Справа № 640/17195/20
Суддя: Смокович М.І.
Дата ухвалення: 2021-06-30 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30 червня 2021 року

м. Київ

справа № 640/17195/20

провадження № К/9901/13745/21

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду:

головуючого - Смоковича М. І.,

суддів: Данилевич Н. А., Шевцової Н. В.

розглянув у попередньому судовому засіданні у касаційній інстанції адміністративну справу

за позовом ОСОБА_1 до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Київської області, за участю третьої особи - ОСОБА_2 , про визнання протиправним та скасування рішення, провадження по якій відкрито

за касаційною скаргою представника ОСОБА_1 - адвоката Маселка Романа Анатолійовича на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 19 листопада 2020 року, ухваленого у складі головуючого судді Іщука І. О., та постанову Шостого апеляційного адміністративного суду від 02 березня 2021 року, прийняту у складі колегії суддів: головуючого - Файдюка В. В., суддів: Земляної Г. В., Мєзєнцева Є. І.

І. Суть спору

1. У липні 2020 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Київської області (далі - КДКА Київської області), за участю третьої особи - ОСОБА_2 , про визнання протиправним та скасування рішення дисциплінарної палати КДКА Київської області від 24 червня 2020 року № 127/2020, яким ОСОБА_1 відмовлено у порушенні дисциплінарної справи стосовно адвоката ОСОБА_2 за відсутністю ознак дисциплінарного проступку в діях адвоката.

2. В обґрунтування позовних вимог зазначає, що 02 липня 2020 року позивач отримав рішення КДКА Київської області від 24 червня 2020 року про відмову у порушення дисциплінарної справи відносно адвоката ОСОБА_2 за відсутності в діях останнього ознак дисциплінарного проступку, з висновками якого не погоджується, оскільки з номеру телефону НОМЕР_1 , який належить ОСОБА_2 , зокрема, в мобільному додатку «WhatsApp» на адресу позивача надійшли погрозливі повідомлення, які за своїм змістом, порушують правила адвокатської етики, негативно впливають на авторитет адвокатури та адвокатської діяльності, паплюжать принципи верховенства права, принижують професію адвоката, яка вважається еталоном юриспруденції.

Позивач також стверджує, що 28 березня 2020 року та 30 березня 2020 року у своєму «Telegram-каналі» ОСОБА_2 оприлюднено публікації неприйнятного змісту, що підривають престиж адвокатської професії та авторитет адвокатури.

Вважаючи рішення КДКА Київської області від 24 червня 2020 року № 127/2020 необґрунтованим, ОСОБА_1 звернувся до суду з вимогою про його скасування.

ІІ. Встановлені судами фактичні обставини справи

3. 16 квітня 2020 року на адресу КДКА Київської області надійшла скарга ОСОБА_1 стосовно адвоката ОСОБА_2 щодо наявності в діях останнього ознак дисциплінарного проступку.

4. Так, у своїй скарзі ОСОБА_1 зазначив про те, що публічні висловлювання адвоката ОСОБА_3 негативно впливають на авторитет адвокатури та адвокатської діяльності, оскільки паплюжать принципи верховенства права, дотримання професійної етики адвоката та професію адвокатури.

