Справа № 640/6221/19
Суддя: Пащенко К.С.
Дата ухвалення: 2021-06-10 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

10 червня 2021 року м. Київ № 640/6221/19

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі судді Пащенка К.С., за участю секретаря судового засідання Легейди Я.А., розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву № 12-04/2021-01 від 12.04.2021 «З питань неподання звіту» Фермерського господарства «ВАНОК-4» у адміністративній справі

за позовом Фермерського господарства «Ванок-4»
до:Білоцерківської об`єднаної державної податкової інспекції Головного управління ДФС у Київській області, Головного управління ДПС у м. Києві, Головного управління ДПС у Київській області, Державної податкової служби України
провизнання протиправними дій, скасування рішення та зобов`язання вчинити певні дії
представники позивача - Вертеба Д.С.;

сторін: відповідача-2 - Стельмах Н.Д.;

відповідача-3 - Домашенко Т.Г.;

відповідача-4 - Шуневич-Христенко В.В.

(у судовому засіданні 10.06.2021, відповідно до ст. 250 Кодексу адміністративного судочинства України (по тексту - КАС України), проголошено вступну та резолютивну частини ухвали),

ВСТАНОВИВ:

Фермерське господарство «ВАНОК-4» (далі - позивач, ФГ "Ванок-4", Стягувач) звернулось до суду з позовом, в якому, з урахуванням уточнень, просило суд:

- визнати протиправними дії Білоцерківської об`єднаної державної податкової інспекції Головного управління ДФС у Київській області щодо анулювання з 30 серпня 2016 року реєстрації позивача як платника податку на додану вартість;

- визнати протиправним та скасувати рішення Білоцерківської об`єднаної державної податкової інспекції Головного управління ДФС у Київській області від 30 серпня 2016 року про анулювання реєстрації позивача як платника податку на додану вартість;

- зобов`язати Головне управління ДФС у м. Києві направити Державній податковій службі України документи щодо відміни анулювання реєстрації позивача як платника податку на додану вартість, для внесення відповідних змін до Реєстру платників податку на додану вартість та поновлення реєстрації позивача як платника податку на додану вартість з 15 березня 2007 року;

- зобов`язати Державну податкову службу України відновити реєстрацію позивача як платника податку на додану вартість з моменту реєстрації - 15 березня 2007 року.

Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 21 листопада 2019 року адміністративний позов задоволено частково: визнано протиправними дії Білоцерківської об`єднаної державної податкової інспекції Головного управління ДФС у Київській області щодо анулювання з 30 серпня 2016 року реєстрації Фермерського господарства «ВАНОК-4» як платника податку на додану вартість; зобов`язано Головне управління ДФС у м. Києві направити Державній податковій службі України документи щодо відміни анулювання реєстрації Фермерського господарства «ВАНОК-4» як платника податку на додану вартість, для внесення відповідних змін до Реєстру платників податку на додану вартість та поновлення реєстрації Фермерського господарства «ВАНОК-4» як платника податку на додану вартість з 15 березня 2007 року; зобов`язано Державну податкову службу України відновити реєстрацію Фермерського господарства «ВАНОК-4» як платника податку на додану вартість з моменту реєстрації - 15 березня 2007 року.

04 березня 2020 року постановою Шостого апеляційного адміністративного суду апеляційну скаргу Головного управління ДФС у м. Києві - залишено без задоволення; апеляційну скаргу Фермерського господарства «ВАНОК-4» - задоволено; рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 21 листопада 2019 року - скасовано в частині відмовлених позовних вимог та ухвалено в цій частині нове рішення, яким позов задоволено; визнано протиправним та скасовано рішення Білоцерківської об`єднаної державної податкової інспекції Головного управління ДФС у Київській області від 30 серпня 2016 року про анулювання реєстрації Фермерського господарства «ВАНОК-4» як платника податку на додану вартість; стягнуто з Головного управління ДПС у Київській області (03151, м. Київ, вул. Народного Ополчення, буд. 5-А; ідентифікаційний код: 39393260) за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень на користь Фермерського господарства «ВАНОК-4» (04053, м. Київ, вул. Вознесенський узвіз, буд. 14; ідентифікаційний код: 34660938) витрати зі сплати судового збору в розмірі 2 881,50 грн (дві тисячі вісімсот вісімдесят одна гривня 50 коп.).

Ухвалою Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду від 26.05.2020 касаційну скаргу Головного управління ДФС у Київській області на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 21 листопада 2019 року та постанову Шостого апеляційного адміністративного суду від 04 березня 2020 року у справі № 640/6221/19 повернуто скаржнику.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 10.06.2020 замінено по справі № 640/6221/19 боржника - Головне управління ДФС у м. Києві (адреса: 04655, м. Київ, вул. Шолуденка, 33/19, ) на Головне управління ДПС у м. Києві (адреса: 04116, м. Київ, вул. Шолуденка, 33/19, ) у виконавчих листах від 08.05.2020, виданих Окружним адміністративним судом міста Києва.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 22.12.2020 зобов`язано Державну податкову службу України (04053, м. Київ, Шевченківський район, Львівська площа, будинок 8, ідентифікаційний код - 43005393) подати до суду протягом 20 (двадцяти) днів з дня отримання копії цієї ухвали звіт про виконання рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 21 листопада 2019 року по справі № 640/6221/19.

