Справа № 320/6871/18
Суддя: Лиска І.Г.
Дата ухвалення: 2021-06-14 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

14 червня 2021 року № 320/6871/18

Київський окружний адміністративний суд у складі: головуючого судді Лиска І.Г., розглянувши у м. Києві в порядку письмового провадження за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом ПП «Фаст-Груп» до ГУ ДФС у Київській області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення,

ВСТАНОВИВ:

До Київського окружного адміністративного суду звернулось ПП «Фаст-Груп» з позовом до ГУ ДФС у Київській області в якому просить суд визнати протиправним та скасування податкове повідомлення-рішення.

В обґрунтування позовних вимог позивачем зазначено, що ГУ ДФС у Київській області при прийнятті ППР не було встановлено дійсні обставини справи, що викладені в акті, чим порушено вимоги чинного законодавства. Стверджує, що застосування до ПП «Фаст-Груп» на підставі ст.17 Закону України «Про державне регулювання виробництва і обігу спирту етилового, коньячного і плодового, алкогольних напоїв та тютюнових виробів» фінансових санкції у вигляді штрафів є передчасним, у зв`язку з відсутністю події та складу правопорушення.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 28.01.2019 відкрито провадження за правилами спрощеного позовного провадження у справі та призначено судове засідання на 04.03.2019.

Відповідачем надано до суду відзив на позовну заяву, в якому останній просив в задоволенні позову відмовити, оскільки відповідач при прийняті рішення діяв відповідно до норм чинного законодавства.

Позивачем надано до суду відповідь на відзив в якій останній зазначив, що доводи викладені відповідачем у відзиві є необґрунтованими.

04.03.2019 представник позивача подав клопотання в якому просив подальший розгляд справи здійснювати в порядку письмового провадження. Представник відповідача 04.03.2019 подав до суду клопотання в якому не заперечував щодо розгляду справи в порядку письмового провадження.

У зв`язку з поданими клопотаннями та на підставі ст.194 КАС України, суд вирішив подальший розгляд справи здійснювати в порядку письмового провадження.

Розглянувши подані документи і матеріали, оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд дійшов висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню у повному обсязі з огляду на наступне.

Як вбачається з матеріалів справи, ПП «Фаст-Груп» зареєстроване як юридична особа. Основний вид діяльності є: 56.30 - Обслуговування напоями.

Свою діяльність підприємство на підставі Ліцензії на право роздрібної торгівлі алкогольними напоями та із застосуванням належним чином зареєстрованого РРО.

Працівниками ГУ ДФС у Київській області на підставі наказу від 30.07.2018 №1622 та направлень від 30.08.2018 № 837, № 838 проведена фактична перевірка бару, що знаходиться за адресою: Київська область, м. Біла Церква, бул. Олександрійський, 97, прим. 1 , що належить суб`єкту господарювання ПП «Фаст-Груп». Перевірку проведено в присутності головного бухгалтера Любчич Ірини Анатоліївни .

Перед початком перевірки перевіряючими пред`явлено Любчич I.A. направлення на перевірку, в якому зазначається дата його видачі, назва контролюючого органу, вид (фактична перевірка), підстави, дата початку та тривалість перевірки, посади та прізвища посадових осіб контролюючого органу, які проводять перевірку. Вищевказана особа ознайомилась з направленнями на проведення перевірки, отримала копію наказу про проведення фактичних перевірок про, що свідчить підпис Любчич I.A. у направленнях на перевірку.

Перевіркою встановлено факт зберігання алкогольного напою, який маркований маркою акцизного податку попереднього зразка (не встановленого зразка) (пляшка горілки особливої «Немирів» об`ємом 0.5 л. по ціні 220,00 грн., яка маркована маркою акцизного податку 02 ААБН 133196 11/14 14,106 грн., відповідно до етикетки на пляшці термін придатності алкогольного напою 24 місяця, дата виготовлення. - 22.12.2014), чим порушено вимоги ст.11 Закону України від 19.12.1995 №481/95 ВР «Про державне регулювання виробництва і обігу спирту етилового, коньячного і плодового, алкогольних та тютюнових виробів». Алкогольний напій залишено на місці торгівлі.

