Справа № 320/2371/20
Суддя: Горобцова Я.В.
Дата ухвалення: 2021-06-30 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

30 червня 2021 року № 320/2371/20

Київський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Горобцової Я.В., розглянувши в порядку письмового провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Київської обласної виборчої комісії про визнання протиправною бездіяльність та зобов`язання вчинити певні дії,

в с т а н о в и в:

До Київського окружного адміністративного суду надійшов адміністративний позов ОСОБА_1 до Київської обласної виборчої комісії, в якому позивач просить суд:

- визнати протиправною бездіяльність Київської обласної виборчої комісії щодо дострокового припинення повноважень депутата Київської обласної ради VII-го скликання ОСОБА_2 ;

- винести судове рішення про дострокове припинення повноважень депутата Київської обласної ради VII-го скликання ОСОБА_2 , в зв`язку з призначенням його на посаду, яка є несумісною з виконанням депутатських повноважень.

Позовна заява обґрунтована тим, що заступник голови, зокрема, і заступник Березанського міського голови ОСОБА_2 не може бути депутатом будь-якої ради. Останній повинен бути позбавлений повноважень депутата Київської обласної ради у зв`язку з призначенням його на посаду заступника міського голови Березанської міської ради, що є не сумісним з виконанням депутатських повноважень.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 17 березня 2020 року позовну заяву залишено без руху та зобов`язано позивача усунути зазначені у мотивувальній частині ухвали недоліки протягом десяти днів з дня вручення ухвали.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 22 квітня 2020 року відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні). Залучено до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні відповідача ОСОБА_2 .

29 травня 2020 року через канцелярію суду ОСОБА_2 подано письмові пояснення, у яких посилається на те, що позивачем не надано жодних доказів про звернення Київсько обласної ради до Київської обласної виборчої комісії про дострокове припинення повноважень депутата, у зв`язку з чим бездіяльність у діях відповідача відсутня. Крім того зазнає, що позивачем аргументовано не доведено, що бездіяльністю відповідача було порушено її права особисто.

01 вересня 2020 року від представника третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача надійшли письмові пояснення, яким у задоволенні позовних вимог просить відмовити. Зазначає, що ОСОБА_2 було призначено на посаду заступника Березанського міського голови ще у листопаді 2015 року. Інформація про це публічно оприлюднена на сайті Березанської міської ради шляхом зазначення складу виконкому, в тому числі тих осіб, які є заступниками Березанського міського голови. Стверджує, що позивач протягом майже п`яти років був поінформований про те, що ОСОБА_2 є заступником Березанського міського голови і вважаючи наявність сумісництва із посадою депутата облради міг звернутися до Київської облради та відповідної виборчої комісії із зверненням щодо необхідності припинення ОСОБА_2 депутатських повноважень, натомість позивач зазначене питання підіймає лише у лютому 2020 року шляхом звернення зі скаргою до Київської обласної виборчої комісії. Стверджує, що позивачем не надано доказів на вчинення відповідачем бездіяльності.

Відповідач не скористався своїм правом щодо подання відзиву на позовну заяву, заяв/клопотань суду не направлено, а відтак враховуючи положення частини шостої статті 162 Кодексу адміністративного судочинства Українисуд вирішує справу за наявними матеріалами.

Розглянувши подані документи і матеріали, з`ясувавши фактичні обставини справи, на яких ґрунтується позов, оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив таке.

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , є громадянкою України,що підтверджується паспортом серії НОМЕР_1 , виданим Берерзанським МВ ГУМВС України у Київській області 26.06.2002.

За результатами місцевих виборів 25.10.2015 ОСОБА_2 був обраний депутатом Київської обласної ради 7-го скликання по територіальному виборчому округу №54 від Радикальної партії ОСОБА_3 і призначений головою постійної комісії з питань капітального будівництва, архітектури, транспорту та зв`язку Київської обласної ради.

Рішенням Березанської міської ради Київської області №06-01-VII від 10.11.2015 ОСОБА_2 було включено до складу її виконавчого комітету, а рішенням №506-48-VII від 31.05.2018 затверджено заступником Березанського міського голови.

25.02.2020 позивачем було направлено звернення до Київської обласної виборчої комісії про дострокове припинення повноважень депутатат Київської обласної ради VII скликання ОСОБА_2 у зв`язку з призначенням його напосаду, яка є несумісною з виконанням депутатських повноважень.

Вважаючи ненадання відповіді на вказане звернення протиправною бездіяльністю позивач звернувся із вказаним позовом до суду.