29.01.2021 Державною податковою службою України подано заяву від 26.01.2021 б/н з проханням продовжити процесуальний строк на подання звіту про виконання судового рішення у справі № 640/6221/19 на строк після розгляду в адміністративному суді апеляційної інстанції апеляційних скарг Державної податкової служби України на ухвалу Окружного адміністративного суду міста Києва від 22.12.2020 у справі № 640/6221/19.

Листом Окружного адміністративного суду міста Києва від 15.02.2021 проінформовано заявника про вирішення судом питання щодо продовження строку на подання звіту про виконання судового рішення у справі № 640/6221/19 після повернення матеріалів адміністративної справи № 640/6221/19 до Окружного адміністративного суду міста Києва.

Поряд із цим, 13.04.2021 до канцелярії суду позивачем подано клопотання, у якому останній просить суд вирішити питання про накладення на керівника Державної податкової служби України (код за ) штрафу за неподання звіту про виконання рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 21.11.2019 у справі № 640/6221/19 у строк, встановлений судом.

16.04.2021 матеріали справи № 640/6221/19 надійшли на адресу Окружного адміністративного суду міста Києва з Шостого апеляційного адміністративного суду.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 20.04.2021 призначено до судового розгляду питання про продовження строку на подання звіту про виконання судового рішення у справі № 640/6221/19 та щодо накладення штрафу за неподання звіту про виконання рішення у судове засідання на 29.04.2021.

У призначений день, а в подальшому 13.05.2021, 19.05.2021 та 27.05.2021 по справі судом оголошувалась перерва; призначено справу до розгляду на 10.06.2021.

У вказаний день представник позивача підтримав подану заяву про накладення на керівника Державної податкової служби України штрафу за неподання звіту про виконання рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 21.11.2019 у справі № 640/6221/19 у строк, встановлений судом.

Обґрунтовуючи заяву ФГ "Ванок-4" вказує, що 22.12.2020 Окружним адміністративним судом міста Києва встановлений судовий контроль за виконанням рішення Окружного адміністративного суду м. Києва від 21.11.2019 у справі № 640/6221/19 та зобов`язано Державну податкову службу України подати до суду протягом 20 (двадцяти) днів з дня отримання копії цієї ухвали звіт про виконання рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 21.11.2019 у справі № 640/6221/19.

Станом на дату звернення до суду із цією заявою:

судове рішення не виконано з боку Державної податкової служби України та не здійснено перерахунок суми УНакл на рахунку ФГ "ВАНОК - 4м в СЕА ПДВ у відповідності до абзацу 27 пункту 200-1.3 статті 200-1 Податкового кодексу України (по тексту - ПК України);

Державною податковою службою України не наданий звіт про виконання рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 21.11.2019 по справі № 640/6221/19 у строк, встановлений судом.

Тому Стягувач, з огляду на сплив більше трьох календарних місяців з моменту набрання ухвалою від 22.12.2020 законної сили, та приймаючи до уваги тривале безпідставне невиконання з боку Державної податкової служби України судового рішення, звернувся до суду з відповідною заявою.

Додатково позивач відмічає, що Державна податкова служба України констатує факт наявності суми податку УНакл на рахунку ФГ "ВАНОК-4" в СЕА ПДВ у розмірі 50 396 944,30 грн. станом на дату анулювання, який списано в СЕА ПДВ 20.02.2019 у зв`язку з анулюванням реєстрації.

Втім з приводу поновлення суми податку УНакл на рахунку ФГ "ВАНОК-4" в СЕА ПДВ Державною податковою службою України не зазначено жодних обставин. Посилання Державної податкової служби України на спеціальне законодавство, яким були врегульовані деякі питання оподаткування ПДВ сільськогосподарських підприємств, додатково підтверджує наявність суми податку УНакл на рахунку ФГ "ВАНОК-4" в СЕА ПДВ.

За цих обставин позивач виокремлює, що зі звіту не вбачається виконання судового рішення в повному обсязі та факт непоновлення суми УНакл в СЕА ПДВ ФГ "ВАНОК-4" підтверджується Витягом щодо суми податку, на яку платник податку на додану вартість має право зареєструвати податкові накладні та/або розрахунки коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних з системи електронного адміністрування ПДВ № 303099 від 30.04.2021.

В свою чергу, позивач вважає, що відсутніми є підстави для продовження відповідачу-4 процесуального строку на подання звіту про виконання судового рішення у справі № 640/6221/19.

Присутні у судовому засіданні представники відповідачів проти задоволення відповідної заяви позивача заперечували з огляду на її необґрунтованість.

При цьому, ДПС України звертає увагу про подання 29.04.2021 до суду звіту про виконання рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 21 листопада 2019 року по справі № 640/6221/19.

Розглянувши подані документи і матеріали, суд зазначає таке.

Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 21 листопада 2019 року адміністративний позов задоволено частково: визнано протиправними дії Білоцерківської об`єднаної державної податкової інспекції Головного управління ДФС у Київській області щодо анулювання з 30 серпня 2016 року реєстрації Фермерського господарства «ВАНОК-4» як платника податку на додану вартість; зобов`язано Головне управління ДФС у м. Києві направити Державній податковій службі України документи щодо відміни анулювання реєстрації Фермерського господарства «ВАНОК-4» як платника податку на додану вартість, для внесення відповідних змін до Реєстру платників податку на додану вартість та поновлення реєстрації Фермерського господарства «ВАНОК-4» як платника податку на додану вартість з 15 березня 2007 року; зобов`язано Державну податкову службу України відновити реєстрацію Фермерського господарства «ВАНОК-4» як платника податку на додану вартість з моменту реєстрації - 15 березня 2007 року.

04 березня 2020 року постановою Шостого апеляційного адміністративного суду апеляційну скаргу Головного управління ДФС у м. Києві - залишено без задоволення; апеляційну скаргу Фермерського господарства «ВАНОК-4» - задоволено; рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 21 листопада 2019 року - скасовано в частині відмовлених позовних вимог та ухвалено в цій частині нове рішення, яким позов задоволено; визнано протиправним та скасовано рішення Білоцерківської об`єднаної державної податкової інспекції Головного управління ДФС у Київській області від 30 серпня 2016 року про анулювання реєстрації Фермерського господарства «ВАНОК-4» як платника податку на додану вартість; стягнуто з Головного управління ДПС у Київській області (03151, м. Київ, вул. Народного Ополчення, буд. 5-А; ідентифікаційний код: 39393260) за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень на користь Фермерського господарства «ВАНОК-4» (04053, м. Київ, вул. Вознесенський узвіз, буд. 14; ідентифікаційний код: 34660938) витрати зі сплати судового збору в розмірі 2 881,50 грн (дві тисячі вісімсот вісімдесят одна гривня 50 коп.).

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 22.12.2020 зобов`язано Державну податкову службу України (04053, м. Київ, Шевченківський район, Львівська площа, будинок 8, ідентифікаційний код - 43005393) подати до суду протягом 20 (двадцяти) днів з дня отримання копії цієї ухвали звіт про виконання рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 21 листопада 2019 року по справі № 640/6221/19.

Згідно постанови Шостого апеляційного адміністративного суду від 08.04.2021 апеляційну скаргу Державної податкової служби України - залишено без задоволення, а ухвалу Окружного адміністративного суду міста Києва від 22 грудня 2020 року - без змін.

У вказаній постанові апеляційним судом, серед іншого, зазначено, що:

«Електронний рахунок в СЕА ПДВ є рахунком, відкритим платнику податків у Казначействі, на який платник перераховує кошти з власного поточного рахунка у сумі, необхідній для збільшення ліміту реєстрації, щоб зареєструвати ПН і РК в ЄРПН та у сумі, достатній для сплати до бюджету узгоджених податкових зобов`язань з ПДВ, тоді як ліміт реєстрації - це свого роду віртуальний показник, який розраховується автоматично в СЕА за формулою визначеною пунктом 200-1.3 статті 200-1 ПК України.

При цьому, ПК України не визначено механізму списання показників реєстраційного ліміту.

Пунктом 200-1.8 статті 200-1 ПК України встановлено, що після анулювання реєстрації платника податку залишок коштів на його рахунку у системі електронного адміністрування податку на додану вартість перераховується до бюджету, а такий рахунок закривається.

У разі внесення за рішенням контролюючого органу або рішенням суду, яке набрало законної сили, до реєстру платників податку на додану вартість змін щодо скасування (відміни) анулювання реєстрації платника податку на додану вартість, сума УНакл такого платника підлягає перерахунку за звітний (податковий) період, в якому відбулося анулювання реєстрації платника податку, яке скасоване (відмінене). Такий перерахунок здійснюється контролюючим органом протягом трьох робочих днів, що настають за днем внесення контролюючим органом до реєстру платників податку на додану вартість змін щодо скасування анулювання реєстрації такого платника, крім випадків, коли на момент скасування рішення про анулювання реєстрації особа застосовує спрощену систему оподаткування, яка не передбачає сплату податку на додану вартість, або повторна реєстрація (наступна за відміненою) платником податку такої особи є анульованою з підстав, передбачених пунктом 184.1 статті 184 цього Кодексу (абзаци двадцять сьомий та двадцять восьмий пункту 200-1.3 статті 200-1 ПК України).

З вищевикладеного вбачається, що юридичні наслідки для платника податків як-то: втрата індивідуального податкового номера, який використовується для сплати податку, припинення дії договору про визнання електронних документів, закриття рахунку в системі електронного адміністрування ПДВ, перерахування до бюджету залишку коштів, наявних на рахунку платника ПДВ у системі електронного адміністрування ПДВ тощо, за нормами ПК України виникають у зв`язку із прийняттям контролюючим органом рішення про анулювання реєстрації суб`єкта господарювання як платника ПДВ.