5. На підтвердження доводів щодо порушення адвокатом ОСОБА_2 Правил адвокатської етики, викладених у скарзі до КДКА Київської області долучено: 1) скріншот екрану мобільного телефону з повідомленням від ОСОБА_3 за 27 березня 2020 року та 30 березня 2020 року на 1 арк.; 2) скріншоти екрану мобільного телефону із публікаціями ОСОБА_3 на його Telegram-каналі за 28 березня 2020 року та 30 березня 2020 на 10 арк.; 3) копія рішення Дисциплінарної палати КДКА Київської області від 26 лютого 2020 року № 48/2020 на 8 арк.; 4) копія скріншоту екрану комп`ютера зі сканкопією позовної заяви ОСОБА_3 про захист честі, гідності та ділової репутації від 02 січня 2019 року, яка подана його представником - адвокатом Косіновою Г. В. до Печерського районного суду м. Києва, та її перекладу на англійську мову, яка містилася на офіційному веб-сайті ОСОБА_3 , на 22 арк; 5) копія скріншоту екрану комп`ютера зі сканкопією заперечення представника Партії «БПП «Солідарність» - адвокат Гоголя Б.М. від 13 листопада 2018 року на позов ОСОБА_3 до зазначеної партії про захист честі, гідності та ділової репутації, яка знаходиться в провадженні Подільського районного суду м. Києва., на 7 арк; 6) копія скріншоту екрану комп`ютера зі сканкопією позовної заяви ОСОБА_3 про захист честі гідності та ділової репутації від 29 березня 2018 року на 10 арк.

6. Своєю чергою адвокат ОСОБА_4 не використав право, передбачене пунктом 26 Положення про порядок прийняття та розгляду скарг щодо неналежної поведінки адвоката, яка може мати наслідком його дисциплінарну відповідальність, затвердженого рішенням Ради адвокатів України від 30 серпня 2014 року № 120, та не надав письмових пояснень.

7. За наслідками розгляду відомостей, викладених у скарзі ОСОБА_1 відносно адвоката ОСОБА_2 24 червня 2020 року дисциплінарною палатою КДКА Київської області прийнято рішення № 127/2020, яким відмовлено у порушенні дисциплінарної справи стосовно адвоката ОСОБА_2 (свідоцтво про право на зайняття адвокатської діяльністю № 340, видане 18 липня 2019 року Радою адвокатів Київської області) за відсутністю ознак дисциплінарного проступку в діях адвоката.

8. Вказане рішення відповідач мотивував тим, що основна частина аргументів й доказів, які долучені до скарги, є тотожними тим доводам, аргументам і доказам, які були подані скаржником у його попередній скарзі від 29 листопада 2019 року та яким КДКА Київської області вже було надано оцінку, і за результатами їх розгляду було постановлене рішення КДКА Київської області від 26 лютого 2020 року № 48/2020.

ІІІ. Рішення судів першої та апеляційної інстанцій і мотиви їх ухвалення

9. Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 19 листопада 2020 року, залишеним без змін постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 02 березня 2021 року, в задоволенні позову відмовлено.

10. Відмовляючи в позові, суд першої інстанції виходив з того, що інформація в «Телеграм-каналі», яка, на думку позивача, порушує Правила адвокатської етики, негативно впливає на авторитет адвокатури та адвокатської діяльності, могла розповсюджувати будь-яка інша особа з огляду на те, що в матеріалах справи відсутні докази на підтвердження того, що така інформація була дійсно розповсюджена адвокатом ОСОБА_2 , а тому суд дійшов висновку про відсутність підстав для твердження, що публікації в цьому «Телеграм-каналі» поширювались саме адвокатом.

Разом з цим суд зазначив, що прийняття рішення про порушення (відмову в порушенні) дисциплінарної справи, є дискретним повноваженням дисциплінарної палати КДКА Київської області, тому суд не може надавати правову оцінку самому рішенню та перевіряти обставини, на підставі яких прийняте це рішення, а лише перевіряє, чи прийняте таке рішення з дотриманням встановленої процедури та чи належить до повноважень цього органу приймати таке рішення.

11. Зазначена позиція була підтримана Шостим апеляційним адміністративним судом, який переглянув постанову суду першої інстанції та залишив її без змін.

IV. Касаційне оскарження

12. Представник ОСОБА_1 - адвокат Маселко Р. А., подав касаційну скаргу на вказане судове рішення з підстав, передбачених пунктами 1, 3 частини четвертої статті 328 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України), в якій, посилаючись на порушення судами попередніх інстанцій норм матеріального та процесуального права, просить скасувати їх рішення та направити справу на новий розгляд до суду першої інстанції.

