Справа № 440/5323/21
Суддя: О.О. Кукоба
Дата ухвалення: 2021-06-30 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПОЛТАВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

і м е н е м У к р а ї н и

30 червня 2021 року м. ПолтаваСправа №440/5323/21

Полтавський окружний адміністративний суд у складі судді Кукоби О.О., розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження у письмовому провадженні адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 в інтересах неповнолітнього сина ОСОБА_2 до Головного управління Пенсійного фонду України в Полтавській області про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії,

В С Т А Н О В И В:

1. Стислий зміст позовних вимог та їх обґрунтування.

ОСОБА_1 (надалі - позивач, ОСОБА_1 ) звернулась до суду в інтересах неповнолітнього сина ОСОБА_2 (надалі - ОСОБА_2 ) з позовом до Головного управління Пенсійного фонду України в Полтавській області (надалі - відповідач, ГУПФ України в Полтавській області), у якому просила:

визнати протиправним та скасувати рішення ГУПФ України в Полтавській області від 21.04.2021 №94 про відмову у перерахунку пенсії;

зобов`язати відповідача з 11.09.2020 на підставі довідки прокуратури Полтавської області від 13.04.2021 №21-356вих.21 та з 01.01.2021 на підставі довідки прокуратури Полтавської області від 13.04.2021 №21-357вих.21 здійснити перерахунок та виплату раніше призначеної пенсії по втраті годувальника ОСОБА_1 на утримання неповнолітнього сина ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у розмірі посадового окладу відповідно до статті 50 Закону України "Про прокуратуру" від 05.11.1991 №1789-ХІІ без обмеження її максимального розміру з виплатою різниці між фактично отриманою та перерахованою сумою пенсії.

Позовні вимоги обґрунтувала посиланням на те, що пенсійним органом протиправно, як на її думку, відмовлено у перерахунку пенсії по втраті годувальника з огляду на підвищення заробітної плати відповідних категорій прокурорсько-слідчих працівників з 11.09.2020 та 01.01.2021.

2. Позиція відповідача.

Відповідач позов не визнав. У наданому до суду відзиві на позов представник відповідача просив у задоволенні позовних вимог відмовити посилаючись на їх необґрунтованість та безпідставність /а.с. 21-23/. Свою позицію мотивував посиланням на відсутність правових підстав для перерахунку пенсії позивача, оскільки на дату смерті ОСОБА_3 , який працював старшим слідчим з особливо важливих справ у прокуратурі Полтавської області, не мав 10 років стажу роботи на посаді слідчого, що є необхідними для призначення пенсії по втраті годувальника.

3. Процесуальні дії у справі.

Ухвалою Полтавського окружного адміністративного суду від 31.05.2021 позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі, а її розгляд призначено за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні).

За приписами пункту 2 частини першої статті 263 Кодексу адміністративного судочинства України суд розглядає за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні) справи щодо оскарження фізичними особами рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень щодо обчислення, призначення, перерахунку, здійснення, надання, одержання пенсійних виплат.

Обставини справи

ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , є неповнолітнім сином ОСОБА_1 та ОСОБА_3 , відповідно до свідоцтва про народження від 07.05.2008 Серія НОМЕР_1 та свідоцтва про шлюб від 17.10.2014 серія НОМЕР_2 (в частині зміни прізвища позивача після повторного шлюбу) /а.с. 10-11/.

Молодший радник юстиції ОСОБА_3 проходив службу в органах прокуратури з 18.07.2001 по 01.09.2010 включно. З 01.09.1996 по 29.06.2001 навчався в Національній юридичній академії України ім. Я. Мудрого /а.с. 33/. Старший слідчий слідчого відділу прокуратури Полтавської області Ковтуненко Максим Валерійович загинув 01.09.2010 при виконанні службових обов`язків. Наведені обставини відповідач не заперечує.

14.12.2010 пенсійним органом з 01.09.2010 призначена пенсія у зв`язку з втратою годувальника на утримання ОСОБА_2 , що підтверджено копією протоколу /а.с. 30/.