Також встановлено факт реалізації алкогольного напою через електронний контрольно-касовий апарат не зазначений у ліцензії, чим порушено вимоги ст. 15 Закону №481 алкогольний напій (пляшка пива «Злата Прага» об`ємом 0,5 л. по ціні 27,0 грн.) реалізована через реєстратор розрахункових операцій (далі - РРО) з фіскальним № та заводським №ДО 06033846, проте в ліцензії на право роздрібної торгівлі алкогольними напоями від 07.12.2016 серія АА 014493 терміном дії з 29.12.2016 по 28.12.2017 за місцем торгівлі: Київська область, м. Біла Церква, бульвар Олександрійській, 97, приміщення 1 , вказаний РРО з фіскальним номером 300032697 та заводським №ПР . Зазначене порушення підтверджується електронною копією розрахункового документа і фіскальним звітним чеком від 28.05.2017, які містяться на електронній стрічці в пам`яті РРО або в пам`яті модемів, поданих до органів державної фіскальної служби по дротових або бездротових каналах зв`язку. Під час перевірки проводилась фотофіксація.

За результатами перевірки був складений Акт фактичної перевірки (бланк за № 002690), зареєстрований ГУ ДФС у Київській області в журналі реєстрації Актів перевірок за №411/10-36-40/38010214.

Підприємством було подано заперечення на висновки Акту від 03.09.2018 року №411/10-36-40/38010214.

Рішенням про розгляд заперечення на Акт ГУ ДФС у Київській області про результати фактичної перевірки з питань додержання суб`єктами господарювання вимог, встановлених законодавством України у сфері виробництва і обігу підакцизної продукції від 03.09.2018 року №411/10-36-40/38010214 висновки акту перевірки залишено без змін, а скаргу без задоволення.

За результатами акта перевірки ГУ ДФС у Київській області прийнято податкове повідомлення-рішення від 26.09.2018 № 001234001, яким до ПП «Фаст-Груп» застосовано штрафні (фінансові) санкції у сумі 17000 грн. та податкове повідомлення-рішення від 26.09.2018 № , яким до ПП «Фаст-Груп» застосовано штрафні (фінансові) санкції у сумі 10000 грн..

Не погоджуючись з вказаним рішенням позивач звернувся з даним позовом до суду.

Надаючи правову оцінку правовідносинам, що виникли між сторонами, суд виходить з такого.

Щодо порушення терміну зберігання продукції, маркованої маркою акцизного податку попереднього зразка (податкове повідомлення-рішення ГУ ДФС в Київській області від 26.06.2018 року № на суму 17000,00 грн.) суд зазначає наступне.

Основні засади державної політики щодо регулювання виробництва, експорту, імпорту, оптової і роздрібної торгівлі спиртом етиловим, коньячним і плодовим, спиртом етиловим ректифікованим виноградним, спиртом етиловим ректифікованим плодовим, спиртом-сирцем виноградним, спиртом- сирцем плодовим, алкогольними напоями та тютюновими виробами, забезпечення їх високої якості та захисту здоров`я громадян, а також посилення боротьби з незаконним виробництвом та обігом алкогольних напоїв і тютюнових виробів на території України визначені Закону України "Про державне регулювання виробництва і обігу спирту етилового, коньячного, плодового, алкогольних напоїв та тютюнових виробів" від 19 грудня 2015 p. № 481/95-ВР (далі - Закон № 41/95-ВР).

Згідно з вимогами абз. 4 ч. 4 ст. 11 Закону України № 481/95-ВР у разі зміни зразка марок акцизного податку вже закуплені марки попереднього зразка застосовуються у виробництві алкогольних напоїв та тютюнових виробів до їх повного використання, а марковані такими марками алкогольні напої та тютюнові вироби знаходяться в обігу до їх повної реалізації в межах терміну придатності для споживання.