13. В обґрунтування касаційної скарги вказує на неврахування судом апеляційної інстанції при ухваленні оскаржуваного рішення висновків, викладених у постанові Верховного Суду від 24 червня 2020 року у справі № 815/1830/18, зокрема про те, що з огляду на мету дисциплінарного провадження та правовий статус Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, з`ясувати чи дійсно є підстави для притягнення адвоката до відповідальності є обов`язком останньої, адже йдеться про соціально-публічну діяльність адвоката, яка завдає шкоди авторитету адвокатів та адвокатури в цілому.

Також автор стверджує, що справа становить значний суспільний інтерес, з огляду на учасників справи та обставини, які стали підставою звернення ОСОБА_1 з дисциплінарною скаргою на дії ОСОБА_2 , який є відомою публічною особою, до якої прикута увага громадськості та численних засобів масової інформації. Разом з цим наголошує на відсутності висновку Верховного Суду щодо питання застосування норми права в подібних правовідносинах, а саме щодо відмови у відкритті дисциплінарного провадження за схожих обставин.

14. Верховний Суд ухвалою від 29 квітня 2021 року відкрив касаційне провадження за скаргою представника ОСОБА_1 - адвоката Маселко Р. А. на вказані судові рішення з підстав, передбачених пунктами 1, 3 частини четвертої статті 328 КАС України.

15. Представник КДКА Київської області у своєму відзиві вказує на безпідставність касаційної скарги і просить залишити її без задоволення, а рішення судів попередніх інстанцій - без змін.

V. Релевантні джерела права й акти їх застосування

16. За правилами частини третьої статті 3 КАС України провадження в адміністративних справах здійснюється відповідно до закону, чинного на час вчинення окремої процесуальної дії, розгляду і вирішення справи.

17. Приписами частини першої статті 341 КАС України визначено, що суд касаційної інстанції переглядає судові рішення в межах доводів та вимог касаційної скарги та на підставі встановлених фактичних обставин справи перевіряє правильність застосування судом першої чи апеляційної інстанції норм матеріального і процесуального права.

18. Частиною другою статті 19 Конституції України обумовлено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

19. За приписами частин першої - другої статті 33 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" адвоката може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності у порядку дисциплінарного провадження з підстав, передбачених цим Законом.

Дисциплінарне провадження - процедура розгляду письмової скарги, яка містить відомості про наявність у діях адвоката ознак дисциплінарного проступку.

20. Відповідно до статті 34 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" підставою для притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності є вчинення ним дисциплінарного проступку.

Дисциплінарним проступком адвоката є: 1) порушення вимог несумісності; 2) порушення присяги адвоката України; 3) порушення правил адвокатської етики; 4) розголошення адвокатської таємниці або вчинення дій, що призвели до її розголошення; 5) невиконання або неналежне виконання своїх професійних обов`язків; 6) невиконання рішень органів адвокатського самоврядування; 7) порушення інших обов`язків адвоката, передбачених законом.

Не є підставою для притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності винесення судом або іншим органом рішення не на користь його клієнта, скасування або зміна судового рішення або рішення іншого органу, винесеного у справі, в якій адвокат здійснював захист, представництво або надавав інші види правової допомоги, якщо при цьому не було вчинено дисциплінарного проступку.

21. Згідно з частиною першою статті 36 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" право на звернення до кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури із заявою (скаргою) щодо поведінки адвоката, яка може бути підставою для дисциплінарної відповідальності, має кожен, кому відомі факти такої поведінки.

22. Положеннями статті 2 Правил адвокатської етики, затверджених звітно-виборним з`їздом адвокатів України від 09 червня 2017 року (далі - Правила адвокатської етики), передбачено, що дія Правил поширюється всі види адвокатської діяльності та в частині, визначеній Правилами,- на іншу діяльність (дії) адвоката, в тому числі соціально-публічну діяльність адвоката, яка може вступити в суперечність з професійними обов`язками адвоката, або підірвати престиж адвокатської професії.