13.04.2021 Полтавською обласною прокуратурою складено довідку №21-356вих21 про розмір заробітної плати (грошового забезпечення) ОСОБА_3 , що враховується для перерахунку пенсії за відповідною посадою старшого слідчого, що прирівняна до посади прокурора відділу обласної прокуратури станом на 11.09.2020, а також довідку №21-357вих21 про розмір заробітної плати (грошового забезпечення) ОСОБА_3 , що враховується для перерахунку пенсії за відповідною посадою старшого слідчого, що прирівняна до посади прокурора відділу обласної прокуратури станом на 01.01.2021 /а.с. 12, 13/.

20.04.2021 ОСОБА_1 звернулась до ГУПФ України в Полтавській області із заявою про здійснення перерахунку призначеної пенсії за вислугою років на підставі зазначених довідок /а.с. 25-27/.

21.04.2021 ГУПФ України в Полтавській області (відділ з питань перерахунків пенсій №1) прийняте рішення №94 про відмову у перерахунку пенсії ОСОБА_1 з огляду на відсутність правових підстав /а.с. 28/. Мотивуючи таке рішення пенсійний орган зазначив, що пенсію у зв`язку з втратою годувальника первинно призначено з 01.09.2020 у розмірі 100% місячного посадового окладу годувальника, який загинув при виконанні службових обов`язків в органах прокуратури. Стаж померлого годувальника в органах прокуратури складав 09 років 01 місяць 15 днів, що менше передбачених чинним законодавством 10 років (частина дев`ятнадцята статті 86 Законну №1697). А тому, на переконання відповідача, призначена пенсійна виплата перерахунку не підлягає.

Не погодившись з цим рішенням пенсійного органу, позивач оскаржив його до суду.

Норми права, якими урегульовані спірні відносини

Відповідно до частини першої статті 46 Конституції України громадяни мають право на соціальний захист, що включає право на забезпечення їх у разі повної, часткової або тимчасової втрати працездатності, втрати годувальника, безробіття з незалежних від них обставин, а також у старості та в інших випадках, передбачених законом.

За змістом пункту 6 частини першої статті 92 Конституції України, виключно законами України визначаються, зокрема, основи соціального захисту, форми і види пенсійного забезпечення.

Статтею 1 Закону України "Про пенсійне забезпечення" визначено, що громадяни України мають право на державне пенсійне забезпечення за віком, по інвалідності, у зв`язку з втратою годувальника та в інших випадках, передбачених цим Законом.

На дату призначення у спірних відносинах пенсії у зв`язку з втратою годувальника питання пенсійного забезпечення було урегульоване положеннями Закону України "Про прокуратуру" від 05.11.1991 №1789-ХІІ (надалі - Закон №1789-ХІІ), у силу частини п`ятої статті 50 якого в разі каліцтва чи інвалідності, що сталися у зв`язку з виконанням службових обов`язків, прокурор, слідчий прокуратури одержує компенсацію в розмірі від річного до п`ятирічного грошового утримання залежно від ступеня втрати працездатності, а в разі його загибелі із зазначеної причини сім`ї або утриманцям загиблого виплачується одноразова допомога в розмірі десятирічного грошового утримання за останньою посадою, що складається з посадового окладу та надбавки за класний чин, і призначається пенсія у зв`язку з втратою годувальника в розмірі його місячного посадового окладу.

15.07.2015 набрав чинності Закон України "Про прокуратуру" від 14.10.2014 №1697-VII (надалі - Закон №1697-VII), відповідно до підпункту 1 пункту 3 розділу ХІІ "Прикінцеві положення" якого частина п`ята статті 50 Закону №1789-ХІІ втратила чинність з 15.12.2015.

Порядок пенсійного забезпечення працівників органів прокуратури урегульовано статтею 86 Закону №1697-VII, відповідно до частини дев`ятнадцятої якої пенсія у зв`язку з втратою годувальника призначається непрацездатним членам сім`ї прокурора або слідчого, які були на його утриманні на момент смерті (при цьому дітям пенсія призначається незалежно від того, чи були вони на утриманні годувальника), за наявності у померлого годувальника стажу роботи в органах прокуратури не менше 10 років, у розмірі 60 відсотків середньомісячного (чинного) заробітку на одного члена сім`ї, 70 відсотків - на двох і більше членів сім`ї. До непрацездатних членів сім`ї померлого прокурора або слідчого належать особи, зазначені у статті 36 Закону України "Про загальнообов`язкове державне пенсійне страхування".