Відповідно до вимог абз. 15 ч. 2 ст. 15 ч. 2 ст. 17 названого Закону - виробництво, зберігання, транспортування, реалізації фальсифікованих алкогольних напоїв чи тютюнових виробів; алкогольних напоїв чи тютюнових виробів без марок акцизного податку встановленого зразка або з підробленими марками акцизного податку - 200 відсотків вартості товару, але не менше 17000 грн.

Як зазначено в Акті, під час перевірки господарської одиниці - ПП «Фаст-Груп», ГУ ДФС у Київській області було встановлено факт зберігання однієї пляшки горілки особливої "Немирів" 0,5 л, 40% об., термін придатності два роки, дата виготовлення 25.12.2014 p., яка маркована маркою акцизного податку попереднього зразка 02ААБЕ133196 11/14 14,106 грн.

Згідно з вимогами п. 226.1 с. 226 ПК України у разі виробництва на митній території України алкогольних напоїв і тютюнових виробів чи ввезення таких товарів на митну територію України платники податку зобов`язані забезпечити їх маркування марками встановленого зразка у такий спосіб, щоб марка акцизного податку розривалася під час відкупорювання (розкривання) товару.

Відповідно до вимог п. 226.3 ст. 226 ПК України виготовлення, зберігання, продаж марок акцизного податку та маркування алкогольних напоїв і тютюнових виробів здійснюються відповідно до положення, затвердженого Кабінетом Міністрів України.

Як вбачається з п. 19 Положення про виготовлення, зберігання, продаж марок акцизного податку та маркування алкогольних напоїв і тютюнових виробів, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 27 грудня 2010 р. № 1251 (у редакції, яка діяла на дату виникнення спірних правовідносин), наявність наклеєної в установленому порядку марки акцизного податку встановленого зразка на пляшці (упаковці) алкогольного напою та пачці (упаковці) тютюнового виробу є однією з умов для ввезення на митну територію України і продажу таких товарів споживачам.

Отже, наявність марки акцизного збору є обов`язковою умовою для ввезення на митну територію України та/або продажу, зберігання алкогольних напоїв.

Згідно з вимогами пп. 14.1.107 п. 14.1 ст. 14 ПК України марка акцизного податку - спеціальний знак для маркування алкогольних напоїв та тютюнових виробів, віднесений до документів суворого обліку, який підтверджує сплату акцизного податку, легальність ввезення та реалізації на території України цих виробів. Відповідно до вимог пп. 222.1.2. п. 222.1 ст. 222 ПК України суми податку з алкогольних напоїв, для виробництва яких використовується спирт етиловий неденатурований, сплачуються при придбанні марок акцизного податку.

Як вбачається з пп. 222.1.3 п. 222.1 ст. 222 ПК України, підприємства, які виробляють вина виноградні з додаванням спирту та міцні, вермути, інші зброджені напої з додаванням спирту, суміші із зброджених напоїв з додаванням спирту, суміші зброджених напоїв з безалкогольними напоями з додаванням спирту, сплачують податок при придбанні марок акцизного податку на суму, розраховану із ставок податку на готову продукцію, вироблену з виноматеріалів чи сусла, при виробництві яких використовується спирт етиловий.

Таким чином, марка акцизного збору є підтвердженням факту оплати акцизного податку і, що така оплата здійснюється в момент придбання марок акцизного податку.

Згідно з вимогами п. 226.9 ст. 226 ПК України вважаються такими, що немарковані: - алкогольні напої та тютюнові вироби з підробленими марками акцизного податку; - алкогольні напої та тютюнові вироби, марковані з відхиленням від вимог положення, затвердженого Кабінетом Міністрів України, відповідно до якого здійснюються виготовлення, зберігання, продаж марок акцизного податку та маркування алкогольних напоїв і тютюнових виробів, та/або марками, що не видавалися безпосередньо виробнику або імпортеру зазначеної продукції; - алкогольні напої з марками акцизного податку, на яких зазначення суми акцизного податку, сплаченого за одиницю маркованої продукції, не відповідає сумі, визначеній з урахуванням чинних на дату розливу продукції ставок акцизного податку, міцності продукції та місткості тари.