Суд першої інстанції дійшов вірного висновку, що виконання рішення суду у даній справі охоплює як вчинення дій з поновлення реєстрації суб`єкта господарювання як платника податку на додану вартість, так і поновлення дії договору про визнання електронних документів, поновлення функціонування рахунку в системі електронного адміністрування податку на додану вартість, відновлення даних рахунку в системі електронного адміністрування податку на додану вартість, в тому числі відновлення показників реєстраційного ліміту ПДВ (суми податку, на яку платник податку має право зареєструвати податкові накладні та/або розрахунки коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних) в системі електронного адміністрування ПДВ».

Ухвалою Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду від 20.05.2021 відмовлено у відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою Державної податкової служби України на ухвалу Окружного адміністративного суду міста Києва від 22 грудня 2020 року про контроль за виконанням судового рішення на постанову Шостого апеляційного адміністративного суду від 8 квітня 2021 року у справі за адміністративним позовом Фермерського господарства "Ванок-4" до Білоцерківської об`єднаної державної податкової інспекції Головного управління ДФС у Київській області, Головного управління ДФС у м. Києві, Головного управління ДПС у Київській області, Державної податкової служби України про визнання дій протиправними, визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язати вчинити певні дії.

Як свідчать матеріали справи, ДПС України подано до суду «Звіт про виконання рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 21.11.2019 (в порядку ст. 382 КАС України)», у змісті якого відповідачем-4 відзначається, у тому числі, про те, що:

«В СЕА ПДВ 20.02.2019 проведено операцію «анулювання реєстрації платника ПДВ» (код операції 99) на суму (-) 50 396 944,30 грн.

На виконання рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 21 листопада 2019 року по справі № 640/6221/19 ДПС України відновлено 29.05.2020 реєстрацію Фермерського господарства "Ванок-4" як платника податку на додану вартість з моменту реєстрації - 15.03.2007.

Відповідач-4 звертає увагу, що відповідно до даних транзакцій та ІТС «Податковий блок» ФГ «Ванок-4» здійснено поповнення з поточного рахунку платника № НОМЕР_1 ПАТ «Банк інвестицій та заощаджень» рахунка в системі електронного адміністрування ПДВ № 8086 протягом 19.04.2016 у загальній сумі 50 399 910 грн., та відповідно збільшено 21.04.2021 суму податку (УНакл), на яку платник податку має право зареєструвати податкові накладні та/або розрахунки коригування в ЄРПН.

Протягом 19.04.2016 кошти, які зараховані на рахунок в системі електронного адміністрування ПДВ № 8086 було перераховано 19.04.2016 на рахунок платника № 01 ПАТ «Банк Інвестицій та заощаджень» (взято на облік 23.02.2016).

В поданій декларації з ПДВ за березень 2016 року зазначено реквізити спеціальною рахунку (декларація 0121-0123)/поточного рахунку (декларація 0130) : № рахунку НОМЕР_2 , рахунок відкрито в ПАТ «Банк інвестицій та заощаджень».

Згідно даних ІТС Податковий блок станом на 27.04.2021 в інтегрованих картках платника: за кодом бюджетної класифікації 14010100 «Податок на додану вартість із вироблених в Україні товарів (робіт, послуг)» рахується заборгованість до державного бюджету в сумі 1159,59 грн. та за кодом бюджетної класифікації 14010160 «Суми ПДВ, що залишаються у розпорядженні с/г підприємства згідно ст. 209 ПКУ» заборгованість в сумі 16008,44 гривні.

Отже, рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 21.11.2019 у справі № 640/6221/19 виконано в повному обсязі, відповідно до норм чинного законодавства».

В розрізі наведених фактичних обставин, суд примічає, що згідно Витягу щодо суми податку, на яку платник податку на додану вартість має право зареєструвати податкові накладні та/або розрахунки коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, з системи електронного адміністрування ПДВ № 303099 від 30.04.2021, не випливає про поновлення відповідної суми УНакл в СЕА ПДВ ФГ "ВАНОК-4", яка була списана з електронного рахунку позивача.

Суд зауважує, що порядок реєстрації особи як платника ПДВ, анулювання такої реєстрації та поновлення у Реєстрі платників ПДВ (далі - Реєстр) регулюється статтями 180 - 184 Податкового кодексу України та регламентується Положенням про реєстрацію платників податку на додану вартість, затвердженим наказом Міністерства фінансів України від 14.11.2014 № 1130, зареєстрованим у Міністерстві юстиції України 17.11.2014 за 1456/26233 (нижче - Положення № 1130).

Законодавчі підстави для анулювання реєстрації особи як платника податку на додану вартість визначені статтею 184 Податкового кодексу України.

Відповідно до пункту 184.1 статті 184 ПК України реєстрація діє до дати анулювання реєстрації особи як платника податку, яка проводиться шляхом виключення з Реєстру.

Згідно з пунктом 184.5 статті 184 ПК України з моменту анулювання реєстрації особи як платника податку така особа позбавляється права на віднесення сум податку до податкового кредиту, виписку податкових накладних.

