Справа № 160/9888/21
Суддя: Боженко Наталія Василівна
Дата ухвалення: 2021-06-23 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

23 червня 2021 року Справа 160/9888/21

Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Боженко Н.В., перевіривши в м. Дніпрі матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Громадської ради при Дніпровській міській раді, третя особа: Дніпровська міська рада про визнання дій суб`єкта владних повноважень протиправними та зобов`язання утриматися від вчинення певних дій, -

ВСТАНОВИВ:

18 червня 2021 року до Дніпропетровського окружного адміністративного суду через систему "Електронний суд" надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Громадської ради при Дніпровській міській раді, третя особа: Дніпровська міська рада, в якій позивач просить:

- визнати дії голови Громадської ради при Дніпровській міській раді якими було направлено лист вих. 08.02.2021 року № 08/02-2-21 до директора департаменту екологічної політики Дніпровської міської ради про делегування від Громадської ради при Дніпровській міській раді представника для включення до складу міської постійно діючої комісії з питань поводження з безхазяйними відходами голову комітету ГР ДМР ОСОБА_2 протиправними;

- зобов`язати утриматися від вчинення дій що перевищують компетенцію голови Громадської ради при Дніпровській міській раді.

Справі за даним адміністративним позовом присвоєно єдиний унікальний номер судової справи - 160/9888/21 та у зв`язку з автоматизованим розподілом дана адміністративна справа була передана для розгляду судді Боженко Н.В.

Перевіривши позовну заяву на відповідність вимогам ст. ст. 160, 161, 172 Кодексу адміністративного судочинства України, суд дійшов висновку, що вона підлягає залишенню без руху, з наступних підстав.

Статтею 160 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено вимоги до позовної заяви.

Частиною 2 статті 160 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що позовна заява подається в письмовій формі позивачем або особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб.

За приписами частини 1 статті 43 Кодексу адміністративного судочинства України здатність мати процесуальні права та обов`язки в адміністративному судочинстві (адміністративна процесуальна правоздатність) визнається за громадянами України, іноземцями, особами без громадянства, органами державної влади, іншими державними органами, органами влади Автономної Республіки Крим, органами місцевого самоврядування, їх посадовими і службовими особами, підприємствами, установами, організаціями (юридичними особами).

Частиною 2 статті 43 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що здатність особисто здійснювати свої адміністративні процесуальні права та обов`язки, у тому числі доручати ведення справи представникові (адміністративна процесуальна дієздатність), належить фізичним особам, які досягли повноліття і не визнані судом недієздатними, а також фізичним особам до досягнення цього віку у спорах з приводу публічно-правових відносин, у яких вони відповідно до законодавства можуть самостійно брати участь.

У відповідності до положень частин 1 та 2 статті 46 Кодексу адміністративного судочинства України - сторонами в адміністративному процесі є позивач та відповідач. Позивачем в адміністративній справі можуть бути громадяни України, іноземці чи особи без громадянства, підприємства, установи, організації (юридичні особи), суб`єкти владних повноважень.

Натомість, в матеріалах позовної заяви поданої від імені ОСОБА_1 відсутня копія паспорта громадянина України на підставі якого суд мав би можливість встановити особу позивача та констатувати його правосуб`єктність.

Відповідно до пункту 2 частини 5 ст. 160 Кодексу адміністративного судочинства України, в позовній заяві зазначаються повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб); поштовий індекс; ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України); реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості відомі позивачу), відомі номери засобів зв`язку, офіційна електронна адреса або адреса електронної пошти.

Проте, в порушення пункту 2 частини 5 ст.160 Кодексу адміністративного судочинства України у поданій до суду позовній заяві відсутні відомості про наявність або відсутність у відповідача офіційної електронної адреси або адреси електронної пошти, відомі номери засобів зв`язку, не вказано ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України).

Відповідно до пунктів 4, 9 частини п`ятої статті 160 Кодексу адміністративного судочинства України у позовній заяві зазначаються:

- зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів;

- у справах щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень - обґрунтування порушення оскаржуваними рішеннями, діями чи бездіяльністю прав, свобод, інтересів позивача.