А відповідно до частини двадцятої згаданої статті (у редакції Закону України від 28.12.2014 №76-VIII), умови та порядок перерахунку призначених пенсій працівникам прокуратури визначаються Кабінетом Міністрів України.

Однак, Кабінетом Міністрів України не прийнято жодного нормативно-правового акта, який би регулював умови та порядок перерахунку призначених пенсій працівникам прокуратури.

Проте рішенням Конституційного Суду України від 13.12.2019 №7-р(ІІ)/2019 положення частини двадцятої статті 86 Закону №1697VII визнано таким, що не відповідає Конституції України (є неконституційним).

Оцінка судом обставин справи

Згідно з частиною другою статті 73 Кодексу адміністративного судочинства України предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

У цій справі спір стосується наявності підстав для перерахунку пенсії у зв`язку з втратою годувальника, що призначена позивачу з 01.09.2010 на підставі частини п`ятої статті 50 Закону №1789-ХІІ на утримання неповнолітнього сина ОСОБА_2 .

Мотивуючи відмову у здійсненні перерахунку пенсії відповідач у рішенні від 21.04.2021 №94, правомірність якого є предметом цього спору, посилався на недостатність у померлого годувальника спеціального стажу роботи в органах прокуратури, що дає право на призначення пенсії у зв`язку з втратою годувальна на підставі частини дев`ятнадцятої статті 86 Закону №1697VII.

У силу частини другої статті 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

За обставин цього спору суд звертає увагу відповідача на те, що звернення ОСОБА_1 від 20.04.2021 стосувалось не призначення, а перерахунку уже призначеної пенсії у зв`язку з втратою годувальника.

У рішенні від 05.04.2001 Конституційний Суд України зазначив, що Конституція України закріпила принцип незворотності дії в часі законів та інших нормативно-правових актів (частина перша статті 58). Це означає, що дія закону та іншого нормативно-правового акта не може поширюватися на правовідносини, які виникли і закінчилися до набрання чинності цим законом або іншим нормативно-правовим актом.

А оскільки спір у цій справі стосується перерахунку пенсійної виплати у зв`язку з втратою годувальника, то на спірні відносини не поширює дію частина дев`ятнадцята статті 86 Закону №1697VII, адже нею визначені умови для призначення такої пенсії, а не її перерахунку.

До того ж, з матеріалів пенсійної справи ОСОБА_1 суд встановив, що пенсійним органом при призначенні пенсії у грудні 2010 року самостійно обчислено стаж ОСОБА_3 тривалістю 11 років 6 місяців 14 днів /а.с. 33/.

З урахуванням наведеного, суд визнає неприйнятними доводи відповідача про відсутність підстав для перерахунку пенсії у зв`язку з втратою годувальника ОСОБА_1 на неповнолітнього сина ОСОБА_2 .

Питання перерахунку пенсійних виплат за Законом №1697VII урегульоване частиною двадцятою статті 86 цього закону.

При цьому, рішенням Конституційного Суду України від 13.12.2019 №7-р(ІІ)/2019 (надалі - Рішення №7-р(ІІ)/2019) положення частини двадцятої статті 86 Закону №1697VII визнано таким, що не відповідає Конституції України (є неконституційним).

Відповідно до частини другої статті 152 Конституції України закони, інші акти або їх окремі положення, що визнані неконституційними, втрачають чинність з дня ухвалення Конституційним Судом України рішення про їх неконституційність, якщо інше не встановлено самим рішенням, але не раніше дня його ухвалення.

Аналогічна за змістом норма міститься у статті 91 Закону України від 13.07.2017 №2136-VIII "Про Конституційний Суд України".

У пункті 2 резолютивної частини Рішення №7-р(ІІ)/2019 визначено, що положення частини двадцятої статті 86 Закону №1697-VII зі змінами, визнане неконституційним, втрачає чинність з дня ухвалення Конституційним Судом України цього Рішення.