23. Частинами першою - другою статті 12 Правил адвокатської етики визначено, що всією своєю діяльністю адвокат повинен стверджувати повагу до адвокатської професії, яку він уособлює, її сутності та громадського призначення, сприяти збереженню та підвищенню поваги до неї в суспільстві. Цього принципу адвокат зобов`язаний дотримуватись у всіх сферах діяльності: професійній, громадській, публіцистичній та інших.

Адвокат не повинен вчиняти дій, спрямованих на обмеження незалежності адвокатської професії, честі, гідності та ділової репутації своїх колег, підрив престижу адвокатури та адвокатської діяльності.

24. Згідно з частиною першої статті 54 Правил адвокатської етики в своїй громадській, науковій та публіцистичній діяльності адвокат повинен враховувати необхідність дотримання своїх професійних обов`язків, зокрема, тих, що випливають з Правил адвокатської етики.

25. Відповідно до вимог частини першої, третьої статті 57 Правил адвокатської етики участь адвоката у соціальних мережах (наприклад, але не обмежуючись: Facebook, Twitter, Linkedln, Pinterest, Google Plus+, Tumblr , Instagram, Flickr, MySpace та інших), Інтернет-форумах та застосування ним інших форм спілкування в мережі Інтернет є допустимими, проте адвокат може розміщувати, коментувати лише ту інформацію, використання якої не завдає шкоди авторитету адвокатів та адвокатури в цілому.

Використання адвокатом соціальних мереж, Інтернет-форумів та інших форм спілкування в мережі Інтернет повинно відповідати певним принципам, в тому числі стриманості та коректності, толерантності та терпимості.

26. За приписами частини п`ятої статті 58 Правил адвокатської етики адвокати повинні оцінити чи є обраний ними засіб спілкування у мережі Інтернет належним для отримання бажаного результату. При користуванні мережою Інтернет адвокатам необхідно враховувати контекст, потенційну аудиторію та забезпечити чіткість та однозначність коментарів.

27. За змістом статті 59 Правил адвокатської етики адвокати при використанні соціальних мереж, Інтернет-форумів та інших форм спілкування в мережі Інтернет повинні дотримуватись високих стандартів чесності та пам`ятати про наслідки їх невиконання для їх професійної репутації та авторитету адвокатури в цілому.

Висловлювання адвоката в соціальних мережах, Інтернет-форумах та інших формах спілкування в мережі Інтернет не повинні мати притаманний правовий нігілізм, будь-який вид агресії, ворожнечі і нетерпимості. Адвокат зобов`язаний вести себе шанобливо і не допускати образливої поведінки. Будь-які заяви, коментарі адвоката в соціальних мережах, Інтернет-форумах та інших формах спілкування в мережі Інтернет, в тому числі під час обговорення і роз`яснення правових норм, особливостей судочинства, дій його учасників, повинні бути відповідальними, достовірними і не вводити в оману.

28. В силу частин першої, третьої статті 41 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" за результатами розгляду заяви (скарги) про дисциплінарний проступок адвоката, довідки та матеріалів перевірки дисциплінарна палата кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури більшістю голосів членів палати, які беруть участь у її засіданні, вирішує питання про порушення або відмову в порушенні дисциплінарної справи стосовно адвоката.

Рішення про порушення дисциплінарної справи або про відмову в порушенні дисциплінарної справи може бути оскаржено протягом тридцяти днів з дня його прийняття до Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури або до суду.

VI. Позиція Верховного Суду

29. З наведеного правового врегулювання висновується, що підставою для застосування відносно адвоката дисциплінарних стягнень є вчинення дисциплінарних саме проступків, до яких законодавець відніс порушення Правил адвокатської етики. Питання щодо наявності чи відсутності у діянні адвоката складу дисциплінарного проступку з`ясовуються під час розгляду заяви (скарги) про дисциплінарний проступок адвоката, довідки та матеріалів перевірки, за результатами яких приймається рішення про порушення або відмову в порушенні дисциплінарної справи стосовно адвоката.