Аналогічне визначення немаркованих алкогольних напоїв міститься і в абз. 5 п. 20 Положення. Наведене свідчить, що немаркованими вважаються алкогольні напої, за які не було сплачено, або було сплачено не в належному розмірі (на момент розливу) акцизний податок. Відповідно і відповідальність, передбачена абз. 15 ч. 2 ст. 17 Закону України № 481/95-ВР, встановлена з метою покарання за ухилення від сплати акцизного податку.

Проте, у випадку зберігання алкогольних напоїв з марками акцизного податку старого зразка відсутнє ухилення від сплати акцизного податку, оскільки ПК України визначає, що сума сплаченого акцизного збору (фактично марка акцизного збору) повинна відповідати сумі такого податку визначеній на дату розливу продукції (абз. 4 п. 226.9 ст. 226 ПК України).

Отже, марками відповідного зразка є марки, які відповідають сумі акцизного податку на дату розливу продукції.

Відповідно до вимог абз. 4 ч. 4 ст. 11 Закону України № 481/95-ВР у разі зміни зразка марок акцизного податку вже закуплені марки попереднього зразка застосовуються у виробництві алкогольних напоїв та тютюнових виробів до їх повного використання, а марковані такими марками алкогольні напої та тютюнові вироби знаходяться в обігу до їх повної реалізації в межах терміну придатності для споживання.

При цьому, алкогольні напої та тютюнові вироби, вироблені в Україні або імпортовані в Україну до набрання чинності внесеними відповідним законом змінами щодо маркування, знаходяться в обігу до їх повної реалізації в межах терміну придатності для споживання (абз. 6 ч. 4 ст. 11 Закон України № 481/95- ВР).

Наведене свідчить, що марки акцизного податку попереднього зразка, все одно є марками акцизного податку встановленого зразка, оскільки на дату розливу продукції така марка відповідала визначеній сумі акцизного податку.

Крім того, ДФС не оспорюється відповідність марки акцизного податку, що була виявлена при здійсненні перевірки, сумі акцизного податку на дату розливу продукції, тому, відповідно до абз. 4 ч. 4 ст. 11 Закон України № 481/95-ВР, алкогольний напій з такою маркою міг знаходитися в обігу.

Крім того, збіг терміну реалізації попередньо маркованої належним чином продукції не утворює склад правопорушення, відповідальність за яке передбачена ст. 17 Закону № 481/95-ВР.

З урахуванням викладеного, суд дійшов висновку, що в діях ПП «ФАСТ-ГРУП» відсутній склад правопорушення, передбачений ч. 4 ст. 11 , Закону України № 481/95-ВР.

Така ж думка викладена у постанові Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 17.10.2018 по справі № 357/11635/18 ( 3/357/4065/18) при розгляді Протоколу про адміністративне правопорушення №118 від 26.09.2018 про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_3 .

В постанові зазначено, що дослідивши матеріали адміністративної справи та заслухавши пояснення, суддя приходить до висновку про відсутність в діях ОСОБА_3 складу адміністративного правопорушення за ч.1 ст. 164-5 КУпАП.

У зв`язку з чим, закрито провадження відносно ОСОБА_3 у зв`язку із відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Щодо порушення ст.15 Закону України №481/95 - ВР (податкове повідомлення- рішення ГУ ДФС в Київській області від 26.09.2018 року № на суму 10000,00 грн) суд зазначає, наступне.