Позивач, вважає перебування ОСОБА_2 на посаді заступника Березанського міського голови без виходу зі складу Київської обласної ради 7-го скликання триваючим порушенням законодавства, яке потребує вжиття передбачених законом відповідних заходів з боку Київської обласної виборчої комісії, а саме: прийняття рішення про припинення служби в органах місцевого самоврядування.

Дослідивши письмові докази, наявні в матеріалах справи, проаналізувавши положення чинного законодавства, шо регулюють спірні правовідносини, обставини справи, суд дійшов наступних висновків.

Спірні правовідносини регулюються законами України «Про запобігання корупції», «Про статус депутатів місцевих рад», «Про місцеве самоврядування в Україні», «Про службу в органах місцевого самоврядування» у редакції, чинній на момент звернення позивача до Київської обласної виборчої комісії станом на 25.02.2020.

Закон України «Про запобігання корупції» від 14 жовтня 2014 року №1700-VII визначає правові та організаційні засади функціонування системи запобігання корупції в Україні, зміст та порядок застосування превентивних антикорупційних механізмів, правила щодо усунення наслідків корупційних правопорушень.

Відповідно до п. «б» п. 1 ч. 1 ст. 3 Закону № 1700-VII, суб`єктами, на яких поширюється дія цього Закону є, зокрема: особи, уповноважені на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, а саме: народні депутати України, депутати Верховної Ради Автономної Республіки Крим, депутати місцевих рад, сільські, селищні, міські голови; державні службовці, посадові особи місцевого самоврядування.

Згідно з статті 25 Закону України № 1700-VII, особам, зазначеним у пункті 1 частини першої статті 3 цього Закону, забороняється: 1) займатися іншою оплачуваною (крім викладацької, наукової і творчої діяльності, медичної практики, інструкторської та суддівської практики із спорту) або підприємницькою діяльністю, якщо інше не передбачено Конституцією або законами України; 2) входити до складу правління, інших виконавчих чи контрольних органів, наглядової ради підприємства або організації, що має на меті одержання прибутку (крім випадків, коли особи здійснюють функції з управління акціями (частками, паями), що належать державі чи територіальній громаді, та представляють інтереси держави чи територіальної громади в раді (спостережній раді), ревізійній комісії господарської організації), якщо інше не передбачено Конституцією або законами України.

Відповідно до частини 2 статті 25 вказаного Закону обмеження, передбачені частиною першою цієї статті, не поширюються на депутатів Верховної Ради Автономної Республіки Крим, депутатів місцевих рад (крім тих, які здійснюють свої повноваження у відповідній раді на постійній основі), присяжних, помічників-консультантів народних депутатів України, працівників секретаріатів Голови Верховної Ради України, Першого заступника Голови Верховної Ради України та заступника Голови Верховної Ради України, працівників секретаріатів депутатських фракцій (депутатських груп) у Верховній Раді України.

Відподвіно до підпункту б) пункту 1 статті 3 вказаного Закону зазначені обмеження стосуються в тому числі і народних депутатів України, депутатів Верховної Ради Автономної Республіки Крим, депутатів місцевих рад, сільських, селищних, міських голів.

Отже обмеження щодо сумісництва, зокрема в частині перебування особи депутатом обласної ради поширюються на депутатів місцевих рад, які здійснюють свої повноваження на постійній основі.

Аналогічні положення передбачено й Законом України «Про статус депутатів місцевих рад».

Так, відповідно до ч. 1 ст.2 Закону України «Про статус депутатів місцевих рад», депутат сільської, селищної, міської, районної у місті, районної, обласної ради (далі - депутат місцевої ради) є представником інтересів територіальної громади села, селища, міста чи їх громад, який відповідно до Конституції України і закону про місцеві вибори обирається на основі загального, рівного, прямого виборчого права шляхом таємного голосування на строк, встановлений Конституцією України.

Частиною 1 статті 6 цього Закону передбачено, що депутат місцевої ради здійснює свої повноваження, не пориваючи з виробничою або службовою діяльністю.

Частиною 2 цієї статті Закону України «Про статус депутатів місцевих рад» передбачено, що депутат місцевої ради, обраний секретарем сільської, селищної, міської ради, головою, заступником голови районної, обласної, районної у місті ради, працює у відповідній раді на постійній основі і не може суміщати свою службову діяльність з іншою роботою, у тому числі на громадських засадах (за винятком викладацької, наукової та творчої у позаробочий час), займатися підприємницькою діяльністю, одержувати від цього прибуток, якщо інше не передбачено законом.