Отже, з 13.12.2019 у чинному законодавстві відсутня вимога про необхідність визначення умов та порядку перерахунку призначених пенсій працівникам прокуратури Кабінетом Міністрів України.

Згідно з частиною першою статті 58 Конституції України закони та інші нормативно-правові акти не мають зворотної дії в часі, крім випадків, коли вони пом`якшують або скасовують відповідальність особи.

Конституційний Суд України у Рішенні від 09.02.1999 №1-рп/99 у справі за конституційним зверненням Національного банку України щодо офіційного тлумачення положення частини першої статті 58 Конституції України (справа про зворотну дію в часі законів та інших нормативно-правових актів) зазначив, що у регулюванні суспільних відносин застосовуються різні способи дії в часі нормативно-правових актів. Перехід від однієї форми регулювання суспільних відносин до іншої може здійснюватися, зокрема, негайно (безпосередня дія), шляхом перехідного періоду (ультраактивна форма) і шляхом зворотної дії (ретроактивна форма). За загальновизнаним принципом права закони та інші нормативно-правові акти не мають зворотної дії в часі. Цей принцип закріплений у частині першій статті 58 Конституції України, за якою дію нормативно-правового акта в часі треба розуміти так, що вона починається з моменту набрання цим актом чинності і припиняється з втратою ним чинності, тобто до події, факту застосовується той закон або інший нормативно-правовий акт, під час дії якого вони настали або мали місце. Проте надання зворотної дії в часі таким нормативно-правовим актам може бути передбачено шляхом прямої вказівки про це в законі або іншому нормативно-правовому акті.

За змістом частини першої статті 97 Закону України "Про Конституційний Суд України" Суд у рішенні, висновку може встановити порядок і строки їх виконання.

Так, Конституційний Суд України у пункті 3 резолютивної частини Рішення №7-р(ІІ)/2019 установив такий порядок його виконання:

частина двадцята статті 86 Закону України "Про прокуратуру" від 14 жовтня 2014 року №1697VII зі змінами не підлягає застосуванню з дня ухвалення Конституційним Судом України цього Рішення (тобто, з 13 грудня 2019 року);

частина двадцята статті 86 Закону України "Про прокуратуру" від 14 жовтня 2014 року №1697VII підлягає застосуванню в первинній редакції:

"20. Призначені працівникам прокуратури пенсії перераховуються у зв`язку з підвищенням заробітної плати прокурорським працівникам на рівні умов та складових заробітної плати відповідних категорій працівників, які проходять службу в органах і установах прокуратури на момент виникнення права на перерахунок. Перерахунок призначених пенсій проводиться з першого числа місяця, наступного за місяцем, в якому настали обставини, що тягнуть за собою зміну розміру пенсії. Якщо при цьому пенсіонер набув право на підвищення пенсії, різницю в пенсії за минулий час може бути виплачено йому не більш як за 12 місяців. Пенсія працюючим пенсіонерам перераховується також у зв`язку з призначенням на вищу посаду, збільшенням вислуги років, присвоєнням почесного звання або наукового ступеня та збільшенням розміру складових його заробітної плати в порядку, передбаченому частинами другою, третьою та четвертою цієї статті, при звільненні з роботи або за кожні два відпрацьовані роки".

Отже, з огляду на ухвалення Конституційним Судом України Рішення №7-р(ІІ)/2019 у Законі №1697-VII з 13.12.2019 відсутня вимога про необхідність визначення умов та порядку перерахунку призначених пенсій працівникам прокуратури Кабінетом Міністрів України.

Натомість підставою для проведення перерахунку пенсій працівників прокуратури з 13.12.2019 є підвищення заробітної плати відповідної категорії працівників, як те передбачено частиною двадцятою статті 86 Закону №1697-VII.

Суд враховує, що складові і розмір заробітної плати прокурорів визначені статтею 81 Закону №1697-VII. Так, за змістом частини другої статті 81 Закону №1697-VII (в редакції Закону України від 19.09.2019 №113-IX) заробітна плата прокурора складається з посадового окладу, премій та надбавок за: 1) вислугу років; 2) виконання обов`язків на адміністративній посаді та інших виплат, передбачених законодавством.