Пунктом 184.6 статті 184 ПК України визначено, що у разі анулювання реєстрації особи як платника податку останнім звітним (податковим) періодом є період який розпочинається від дня, що настає за останнім днем попереднього податкового періоду, та закінчується днем анулювання реєстрації (пункт 184.6 статті 184 Податкового кодексу України).

При цьому якщо товари/послуги, необоротні активи, суми податку за якими були включені до складу податкового кредиту, не були використані в оподатковуваних операціях у межах господарської діяльності, такий платник податку в останньому звітному (податковому) періоді не пізніше дати анулювання його реєстрації як платника податку зобов`язаний визначити податкові зобов`язання за такими товарами/послугами. необоротними активами виходячи із звичайної ціни відповідних товарів/послуг чи необоротних активів, крім випадків анулювання реєстрації як платника податку внаслідок реорганізації платника податку шляхом приєднання, злиття, перетворення, поділу та виділення відповідно до закону (пункт 184.7 статті 184 ПК України).

Враховуючи викладене, починаючи з наступного дня після дати виключення особи з Реєстру, зазначеної контролюючим органом у рішенні про анулювання реєстрації платника податку на додану вартість і до дати відновлення у Реєстрі, у такої особи відсутні обов`язок щодо складання податкових накладних та право на формування податкового кредиту і отримання бюджетного відшкодування податку на додану вартість. Окрім цього, така особа податкову звітність з податку на додану вартість за цей період не подає.

При цьому, у разі якщо у платника податку на дату виключення його з Реєстру обліковувалися товари/послуги, необоротні активи, суми податку за якими були включені до складу податкового кредиту, які не були використані в оподатковуваних операціях у межах господарської діяльності, такий платник податку в останньому звітному (податковому) періоді не пізніше дати виключення з Реєстру зобов`язаний був визначити податкові зобов`язання за такими товарами/послугами, необоротними активами, виходячи із звичайної ціни відповідних товарів/послуг чи необоротних активів та задекларувати їх у податковій декларації з податку на додану вартість, поданій до контролюючого органу за останній звітний (податковий) період.

У разі відновлення реєстрації особи у Реєстрі (у тому числі за рішенням судового органу, що набрало законної сили), така особа має право відкоригувати суми податкових зобов`язань з податку на додану вартість, що були визначені на підставі пункту 184.7 статті 184 ПК України та задекларовані у податковій декларації з податку на додану вартість за останній звітний (податковий) період, шляхом складання розрахунку коригування до податкової накладної, складеної при визначенні таких податкових зобов`язань, та відображення його у податковій звітності з податку на додану вартість за перший звітний (податковий) період після дати відновлення реєстрації особи в Реєстрі.

Згідно із пунктом 5.10 Положення № 1130 у разі скасування рішення про анулювання реєстрації, якщо інше не визначено судовим рішенням, контролюючий орган вносить до Реєстру запис про реєстрацію платника ПДВ із урахуванням таких особливостей: якщо на дату скасування рішення про анулювання реєстрації в особи відсутня наступна (повторна) реєстрація, дата реєстрації платником ПДВ не змінюється; якщо на дату скасування рішення про анулювання реєстрації особа зареєстрована платником ПДВ повторно, дата реєстрації платником ПДВ відповідає даті попередньої реєстрації платником ПДВ.

Отже, із Положення № 1130 випливає, що у випадку поновлення реєстрації платником ПДВ згідно з рішенням суду датою реєстрації буде та сама дата, яка була датою реєстрації до її анулювання згідно рішення, скасованого в судовому порядку.

У приписах статті 200 ПК України зазначено, що сума податку, яка підлягає сплаті (перерахуванню) до Державного бюджету України або бюджетному відшкодуванню, визначається як різниця між сумою податкового зобов`язання звітного (податкового) періоду та сумою податкового кредиту такого звітного (податкового) періоду (пункт 200.1); при позитивному значенні суми, розрахованої згідно з пунктом 200.1 цієї статті, така сума підлягає сплаті (перерахуванню) до бюджету у строки, встановлені цим розділом (абзац перший пункту 200.2); при від`ємному значенні суми, розрахованої згідно з пунктом 200.1 цієї статті, така сума: а) враховується у зменшення суми податкового боргу з податку, що виник за попередні звітні (податкові) періоди (у тому числі розстроченого або відстроченого відповідно до цього Кодексу) в частині, що не перевищує суму, обчислену відповідно до пункту 2001.3 статті 2001 цього Кодексу на момент отримання контролюючим органом податкової декларації, а в разі відсутності податкового боргу - б) або підлягає бюджетному відшкодуванню за заявою платника у сумі податку, фактично сплаченій отримувачем товарів/послуг у попередніх та звітному податкових періодах постачальникам таких товарів/послуг або до Державного бюджету України, в частині, що не перевищує суму, обчислену відповідно до пункту 2001.3 статті 2001 цього Кодексу на момент отримання контролюючим органом податкової декларації, на поточний рахунок платника податку та/або у рахунок сплати грошових зобов`язань або погашення податкового боргу такого платника податку з інших платежів, що сплачуються до державного бюджету; в) та/або зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду (пункт 200.4).