Згідно з ч. 1 ст. 33 цього Закону, у разі обрання депутата місцевої ради на виборну посаду у раді, на якій він працює на постійній основі, трудовий договір з ним за попереднім місцем роботи припиняється відповідно до законодавства. Обраний на виборну посаду у відповідній раді, на якій він працює на постійній основі, депутат місцевої ради, який перебуває на службі у військових формуваннях чи правоохоронних органах держави, прикомандировується до місцевої ради із залишенням на цій службі.

Законом України «Про місцеве самоврядування в Україні» передбачені окремі посади, діяльність на яких здійснюється на постійній основі: сільський, селищний, міський голова (ч.2 ст. 12 Закону України); староста (ч.2 ст. 14-1 Закону); секретар сільської, селищної, міської ради (ч.1 ст. 50 Закону); голова районної, обласної, районної умісті ради (ч. 3 ст. 55 Закону); заступник голови районної у місті, районної ради, перший заступник, заступник голови обласної ради (ч. 8 ст. 56 Закону).

Відповідно до частини 3 статті 51 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» виконавчий комітет ради утворюється у складі відповідно сільського, селищного, міського голови, районної у місті ради - голови відповідної ради, заступника (заступників) сільського, селищного, міського голови, голови районної у місті ради, керуючого справами (секретаря) виконавчого комітету, а також керівників відділів, управлінь та інших виконавчих органів ради, інших осіб.

Крім цього, частина 7 цієї ж статті Закону визначає, що на осіб, які входять до складу виконавчого комітету ради і працюють у ньому на постійній основі, поширюються вимоги щодо обмеження сумісності їх діяльності з іншою роботою (діяльністю), встановлені цим Законом для сільського, селищного, міського голови.

Згідно з частиною 4 статті 12 Закону сільський, селищний, міський голова не може бути депутатом будь-якої ради, суміщати свою службову діяльність з іншою посадою, в тому числі на громадських засадах, займатися іншою оплачуваною (крім викладацької, наукової і творчої діяльності, медичної практики, інструкторської та суддівської практики із спорту) або підприємницькою діяльністю.

До того ж, частина 9 статті 51 Закону передбачає, що до складу виконавчого комітету сільської, селищної, міської, районної у місті ради не можуть входити депутати відповідної ради, крім секретаря ради.

Відповідно до рішення Березанської міської ради Київської області 7-го скликання від 31.05.2018 №506-48-VII «Про затвердження заступника міського голови» Павленка Олександра Івановича затверджено заступником міського голови Березанської міської ради.

Відповідно до пункту 3 статті 61 Глави 24 Регламенту Березанської міської ради VII скликання, виконавчий комітет міської ради утворюється у складі міського голови, секретаря міської ради, заступника (заступників) міського голови, керуючого справами виконавчого комітету, а також керівників відділів, департаментів та інших виконавчих органів ради, інших осіб.

Відповідно до пункту 6 статті 61 Глави 24 Регламенту на осіб, які входять до складу виконавчого комітету міської ради і працюють у ньому на постійній основі, поширюються вимоги щодо обмеження сумісності їх діяльності з іншою роботою (діяльністю), встановлені чинним законодавством.

Рішенням Конституційного Суду України від 13.05.1998 №1-15/98 у справі щодо статусу депутата визначено, що депутат сільської, селищної, міської, районної у місті, районної, обласної ради, який перебуває на посаді керівника місцевого органу виконавчої влади чи на іншій посаді, на яку .поширюється дія Конституції та законів України щодо обмеження сумісництва, не може поєднувати свою службову діяльність на цій посаді з посадою сільського, селищного, міського голови, секретаря сільської, селищної, міської ради, голови та заступника голови районної у місті, районної, обласної ради, а також з іншою роботою на постійній основі в радах, їх виконавчих органах та апараті.

Так, матеріалами справи підтверджено, що ОСОБА_2 був депутатом Київської обласної ради 7-го скликання та одночасно з 31.05.2018 є заступником Березанського міського голови.

Вище приведений аналіз норм Закону України «Про місцеве самоврядування» свідчить про те, що з огляду на те, що заступник міського голови здійснює свої повноваження на постійній основі, на нього поширюються обмеження щодо сумісництва з іншою роботою або іншими видами діяльності.

Відповідно до п.4 ч.1 ст. 5 Закону України «Про статус депутатів місцевих рад» повноваження депутата місцевої ради припиняються достроково за наявності перелічених підстав, засвідчених офіційними документами, без прийняття рішення відповідної ради у разі обрання або призначення його на посаду, зайняття якої згідно з Конституцією України і законом не сумісне з виконанням депутатських повноважень.

