороди за виконану працівниками роботу, які повинні бути виплачені при їх звільненні. Проте таке розташування вказаних норм права не свідчить про належність середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні до структури заробітної плати...»

Аналогічна правова позиція також висловлена Верховним Судом у постанові від 30.01.2019 у справі №910/4518/16, висновки якого, в силу вимог ч. 5 ст. 242 Кодексу адміністративного судочинства України, суд враховує при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин.

Відповідно до висновків, викладених у постанові Великої Палати Верховного Суду від 30.01.2019 у справі №910/4518/16, позовна вимога про стягнення середнього заробітку за весь час затримки розрахунку при звільненні є майновою вимогою.

З огляду на викладене, позовна вимога про стягнення середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні підлягає сплаті судовим збором, як за вимогу майнового характеру.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначено Законом України «Про судовий збір».

Частиною 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Пунктом 3 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» визначено, що за подання до адміністративного суду адміністративного позову майнового характеру, який подано фізичною особою або фізичною особою - підприємцем справляється судовий збір у розмірі 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно з ст. 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2021рік» розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що встановлений законом на 01.01.2021, становить 2 270,00грн.

Враховуючи, що позивачкою заявлено позовну вимогу майнового характеру в сумі 212 328,08 грн., відповідно сума судового збору складає 2 123,28 грн. ( 1 % від 212 328,08 грн., але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб).

З урахуванням частини сплаченого судового збору, позивачка повинна додатково сплатити судовий збір в сумі 1 215,28 грн. (2 123,28 грн. 908,00 грн.) та надати суду належний доказ сплати (перерахування) судового збору в належному розмірі.

Інформацію про платіжні реквізити для перерахування судового збору за подання адміністративного позову до Херсонського окружного адміністративного суду можна довідатися, зокрема, на офіційному сайті суду (adm.ks.court.gov.ua) в розділі «Судовий збір».

Крім того, ст. 9 Закону України «Про судовий збір» визначено, що судовий збір сплачується за місцем розгляду справи та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України. Суд перед відкриттям (порушенням) провадження у справі, прийняттям до розгляду заяв (скарг) перевіряє зарахування судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України.

Враховуючи, що за подання даного позову позивачкою сплачено судовий збір у неповному обсязі, то відповідно до частини 3 ст. 161 КАС України вказане є недоліком позовної заяви та створює перешкоди для вирішення питання про наявність підстав для відкриття провадження у справі.

Відповідно до частини 1 статті 169 КАС України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Частиною 2 статті 169 КАС України встановлено, що в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

За таких обставин, позовна заява відповідно до частини 3ст. 169 КАС України підлягає залишенню без руху із встановленням позивачу строку для усунення її недоліків.

Керуючись статтями160-162,169,241-243,248 КАС України, суддя -

ухвалила:

Залишити позовну заяву без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви протягом десяти днів з дня вручення даної ухвали шляхом надання до суду документу про доплату судового збору в сумі 1 215,28 грн.

Після усунення недоліків позовної заяви документи до суду направляти із вказівкою на номер справи 540/2782/21 та зазначенням прізвища судді, який прийняв ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

У разі невиконання цієї ухвали, позовна заява буде вважатися неподаною та повернута позивачу.

Ухвала окремо не оскаржується.

Суддя В.А. Дубровна