Згідно із пунктом 2001.1 статті 2001 ПК України система електронного адміністрування (СЕА) ПДВ забезпечує автоматичний облік суми поповнення та залишку коштів на рахунку в СЕА ПДВ, що обліковуються на ПДВ-рахунку підприємства; суми податку, на яку платники мають право зареєструвати ПН і РК в ЄРПН, тобто розрахункового показника ліміту реєстрації.

Порядок електронного адміністрування податку на додану вартість встановлюється Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до пункту 2001.2 статті 2001 ПК України платникам податку автоматично відкриваються рахунки в системі електронного адміністрування податку на додану вартість.

Для відкриття рахунків у системі електронного адміністрування податку на додану вартість центральний орган виконавчої влади, що забезпечує реалізацію податкової та митної політики, надсилає центральному органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, в якому відкриваються рахунки платників у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, реєстр платників, в якому зазначаються назва платника, податковий номер та індивідуальний податковий номер платника.

Постановою Кабінету Міністрів України від 16.10.2014 № 569 затверджений Порядок електронного адміністрування податку на додану вартість, який визначає механізм відкриття та закриття рахунків у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, особливості складення податкових накладних та розрахунків коригування кількісних і вартісних показників до податкових накладних у такій системі, а також механізм проведення розрахунків з бюджетом з використанням зазначених рахунків (надалі - Порядок № 569).

Пунктом 4 Порядку № 569 визначено, що рахунок у системі електронного адміністрування податку - це рахунок, відкритий платнику податку в Казначействі, на який таким платником перераховуються кошти у сумі, необхідній для досягнення розміру суми податку, на яку платник податку має право зареєструвати податкові накладні та/або розрахунки коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, а також у сумі, необхідній для сплати узгоджених податкових зобов`язань з податку.

Отже, електронний рахунок в СЕА ПДВ є рахунком, відкритим платнику податків у Казначействі, на який платник перераховує кошти з власного поточного рахунка у сумі, необхідній для збільшення ліміту реєстрації, щоб зареєструвати ПН і РК в ЄРПН та у сумі, достатній для сплати до бюджету узгоджених податкових зобов`язань з ПДВ, тоді як ліміт реєстрації - це свого роду віртуальний показник, який розраховується автоматично в СЕА за формулою визначеною пунктом 2001.3 статті 2001 ПК України.

При цьому, суд зауважує, що ПК України не визначено механізму списання показників реєстраційного ліміту.

Пунктом 2001.8 статті 2001 ПК України встановлено, що після анулювання реєстрації платника податку залишок коштів на його рахунку у системі електронного адміністрування податку на додану вартість перераховується до бюджету, а такий рахунок закривається.

У разі внесення за рішенням контролюючого органу або рішенням суду, яке набрало законної сили, до реєстру платників податку на додану вартість змін щодо скасування (відміни) анулювання реєстрації платника податку на додану вартість, сума УНакл такого платника підлягає перерахунку за звітний (податковий) період, в якому відбулося анулювання реєстрації платника податку, яке скасоване (відмінене). Такий перерахунок здійснюється контролюючим органом протягом трьох робочих днів, що настають за днем внесення контролюючим органом до реєстру платників податку на додану вартість змін щодо скасування анулювання реєстрації такого платника, крім випадків, коли на момент скасування рішення про анулювання реєстрації особа застосовує спрощену систему оподаткування, яка не передбачає сплату податку на додану вартість, або повторна реєстрація (наступна за відміненою) платником податку такої особи є анульованою з підстав, передбачених пунктом 184.1 статті 184 цього Кодексу (абзаци двадцять сьомий та двадцять восьмий пункту 2001.3 статті 2001 ПК України).

З урахуванням наведеного, суд доходить висновку, що юридичні наслідки для платника податків як-то: втрата індивідуального податкового номера, який використовується для сплати податку, припинення дії договору про визнання електронних документів, закриття рахунку в системі електронного адміністрування ПДВ, перерахування до бюджету залишку коштів, наявних на рахунку платника ПДВ у системі електронного адміністрування ПДВ тощо, за нормами ПК України виникають у зв`язку із прийняттям контролюючим органом рішення про анулювання реєстрації суб`єкта господарювання як платника ПДВ.

Як встановлено судом, 20.02.2019 на підставі рішення від 30.08.2016 № 200283090 з електронного рахунку позивача було списано 50 396 944,30 грн.

Наведені обставини підтверджуються витягом з СЕА ПДВ про залишок коштів на електронному рахунку позивача.

Рішення Білоцерківської об`єднаної державної податкової інспекції Головного управління ДФС у Київській області від 30 серпня 2016 року про анулювання реєстрації Фермерського господарства «ВАНОК-4» як платника податку на додану вартість визнане протиправним та скасоване рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 21 листопада 2019 року, з урахуванням постанови Шостого апеляційного адміністративного суду від 04 березня 2020 року.