Відповідно до положень частин третьої, четвертої статті 81 Закону №1697-VII посадовий оклад прокурора окружної прокуратури становить 15 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, розмір якого встановлено на 1 січня календарного року.

З 1 січня 2021 року посадовий оклад прокурора окружної прокуратури становить 20 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, розмір якого встановлено на 1 січня календарного року, а з 1 січня 2022 року - 25 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, розмір якого встановлено на 1 січня календарного року.

Посадові оклади інших прокурорів установлюються пропорційно до посадового окладу прокурора окружної прокуратури з коефіцієнтом: 1) прокурора обласної прокуратури - 1,2; 2) прокурора Офісу Генерального прокурора - 1,3.

Пунктом 26 розділу VI "Прикінцеві та перехідні положення" Бюджетного кодексу України було встановлено, що норми і положення статті 81 Закону №1697-VІІ зі змінами застосовуються у порядку та розмірах, встановлених Кабінетом Міністрів України, виходячи з наявних фінансових ресурсів державного і місцевого бюджетів та бюджетів фондів загальнообов`язкового державного соціального страхування.

Водночас рішенням Конституційного Суду України від 26.03.2020 №6-р/2020 у справі за конституційним поданням 50 народних депутатів України щодо відповідності Конституції України (конституційності) окремого положення пункту 26 розділу VI "Прикінцеві та перехідні положення" Бюджетного кодексу України визнано таким, що не відповідає Конституції України (є неконституційним), окреме положення пункту 26 розділу VI "Прикінцеві та перехідні положення" Бюджетного кодексу України у частині, яка передбачає, що норми і положення статті 81 Закону №1697-VІІ зі змінами застосовуються у порядку та розмірах, встановлених Кабінетом Міністрів України, виходячи з наявних фінансових ресурсів державного і місцевого бюджетів та бюджетів фондів загальнообов`язкового державного соціального страхування.

Наказом Генерального прокурора від 08.09.2020 №414 "Про день початку роботи обласних прокуратур" днем початку роботи обласних прокуратур визначено 11.09.2020, про що 09.09.2020 опубліковано у газеті "Голос України" у відповідності до пункту 4 розділу II "Прикінцеві і перехідні положення" Закону України від 19.09.2019 №113-ІX "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо першочергових заходів із реформи органів прокуратури".

Таким чином, з дня початку роботи обласних прокуратур оплата праці прокурорів обласних прокуратур визначається нормами статті 81 Закону №1697-VII відповідно до Рішення №6-р/2020, що призвело до збільшення розмірів оплати праці прокурорів.

З 01.01.2021 розмір оплати праці прокурорів підвищився внаслідок збільшення розміру базового посадового окладу з 15 до 20 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, розмір якого встановлено на 1 січня календарного року.

Зі змісту залучених до матеріалів справи копій довідок від 13.04.2021 №21-356вих21, №21-357вих21 суд встановив, що у спірних відносинах мало місце підвищення розміру оплати праці за відповідною посадою прокурора станом на 11.09.2020 та 01.01.2021, що є підставою для проведення перерахунку пенсії ОСОБА_1 .

Водночас суд зауважує, що у силу наведених вище положень частини двадцятої статті 86 Закону №1697-VII з урахуванням Рішення №7-р(ІІ)/2019 перерахунок пенсії проводиться з першого числа місяця, наступного за місяцем, в якому настали обставини, що тягнуть за собою зміну розміру пенсії (тобто збільшився розмір оплати праці).

А тому, у спірних відносинах позивач має право на перерахунок пенсії у зв`язку з втратою годувальника на утримання неповнолітнього сина ОСОБА_2 з 01.10.2020 та 01.02.2021 відповідно.

За вищевикладених обставин, суд дійшов висновку, що рішення ГУПФ України в Полтавській області (відділ з питань перерахунків пенсій №1) від 21.04.2021 №94 належить визнати протиправним та скасувати, а позов ОСОБА_1 в цій частині - задовольнити.