30. Предметом оскарження у цій справі є рішення КДКА Київської області від 24 червня 2020 року про відмову в порушенні дисциплінарної справи стосовно адвоката ОСОБА_2 (свідоцтво про право на зайняття адвокатської діяльністю № 340, видане 18 липня 2019 року Радою адвокатів Київської області) за відсутністю ознак дисциплінарного проступку в діях адвоката.

31. Мотиви, якими позивач доводить протиправність цього рішення зводяться до того, що публікація адвоката ОСОБА_2 опублікована у своєму «Telegram-каналі» має неприйнятний зміст, що підриває престиж адвокатської професії та авторитет адвокатури. Разом з цим позивач стверджує, що з номеру телефону НОМЕР_1 , який належить ОСОБА_2 , зокрема, в мобільному додатку «WhatsApp» на адресу позивача надійшли погрозливі повідомлення, які за своїм змістом, порушують Правила адвокатської етики, негативно впливають на авторитет адвокатури та адвокатської діяльності, паплюжать принципи верховенства права, принижують професію адвоката, яка вважається еталоном юриспруденції.

32. За змістом пункту 26 Положення про порядок прийняття та розгляду скарг щодо неналежної поведінки адвоката, яка може мати наслідком його дисциплінарну відповідальність, затвердженого рішенням Ради адвокатів України від 30 серпня 2014 року № 120, зі змінами (далі - Положення № 120), у разі ненадання адвокатом пояснення по суті порушених питань на запит члена дисциплінарної палати, який проводить перевірку, в межах визначеного строку, справа розглядається за наявними в ній матеріалами.

33. Відповідно до пункту 28 вказаного Положення під час проведення перевірки член дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури має право опитувати осіб, яким відомі обставини вчинення діяння, що має ознаки дисциплінарного проступку, отримувати за письмовим запитом від органів державної влади та органів місцевого самоврядування, їх посадових та службових осіб, керівників підприємств, установ, організацій незалежно від форми власності та підпорядкування, громадських об`єднань, фізичних осіб необхідну для проведення перевірки інформацію.

34. Аналіз наведених правових норм свідчить, що витребування інформації, необхідної для проведення перевірки відомостей про дисциплінарний проступок адвоката, є правом члена дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, а не обов`язком.

35. Аналогічна правова позиція висловлена у постанові Верховного Суду від 10 червня 2021 року у справі № 826/15590/15.

36. Щодо фактичних обставин, то суди з`ясували, що КДКА Київської області під час проведення перевірки відомостей про дисциплінарний проступок адвоката ОСОБА_2 за заявою ОСОБА_1 та вирішення питання про порушення дисциплінарної справи враховували додані на підтвердження обставин, якими обґрунтовується заява, докази.

37. При цьому будь-яких письмових пояснень адвокат ОСОБА_4 не надавав.

38. Підставою ж для ухвалення оскаржуваного рішення слугувала тотожність основної частини аргументів й доказів, які долучені до скарги, тим доводам, аргументам і доказам, які були подані скаржником у його попередній скарзі від 29 листопада 2019 року та яким КДКА Київської області вже надавалась оцінка, і за результатами їх розгляду ухвалено відповідне рішення від 26 лютого 2020 року №48/2020.

39. Слід зауважити, що приписами пункту 18 Положення № 120 обумовлено, що не підлягають розгляду і повертаються повторні заяви (скарги) до однієї і тієї ж кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури від одного і того ж заявника (скаржника) з одного і того ж питання, якщо перша заява (скарга) вирішена по суті; заяви (скарги), подані до неналежної кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури регіону, а також заяви (скарги) осіб, визнаних судом недієздатними.

40. Судами встановлено, що ОСОБА_2 під час розгляду скарги, за наслідками якої прийнято попереднє рішення від 26 лютого 2020 року № 48/2020, яке не оскаржувалось, повідомлено про те, що переписка в мобільному додатку «WhatsApp» носила виключно приватний характер та є особистим спілкуванням між двома чоловіками.