За приписами ч. 1 ст. 49 Закону України «Про місцеве самоврядування» повноваження депутата ради починаються з моменту офіційного оголошення відповідною територіальною виборчою комісією на сесії ради рішення про підсумки виборів та визнання повноважень депутатів і закінчуються в день першої сесії ради нового скликання. Повноваження депутата можуть бути припинені достроково у випадках, передбачених законом. Рада невідкладно інформує відповідну територіальну виборчу комісію про дострокове припинення повноважень депутата ради.

Відповідно до ч.1 ст. 90 Закону України «Про місцеві вибори» (який був чинний на момент виникнення спірних відносин) у разі якщо депутат, який обирався в багатомандатному виборчому окрузі, достроково припинив повноваження або його повноваження достроково припинені на підставах і в порядку, передбачених Конституцією та законами України, за рішенням територіальної виборчої комісії обраним депутатом визнається наступний за черговістю кандидат у депутати від місцевої організації партії.

Суд зауважує, що бездіяльність суб`єкта владних повноважень - це пасивна поведінка суб`єкта владних повноважень, тобто невчинення дії, яку носій публічної влади зобов`язаний був вчинити.

Як протиправну бездіяльність суб`єкта владних повноважень слід розуміти зовнішню форму поведінки (діяння) цього органу, яка полягає (проявляється) у неприйнятті рішення чи у нездійсненні юридично значимих й обов`язкових дій на користь зацікавлених осіб, які на підставі закону та/або іншого нормативно-правового регулювання віднесені до компетенції суб`єкта владних повноважень, були об`єктивно необхідними і реально можливими для реалізації, але фактично не були здійснені.

Для визнання бездіяльності протиправною недостатньо одного лише факту неналежного та/або несвоєчасного виконання обов`язкових дій. Важливими є також конкретні причини, умови та обставини, через які дії, що підлягали обов`язковому виконанню відповідно до закону, фактично не були виконані чи були виконані з порушенням строків. Значення мають юридичний зміст, значимість, тривалість та межі бездіяльності, фактичні підстави її припинення, а також шкідливість бездіяльності для прав та інтересів заінтересованої особи.

Слід наголосити й на тому, що самі по собі строки поза зв`язком із конкретною правовою ситуацією, набором фактів, умов та обставин, за яких розгорталися події, не мають жодного значення. Сплив чи настання строку набувають (можуть набувати) правового сенсу в сукупності з подіями або діями, для здійснення чи утримання від яких установлюється цей строк.

З огляду на викладене, суд звератє увагу на те, що матеріали справи не містять доказів звернення Київської обласної ради до Київської обласної виборчої комісії про дострокове припинення повноважень депутата, а відтак в межах спірних відносин відсутні підстави для визнання протиправної бездіяльності Київської обласної територіальної виборчої комісії щодо дострокового припинення поноважень депутата Київської обласної ради VІІ-го скликання ОСОБА_2 .

Стосовно позовних вимог про дострокове припинення повноважень депутата Київської обласної ради VII cкликання ОСОБА_2 у зв`язку з призначенням його на посаду, яка є несумісною з виконанням депутатських повноважень, суд зазначає, що остання є підхідною від першої вимоги, а відтак задоволенню не підлягає.

Окрім того, згідно рішення Березанської міської ради Київської області 7-го скликання від 04.02.2020 №970-84-VII заступником міського голови Березанської міської ради затверджено ОСОБА_4 , а за результатами виборів проведених 25.10.2020 ОСОБА_2 не було обрано депутатом Київської обласної ради, а тому не підлягають задоволенню позовні вимоги щодо дострокового припинення його повноважень.

Оцінюючи посилання ОСОБА_2 та його представника про те, що у позивача відсутнє порушене право, виходячи із завдань громадської організації, суд враховує приписи ст. 5 КАС України та зазначає, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю субєкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси.

Частиною 1 статті 72 КАС України встановлено, що доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до ч. 1 ст. 77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Позивачем під час розгляду справи не було надано належні та допустимі докази на підтвердження обґрунтованості позовних вимог, а наведені ним доводи було спростовано матеріалами справи.

Наведене свідчить, позовні вимоги є не обґрунтованими, а тому позов не підлягає задоволенню.

Підстави для вирішення судом питання про розподіл між сторонами судових витрат у відповідності до ст. 139 Кодексу адміністративного судочинства України відсутні.

Керуючись статтями 9, 14, 73-78, 90, 143, 242-246, 250, 255 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

в и р і ш и в:

У задоволенні адміністративного позову відмовити в повному обсязі.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

У разі оголошення судом лише вступної та резолютивної частини рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

Відповідно до підпункту 15.5 пункту 1 Розділу VII Перехідні положення Кодексу адміністративного судочинства України до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи до або через Київський окружний адміністративний суд.

Суддя Я.В. Горобцова

Горобцова Я.В.