Після поновлення реєстрації платника Фермерського господарства «ВАНОК-4» 29.05.2020 на виконання такого рішення суду, у позивача в системі електронного адміністрування ПДВ показник реєстраційної суми ПДВ (сума податку, на яку платник податку має право зареєструвати податкові накладні та/або розрахунки коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних) у розмірі 50 396 944,30 грн. не відображений.

При цьому, установлення судом факту протиправності рішення суб`єкта владних повноважень зумовлює обтяження цього або іншого суб`єкта обов`язком усунути всі спричинені рішенням негативні юридичні наслідки та повернути платника податків у первинне правове становище, котре існувало до моменту прийняття цього рішення, вчинивши дії з поновлення реєстрації суб`єкта господарювання як платника податку на додану вартість, поновлення дії договору про визнання електронних документів, поновлення функціонування рахунку в системі електронного адміністрування податку на додану вартість, відновлення даних рахунку в системі електронного адміністрування податку на додану вартість.

Відтак, відновлення показників реєстраційного ліміту ПДВ (суми податку, на яку платник податку має право зареєструвати податкові накладні та/або розрахунки коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних) в системі електронного адміністрування ПДВ охоплюється виконанням вказаного рішення суду щодо усунення всіх спричинених рішенням негативних юридичних наслідків та повернення платника податків у первинне правове становище.

Відповідно до частини першої статті 382 КАС України, суд, який ухвалив судове рішення в адміністративній справі, може зобов`язати суб`єкта владних повноважень, не на користь якого ухвалене судове рішення, подати у встановлений судом строк звіт про виконання судового рішення.

При цьому, згідно зі статтею 370 КАС України судове рішення, яке набрало законної сили, є обов`язковим для учасників справи, для їхніх правонаступників, а також для всіх органів, підприємств, установ та організацій, посадових чи службових осіб, інших фізичних осіб і підлягає виконанню на всій території України, а у випадках, встановлених міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, або за принципом взаємності, - за її межами. Невиконання судового рішення тягне за собою відповідальність, встановлену законом.

Таким чином, рішення суду, яке набрало законної сили, є обов`язковим для учасників справи.

Частиною 5 статті 13 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» висновки щодо застосування норм права, викладені у постановах Верховного Суду, є обов`язковими для всіх суб`єктів владних повноважень, які застосовують у своїй діяльності нормативно-правовий акт, що містить відповідну норму права.

Конституційний Суд України зазначив, що складовою права кожного на судовий захист є обов`язковість виконання судового рішення (абзац третій пункту 2.1 мотивувальної частини Рішення від 26 червня 2013 року №5-рп/2013). Це право охоплює, зокрема, законодавчо визначений комплекс дій, спрямованих на захист і відновлення порушених прав, свобод, законних інтересів фізичних та юридичних осіб, суспільства, держави (пункт 2 мотивувальної частини Рішення від 13 грудня 2012 року № 18-рп/2012); невиконання судового рішення загрожує сутності права на справедливий розгляд судом (пункт 3 мотивувальної частини Рішення від 25 квітня 2012 року № 11-рп/2012).

Конституційний Суд України у Рішенні від 26 червня 2013 року взяв до уваги практику Європейського суду з прав людини, який, зокрема, в пункті 43 рішення у справі «Шмалько проти України», заява № 60750/00, від 20 липня 2004 року вказав, що право на виконання судового рішення є складовою права на судовий захист, передбаченого статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, для цілей якої виконання рішення, ухваленого будь-яким судом, має розцінюватися як складова частина судового розгляду.

Крім того, у Рішенні від 15 травня 2019 року №2-р(II)/2019 Конституційний Суд України з посиланням на практику Європейського суду з прав людини підкреслив, що визначене статтею 6 Конвенції право на суд було б ілюзорним, якби правова система держави допускала, щоб остаточне обов`язкове судове рішення не виконувалося на шкоду одній зі сторін; і саме на державу покладено позитивний обов`язок створити систему виконання судових рішень, яка була б ефективною як у теорії, так і на практиці, і гарантувала б їх виконання без неналежних затримок; ефективний доступ до суду включає право на те, щоб рішення суду було виконане без невиправданих затримок; держава та її державні органи відповідальні за повне та своєчасне виконання судових рішень, які постановлені проти них (пункт 84 рішення у справі «Валерій Фуклєв проти України» від 7 червня 2005 року, заява № 6318/03; пункт 43 рішення у справі «Шмалько проти України» від 20 липня 2004 року, заява № 60750/00; пункти 46, 51, 54 рішення у справі «Юрій Миколайович Іванов проти України» від 15 жовтня 2009 року, заява № 40450/04; пункт 64 рішення у справі «Apostol v. Georgia» від 28 листопада 2006 року, заява № 30779/04).

Також, Конституційний Суд України у Рішенні від 30 червня 2009 року № 16-рп/2009 зазначив, що метою судового контролю є своєчасне забезпечення захисту та охорони прав і свобод людини і громадянина, та наголосив, що виконання всіма суб`єктами правовідносин приписів, викладених у рішеннях суду, які набрали законної сили, утверджує авторитет держави як правової (абз. 1 пп. 3.2 п. 3, абз. 2 п. 4 мотивувальної частини).