41. За таких обставин та правового врегулювання, відповідачем цілком правомірно не прийнято до уваги тотожні аргументи і докази, викладені у рішенні від 26 лютого 2020 року № 48/2020, оскільки такі обставини вже були предметом дослідження під час розгляду попередньої скарги.

42. Доводи щодо доведеності факту належності ОСОБА_2 номера телефону НОМЕР_1 , з якого ОСОБА_1 надіслано погрозливі повідомлення, спростовуються інформацією з Єдиного реєстру адвокатів України, який створений на підставі Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" та Порядку ведення Єдиного реєстру адвокатів України, затвердженого рішенням Ради адвокатів України від 17 грудня 2012 року № 26 (із змінами та доповненнями), з якого вбачається, що адвокату ОСОБА_2 (свідоцтво про право на зайняття адвокатської діяльністю № 340, видане 18 липня 2019 року Радою адвокатів Київської області) належить номер телефону НОМЕР_2 .

43. У доводах касаційної скарги автор зазначив про неврахування судами висновків Верховного Суду, викладених у постанові від 24 червня 2020 року у справі № 815/1830/18, зокрема про те, що з огляду на мету дисциплінарного провадження та правовий статус Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, з`ясувати чи дійсно є підстави для притягнення адвоката до відповідальності є обов`язком останньої, адже йдеться про соціально-публічну діяльність адвоката, яка завдає шкоди авторитету адвокатів та адвокатури в цілому.

44. Так, у справі № 815/1830/18 адвокатом оскаржувалось рішення КДКА Одеської області від 10 квітня 2018 року про порушення відносно неї дисциплінарної справи. Мотиви, якими позивач доводила протиправність цього рішення зводились до того, що її публікація у закритій батьківській Вайбер-групі " 6-А класс " є відповіддю на систематичні провокаційні та образливі смс-повідомлення ОСОБА_5 , а ОСОБА_6 діяла як мати своєї дитини, а не як адвокат.

Щодо фактичних обставин, то суди з`ясували, що підставою для оскаржуваного рішення слугувала скарга ОСОБА_7 , у якій зазначено, що адвокат ОСОБА_6 , використовуючи Вайбер-групу " 6-а класс ", викладає висловлювання, які носять образливий та агресивний характер, а інколи відверті погрози розправи завдяки своїм зв`язкам у кримінальному колі.

Верховний Суд дійшов висновку, що порушення дисциплінарної справи не констатує факту вчинення дисциплінарного проступку, а здійснюється за наявності ознак такого проступку, які потребують більш детального дослідження на предмет їх підтвердження або ж спростування під час розгляду справи.

З огляду на мету дисциплінарного провадження та правовий статус КДКА Одеської області у цих правовідносинах, з`ясувати чи дійсно є підстави для притягнення адвоката до відповідальності є обов`язком останньої, адже йдеться про соціально-публічну діяльність адвоката, яка, на думку особи, що звернулася зі скаргою, має підстави вважати, що розміщення адвокатом ОСОБА_6 під час спілкування в мережі Інтернет повідомлення завдає шкоди авторитету адвокатів та адвокатури в цілому.

Таким чином Верховний Суд погодився з висновками судів першої та апеляційної інстанцій, що оскаржуване позивачем рішення про порушення дисциплінарної справи містить попередні висновки щодо наявності в її діях як адвоката, ознак дисциплінарного проступку та не встановлює факт вчинення позивачем конкретного проступку, оскільки порушення дисциплінарної справи свідчить лише про те, що викладені у скарзі обставини потребують більш ретельного дослідження задля подальшого підтвердження або спростування певних юридичних фактів.