Відповідно до ст.15 Закону України «Про державне регулювання виробництва і обігу спирту етилового, коньячного і плодового, алкогольних напоїв та тютюнових виробів» додатку до ліцензії на роздрібну торгівлю алкогольними напоями суб`єктом господарювання зазначається адреса місця торгівлі і вказуються перелік електронних контрольно-касових апаратів та інформація про них: модель, модифікація, заводський номер, виробник, дата виготовлення; реєстраційні номери книг обліку розрахункових операцій, які знаходяться у місці торгівлі.

Відповідно до абз.6 ч.2 ст.17 Закону України «Про державне регулювання виробництва і обігу спирту етилового, коньячного і плодового, алкогольних напоїв та тютюнових виробів» до суб`єктів господарювання застосовуються фінансові санкції у вигляді штрафів у разі: роздрібної торгівлі алкогольними напоями через електронний контрольно-касовий апарат (книгу обліку розрахункових операцій) не зазначений у ліцензії - 200 відсотків вартості реалізованої через такий контрольно-касовий апарат (книгу обліку розрахункових операцій) продукції, але не менше 10000 гривень.

Відповідно до ч.33 ст.15 Закону України «Про державне регулювання виробництва і обігу спирту етилового, коньячного і плодового, алкогольних напоїв та тютюнових виробів» у разі зміни відомостей, зазначених у виданій суб`єкту господарювання ліцензії, орган, який видав ліцензію, на підставі заяви суб`єкта господарювання протягом трьох робочих днів видає суб`єкту господарювання ліцензію, оформлену на новому бланку з урахуванням змін.

При цьому, Державною фіскальною службою України будь-якого належного нормативно-правового акту щодо порядку видачі ліцензій на роздрібну торгівлю алкоголем та внесення до них змін, не видано.

Наказ ДФС від 24.10.2014 №213 «Про затвердження Рекомендацій щодо організації роботи головних управлінь ДФС України із приймання документів та видачі ліцензій на право роздрібної торгівлі алкогольними напоями та тютюновими виробами» у Міністерстві юстиції України не зареєстрований та належним чином не оприлюднений, а тому немає законної сили та доказовості.

Таким чином, ДФС України не було визначено до кого саме повинен звертатися суб`єкт господарювання для внесення змін до ліцензії.

Відповідно до п.п.19-3.1.1, ст.19-3.1. Податкового кодексу України державні податкові інспекції: здійснюють сервісне обслуговування платників податків.

За таких обставин ПП «ФАСТ-ГРУП», отримавши 22.05.2017 до Білоцерківської ОДШ ГУ ДФС в Київській області реєстраційне посвідчення нового реєстратора розрахункових операцій, виконав в тому числі і вимоги, визначені ч.3 ст.15 Закону України «Про державне регулювання виробництва і обігу спирту етилового, коньячного і плодового, алкогольних напоїв та тютюнових виробів».

Оскільки, у ПП «ФАСТ-ГРУП» до перевірки були надані два додатки до ліцензії №228 (термін дії з 29.12.2016 р. по 28.12.2017 р) на право роздрібної торгівлі алкогольними напоями з переліком ЕККА (книг обліку розрахункових операцій), а саме на:

РРО з фіскальним номером - використання з 01.06.2017 року

РРО з фіскальним номером - використання до 01.06.2017 року то підприємство не може нести відповідальність за роздрібну торгівлю алкогольними напоями через електронний контрольно-касовий апарат (книгу обліку розрахункових операцій) не зазначений у ліцензії.

Крім того, відповідно до преамбули Закону України "Про державне регулювання виробництва і обігу спирту етилового, коньячного і плодового, алкогольних напоїв та тютюнових виробів» цей Закон визначає основні засади державної політики щодо регулювання виробництва, експорту, імпорту, оптової і роздрібної торгівлі спиртом етиловим, коньячним і плодовим, спиртом етиловим ректифікованим виноградним, спиртом етиловим ректифікованим плодовим, дистилятом виноградним спиртовим, спиртом- сирцем плодовим, алкогольними напоями та тютюновими виробами, забезпечення їх високої якості та захисту здоров`я громадян, а також посилення боротьби з незаконним виробництвом та обігом алкогольних напоїв і тютюнових виробів на території України.