Окрім того, суд, з метою повного та всебічного захисту прав позивача, вважає за необхідне зобов`язати пенсійний орган здійснити перерахунок пенсії у зв`язку з втратою годувальника ОСОБА_1 на утримання неповнолітнього сина ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з 01.10.2020 - на підставі довідки Полтавської обласної прокуратури від 13.04.2021 №21-356вих21 та з 01.02.2021 - на підставі довідки Полтавської обласної прокуратури від 13.04.2021 №21-357вих21, а також провести виплату з урахуванням фактично сплачених сум.

Окрім того, оскільки пенсія у зв`язку з втратою годувальника ОСОБА_1 на неповнолітнього сина ОСОБА_2 призначена у 2010 році у розмірі посадового окладу померлого годувальника, то і її перерахунок має проводитись у розмірі посадового окладу ОСОБА_3 , зазначеного у довідках Полтавської обласної прокуратури від 13.04.2021 №№ 21-356вих21, 21-357вих21.

Водночас суд не входить в обговорення питання щодо перерахунку пенсії без обмеження її максимального розміру, адже такий перерахунок наразі не проведено.

Питання щодо визначення конкретного розміру пенсії та, як наслідок, ймовірного її обмеження максимальним розміром є похідними і мають вирішуватись після розгляду питання про наявність відповідного права на перерахунок.

Відповідач ще не ухвалював рішення щодо перерахунку призначеної позивачу пенсії на виконання цього рішення суду, а тому відсутні підстави вважати, що права позивача у зазначеній частині при здійсненні такого перерахунку будуть порушені.

Оскільки судовому захисту підлягають порушені права чи інтереси особи, а не ті, що можливо/ймовірно будуть порушені у майбутньому, у задоволенні цих позовних вимог слід відмовити, як передчасних.

Зважаючи на встановлені в ході судового розгляду фактичні обставини справи та враховуючи вищенаведені норми законодавства, якими урегульовано спірні відносини, суд дійшов висновку про задоволення позовних вимог ОСОБА_1 частково.

Розподіл судових витрат

Згідно з частиною першою статті 132 Кодексу адміністративного судочинства України судові витрати складаються із судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи.

Позивач від сплати судового збору звільнена, як законний представник неповнолітнього сина ОСОБА_2 , у силу пункту 7 частини першої статті 5 Закону України "Про судовий збір".

Інші судові витрати у справі відсутні.

Отже, підстав для розподілу судових витрат немає.

Керуючись статтями 2, 3, 6-10, 72-77, 90, 132, 139, 241-246, 262, 263 Кодексу адміністративного судочинства України, Полтавський окружний адміністративний суд

В И Р І Ш И В:

Позовні вимоги ОСОБА_1 в інтересах неповнолітнього сина ОСОБА_2 до Головного управління Пенсійного фонду України в Полтавській області про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії задовольнити частково.

Визнати протиправним та скасувати рішення Головного управління Пенсійного фонду України в Полтавській області від 21 квітня 2021 року №94.

Зобов`язати Головне управління Пенсійного фонду України в Полтавській області здійснити перерахунок пенсії у зв`язку з втратою годувальника ОСОБА_1 на утримання неповнолітнього сина ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , з 01 жовтня 2020 року - на підставі довідки Полтавської обласної прокуратури від 13 квітня 2021 року №21-356вих21 та з 01 лютого 2021 року - на підставі довідки Полтавської обласної прокуратури від 13 квітня 2021 року №21-357вих21, а також провести виплату з урахуванням фактично сплачених сум.

У задоволенні іншої частини позовних вимог відмовити.

Судові витрати не розподіляються.

Позивач: ОСОБА_1 (реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_3 ; АДРЕСА_1 ) в інтересах неповнолітнього сина ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Відповідач: Головне управління Пенсійного фонду України в Полтавській області (; вул. Соборності, 66, м. Полтава, Полтавська область, 36014).

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційна скарга подається до Другого апеляційного адміністративного суду через Полтавський окружний адміністративний суд протягом тридцяти днів після складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення не було вручене у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Суддя О.О. Кукоба