45. У справі ж, що розглядається, предметом спору є рішення дисциплінарної палати КДКА Київської області від 24 червня 2020 року № 127/2020, яким ОСОБА_1 відмовлено у порушенні дисциплінарної справи стосовно адвоката ОСОБА_2

46. Наведене свідчить, що фактичні обставини справи № 815/1830/18 не є подібними до обставин цієї справи. Зокрема, у тій справі спір виник у зв`язку порушенням дисциплінарної справи стосовно адвоката, що, насамперед, свідчить про необхідність більш ретельного з`ясування наявності підстав для притягнення адвоката до відповідальності.

47. Як зазначено вище, адвокат ОСОБА_2 будь-яких письмових пояснень по суті порушених питань на запит члена дисциплінарної палати, який проводив перевірку, в межах визначеного строку, не надав, а тому з урахуванням пункту 26 Положення № 120 скарга розглядалась за наявними доказами, наданими позивачем, зокрема, копії скріншотів сторінок із «Telegram-каналу», копії сторінок з інших інтернет-ресурсів.

48. Визначення адвокатської діяльності міститься у статті 1 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" та означає незалежну професійну діяльність адвоката щодо здійснення захисту, представництва та надання інших видів правової допомоги клієнту.

49. Відповідно до частини першої статті 58 Правил адвокатської етики професійна незалежність є невід`ємною складовою спілкування адвоката у соціальних мережах, Інтернет-форумах та інших формах спілкування в мережі Інтернет. Адвокат при здійсненні спілкування з іншими учасниками соціальних мереж, Інтернет-форумів та інших форм спілкування в мережі Інтернет, в тому числі розміщенні коментарів та контенту, повинен враховувати наслідки такого спілкування для професійної незалежності адвоката у майбутньому при здійсненні адвокатської діяльності.

50. Своєю чергою докази, надані позивачем, не можуть слугувати доказами розміщення та розповсюдження вказаної у скарзі позивача від 31 березня 2020 року інформації саме адвокатом ОСОБА_2, оскільки неможливо достовірно ідентифікувати особу, яка створила та розповсюдила вказану скаржником інформацію в «Telegram-каналі».

51. Враховуючи, що відповідно до вимог статті 70 Правил адвокатської етики адвокат не зобов`язаний доводити свою невинуватість у вчиненні дисциплінарного проступку та усі сумніви щодо доведеності вини адвоката тлумачаться на його користь, відсутність ідентифікації адвоката в мережі Інтернет дає підстави для висновку про правомірність рішення дисциплінарної палати КДКА Київської області від 24 червня 2020 року № 127/2020, яким ОСОБА_1 відмовлено у порушенні дисциплінарної справи стосовно адвоката ОСОБА_2 за відсутністю ознак дисциплінарного проступку в діях адвоката.

52. З огляду на викладене, висновки судів є правильними, обґрунтованими, відповідають нормам матеріального та процесуального права, підстави для скасування чи зміни оскаржуваних судових рішень відсутні.

53. Доводи ж касаційної скарги не спростовують висновки судів першої та апеляційної інстанцій і зводяться до переоцінки встановлених судами обставин справи.

54. Зважаючи на приписи статті 350 КАС України, касаційну скаргу необхідно залишити без задоволення, а оскаржувані судові рішення - без змін.

VII. Судові витрати

55. З огляду на результат касаційного розгляду та відсутність документально підтверджених судових витрат, понесених учасниками справи у зв`язку з переглядом справи в суді касаційної інстанції, судові витрати розподілу не підлягають.

Керуючись пунктом 2 розділу ІІ "Прикінцеві та перехідні положення" Закону України від 15 січня 2020 року № 460-IX, статтями 3, 341, 345, 349, 350, 355, 356, 359 КАС України, суд

п о с т а н о в и в :

1. Касаційну скаргу представника ОСОБА_1 - адвоката Маселка Романа Анатолійовича залишити без задоволення.

2. Рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 19 листопада 2020 року та постанову Шостого апеляційного адміністративного суду від 02 березня 2021 року у цій справі залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та оскарженню не підлягає.

Головуючий М. І. Смокович

Судді Н. А. Данилевич

Н. В. Шевцова