Відповідно до частини 14 статті 15 Закону №481 роздрібна торгівля алкогольними напоями (крім столових вин) або тютюновими виробами може здійснюватися суб`єктами господарювання всіх форм власності, у тому числі їх виробниками, за наявності у них ліцензій.

В частині 16 Закону №481 визначено, що плата за ліцензію на роздрібну торгівлю алкогольними напоями, крім сидру та перрі (без додання спирту), становить 8000 гривень на кожний окремий, зазначений в ліцензії електронний контрольно-касовий апарат (книгу обліку розрахункових операцій), що знаходиться у місці торгівлі; на роздрібну торгівлю тютюновими виробами на кожне місце торгівлі - 2000 гривень, а на території сіл і селищ, за винятком тих, що знаходяться у межах території міст, - 500 гривень на роздрібну торгівлю алкогольними напоями, крім сидру та перрі (без додання спирту), на кожний окремий, зазначений у ліцензії електронний контрольно-касовий апарат (книгу обліку розрахункових операцій), що знаходиться у місці торгівлі, і 250 гривень - на роздрібну торгівлю тютюновими виробами на кожне місце торгівлі.

Тобто, системний аналіз Закону №481 свідчить, що вимоги стосовно зазначення у додатку до ліцензії інформації щодо переліку електронних контрольно-касових апаратів передбачені як раз для забезпечення державного контролю за визначенням розміру плати за ліцензію, тобто, прослідковується прямий взаємозв`язок між розміром плати за ліцензію та кількістю електронних контрольно-касових апаратів, які використовує суб`єкт господарювання.

Зважаючи, що оплату за Ліцензію на право роздрібної торгівлі алкогольними напоями Серії НОМЕР_1 терміном дії з 29.12.2016 року по 28.12.2017 року ПП «ФАСТ-ГРУП» проведено наперед згідно платіжного доручення №1708 від 25.11.2016 року в сумі 8000,00 грн., про що зазначено в самій ліцензії і завірено підписом заступника начальника ГУ ДФС у Київській області Форосенко О.М.

Після видачі ГУ ДФС у Київській області переоформленого додатку до ліцензії, в якому був вказаний новий РРО, жодних зауважень з боку ДФС, щодо збільшення розміру плати за ліцензії не було, що, підтверджує дотримання ПП «ФАСТ-ГРУП» вимог Закону №481.

Крім того, в Акті перевірки на сторінці 3 не вказано якого саме числа відбулося порушення, а саме: дата, час і документ щодо реалізації пива «Злата Прага». 0,5 л. 5,0% об.

Під час розгляду заперечень, в своєму Рішенні №16892/10/10-36-40-00-10 від 26.10.2018 про розгляд заперечень на сторінці 2 абзац 5 ГУ ДФС у Київській області зазначила, що реалізація пива «Злата Прага», 0,5 л. 5.0% об 10 вересня 2017 року через РРО ФН №. Дане твердження не відповідає дійсності, так як Білоцерківською ОДПІ ще 02 червня 2017 року було скасовано реєстрацію РРО ФН № про, що свідчить довідка №3825/10/10-02- 08-01 від 07.06.2017 року. Крім того, це підтверджується останнім звітом РРО від 01.06.2017 року.

Таким чином ГУ ДФС при прийнятті ППР не було встановлено дійсні обставини справи, що викладені в Акті.

Враховуючи вищевикладене, застосування до ПП «ФАСТ-ГРУП» на підставі ст.17 Закону України «Про державне регулювання виробництва і обігу спирту етилового, коньячного і плодового, алкогольних напоїв та тютюнових виробів» фінансових санкції у вигляді штрафів є передчасним, у зв`язку з відсутністю події та складу правопорушення.

В свою чергу, за загальним принципом права, обов`язковою умовою відповідальності є вина особи у вчиненні того чи іншого порушення - особа є невинуватою, якщо вона доведе, що вжила всіх залежних рід неї заходів щодо належного виконання зобов`язання.