Судом можуть бути вжиті заходи судового контролю за виконанням судових рішень в адміністративних справах у формі встановлення нового строку для подачі звіту та накладення штрафу на особу відповідальну за виконання рішення суду.

На підставі аналізу статей 3, 8, частин першої та другої статті 55, частин 1 та 2 статті 129-1 Конституції України в системному взаємозв`язку Конституційний Суд України в пункті 2.1 мотивувальної частини Рішення від 15 травня 2019 року № 2-р(II)/2019 констатував, що обов`язкове виконання судового рішення є необхідною умовою реалізації конституційного права кожного на судовий захист, тому держава не може ухилятися від виконання свого позитивного обов`язку щодо забезпечення виконання судового рішення задля реального захисту та відновлення захищених судом прав і свобод, законних інтересів фізичних та юридичних осіб, суспільства, держави. Позитивний обов`язок держави щодо забезпечення виконання судового рішення передбачає створення належних національних організаційно-правових механізмів реалізації права на виконання судового рішення, здатних гарантувати здійснення цього права та обов`язковість судових рішень, які набрали законної сили, що неможливо без їх повного та своєчасного виконання.

Отже, обов`язковість виконання судового рішення є важливою складовою права особи на справедливий суд, що гарантоване статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, та однією з основних засад судочинства, визначених статтею 129-1 Конституції України, статтею 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, статтями 14, 370 КАС України.

Суд акцентує, що в силу ч. 2 ст. 370 КАС України за наслідками розгляду звіту суб`єкта владних повноважень про виконання рішення суду або в разі неподання такого звіту суддя своєю ухвалою може встановити новий строк подання звіту, накласти на керівника суб`єкта владних повноважень, відповідального за виконання рішення, штраф у сумі від двадцяти до сорока розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Верховний Суд у постанові від 31 жовтня 2018 року у справі № 704/1547/17 сформулював правову позицію, що за наслідками розгляду звіту суб`єкта владних повноважень про виконання рішення суду або в разі неподання такого звіту можна, зокрема, встановити новий строк подання звіту. Тобто, суд вправі вжити заходів реагування судового контролю за виконанням судових рішень в адміністративних справах у формі встановлення нового строку для подачі звіту. Для підтвердження мотивації такого підходу потрібно керуватися абзацом першим підпункту 3.2 пункту 3, абзацу другого пункту 4 мотивувальної частини Рішення Конституційного Суду України від 30 червня 2009 року № 16-рп/2009, де зазначено, що метою судового контролю є своєчасне забезпечення захисту та охорони прав і свобод людини, а виконання всіма суб`єктами правовідносин приписів, викладених у рішеннях суду, які набрали законної сили, утверджує авторитет держави як правової.

Зважаючи на приписи наведених положень процесуального закону, з урахуванням характеру спірних правовідносин та фактичних обставин справи, суд приходить до висновку про наявність підстав для встановлення відповідачу-4 нового строку для надання звіту про виконання судового рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 21.11.2019 по справі № 640/6221/19.

При цьому, поданий 29.04.2021 до суду «Звіт про виконання рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 21.11.2019 (в порядку ст. 382 КАС України)», не підтверджує виконання рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 21 листопада 2019 року по справі № 640/6221/19 щодо усунення всіх спричинених рішенням негативних юридичних наслідків та повернення відповідного платника податків у первинне правове становище, а саме: в частині відновлення показників реєстраційного ліміту ПДВ (суми податку, на яку платник податку має право зареєструвати податкові накладні та/або розрахунки коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних) в системі електронного адміністрування ПДВ.

Відтак, такий звіт не може бути прийнятий судом в аспекті виконання відповідачем-4 рішення у межах цього спору в повному обсязі.

Також суд вказує, що зважаючи на наведені висновки по відповідним заявам позивача та відповідача-4, та обставини справи в цілому, на даний момент не вбачає підстав для накладення на керівника ДПС України штрафу.

На підставі викладеного, керуючись статтями 241-243, 248, 256, 382 КАС України, суд, -

УХВАЛИВ:

1. Заяву № 12-04/2021-01 від 12.04.2021 «З питань неподання звіту» Фермерського господарства «ВАНОК-4» - задовольнити частково.

2. Встановити Державній податковій службі України новий строк для надання звіту про виконання судового рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 21 листопада 2019 року по справі № 640/6221/19, з урахуванням постанови Шостого апеляційного адміністративного суду від 08.04.2021 по справі № 640/6221/19, та зобов`язати Державну податкову службу України (адреса: 04053, м. Київ, Шевченківський район, Львівська площа, будинок 8, ідентифікаційний код - 43005393) подати до суду протягом 20 (двадцяти) днів з дня отримання копії цієї ухвали і набрання нею законної сили звіт про виконання рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 21 листопада 2019 року по справі № 640/6221/19, з урахуванням відповідної постанови апеляційної інстанції.

Ухвала набирає законної сили відповідно до ст. 256 КАС України та може бути оскаржена.

Повний текст ухвали складено 25.06.2021.

Суддя К.С. Пащенко