Враховуючи правову позицію Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ). викладену в п. 50 рішення від 14 жовтня 2010 року у справі «Шокін проти України», в якому ЄСПЛ. зокрема зазначив, що перша та найважливіша вимога статті 1 Першого протоколу до Конвенції полягає в тому, що будь-яке втручання публічних органів у мирне володіння майном повинно бути законним. Питання, чи було дотримано справедливого балансу між загальними інтересами суспільства та вимогами захисту основоположних прав окремої особи, виникає лише тоді, коли встановлено, що оскаржуване втручання відповідало вимозі законності і не було свавільним.

Аргументи поза розумним сумнівом та обов`язок доказування

Рішення ВАСУ від 20 липня 2016 р. у справі № К/800/3837/16: «При цьому, суд вважає за потрібне наголосити на необхідності дотримуватися позиції, вказаної у рішенні Європейського суду з прав людини, яку він висловив у пункті 53 рішення у справі «Федорченко та Лозенко проти України», відповідно до якої суд при оцінці доказів керується критерієм доведення «поза розумними сумнівом» . Так, наведені ГУ ДФС аргументи не є достатньо вагомими, чіткими та узгодженими доказами, що підтверджують порушення, факт правомірності дій платника підтверджується належними та допустимими доказами в розумінні положень статті 70 Кодексу адміністративного судочинства України»

Вищий адміністративний суд України також акцентує увагу на тому, що відповідно до частини 2 статті 71 Кодексу адміністративного судочинства України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Такий підхід узгоджується з практикою Європейського суду з прав людини. Так, у пункті 110 рішення від 23 липня 2002 року у справі «Компанія «Вестберґа таксі Актіеболаґ» та Вуліч проти Швеції» Суд визначив, що «...адміністративні суди, які розглядають скарги заявників стосовно рішень податкового управління, мають повну юрисдикцію у цих справах та повноваження скасувати оскаржені рішення. Справи мають бути розглянуті на підставі поданих доказів, а довести наявність підстав, передбачених відповідними законами, для призначення податкових штрафів має саме податкове управління.»

Відповідно до ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Отже, суд дійшов висновку, що вимоги позивача є обґрунтованими та підлягають задоволенню.

Частиною першою статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС) передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Згідно з частиною другої статті 77 КАС, в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Системно проаналізувавши приписи законодавства України, що були чинними на момент виникнення спірних правовідносин між сторонами, зважаючи на взаємний та достатній зв`язок доказів у їх сукупності, суд дійшов висновку, що вимоги позивача є обґрунтованими, а адміністративний позов підлягає задоволенню.

Відповідно до частини 1 статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Позивачем під час звернення до суду було сплачено судовий збір у розмірі 1762,00 грн., який підлягає стягненню у повному обсязі за рахунок бюджетних асигнувань ГУ ДФС у Київської області.

Керуючись статтями 9, 14, 73 - 78, 90, 143, 242 - 246, 250, 255 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

в и р і ш и в:

Адміністративний позов - задовольнити.

Визнати протиправними та скасувати податкове повідомлення-рішення ГУ ДФС у Київській області № від 26.09.2018 на суму 10000,00 грн. та податкове повідомлення-рішення № від 26.09.2018 на суму 17000 грн.

Стягнути на користь приватного підприємства «Фаст-Груп» (ідентифікаційний код 38010214) за рахунок бюджетних асигнувань ГУ ДФС у Київській області (ідентифікаційний код 39393260) судові витрати у розмірі 1762 (одна тисяча сімсот шістдесят два) грн. 00 коп.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

У разі оголошення судом лише вступної та резолютивної частини рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

Відповідно до підпункту 15.5 пункту 1 Розділу VII "Перехідні положення" Кодексу адміністративного судочинства України до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи до або через Київський окружний адміністративний суд.

Суддя Лиска І.Г.