Згідно з частини 1 ст. 42 Кодексу адміністративного судочинства України, учасниками справи є сторони, треті особи.

Частиною 1 ст. 46 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що сторонами в адміністративному процесі є позивач та відповідач.

Пунктом 8 частини 1 ст.4 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що позивач - особа, на захист прав, свобод та інтересів якої подано позов до адміністративного суду.

Позивачем всупереч викладеним положенням не обґрунтовано порушення його прав, свобод та інтересів (відсутні посилання на будь-які норми права).

За змістом наведених норм особа, яка звертається до адміністративного суду з позовною заявою, має вказати в позовній заяві обставини порушення прав по відношенню до себе або інших осіб, внаслідок чого порушено таке право.

Під змістом позовних вимог розуміється визначення способу захисту свого права, свободи чи інтересу, який має формулюватися максимально чітко і зрозуміло.

Натомість, під викладом обставин розуміється обґрунтування порушених прав та інтересів позивача оскаржуваними рішеннями, діями чи бездіяльністю відповідача у сфері публічно-правових відносинах.

В тому числі, пунктом 8 частини 1 ст.4 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що відповідач - суб`єкт владних повноважень, а у випадках, визначених законом, й інші особи, до яких звернена вимога позивача.

Частиною 4 ст. 46 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що відповідачем в адміністративній справі є суб`єкт владних повноважень, якщо інше не встановлено цим Кодексом.

Згідно пп.1,2 ч.1 ст. 4 Кодексу адміністративного судочинства України, адміністративна справа - переданий на вирішення адміністративного суду публічно-правовий спір; публічно-правовий спір - спір, у якому: хоча б одна сторона здійснює публічно-владні управлінські функції, в тому числі на виконання делегованих повноважень, і спір виник у зв`язку із виконанням або невиконанням такою стороною зазначених функцій; або хоча б одна сторона надає адміністративні послуги на підставі законодавства, яке уповноважує або зобов`язує надавати такі послуги виключно суб`єкта владних повноважень, і спір виник у зв`язку із наданням або ненаданням такою стороною зазначених послуг; або хоча б одна сторона є суб`єктом виборчого процесу або процесу референдуму і спір виник у зв`язку із порушенням її прав у такому процесі з боку суб`єкта владних повноважень або іншої особи.

Аналіз змісту Положення про Громадську раду при Дніпровській міській раді, затвердженого рішенням міської ради 24.07.2019 № 94/47 не дозволяє віднести Громадську раду при Дніпровській міській раді до суб`єкта владних повноважень в розумінні Кодексу адміністративного судочинства України, адже не визначає таку раду органом виконавчої влади, органом місцевого самоврядування, їхніми посадовими чи службовими особами, не наділяє владними управлінськими функціями на основі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень. За змістом згаданого Положення Громадська рада при Дніпровській міській раді є тимчасовим консультативно-дорадчим органом, утвореним для сприяння участі громадськості у формуванні, реалізації державної, регіональної та регуляторної політики і місцевого самоврядування на території м. Дніпра. До складу Громадської ради можуть бути обрані представники громадських об`єднань, релігійних, благодійних організацій, творчих спілок, професійних спілок та їх об`єднань, асоціацій, організацій роботодавців, засобів масової інформації, які зареєстровані в установленому порядку і провадять діяльність на території м. Дніпра. Рішення Громадської ради мають рекомендаційний характер і є обов`язковими для розгляду Дніпровською міською радою.

Суд, звертає увагу, що Громадська рада при Дніпровській міській раді не є самостійним органом (суб`єктом владних повноважень).

Крім того, у позові позивач зазначає третю особу Дніпровську міську раду, однак в прохальній частині позову позивач заявляє позовні вимоги до голови Громадської ради при Дніпровській міській раді, якими просить його дії визнати протиправними, щодо делегування представника для включення до складу міської постійної діючої комісії з питань поводження з безхазяйними відходами голову комітету ГР ДМР ОСОБА_2 .

Таким чином, ОСОБА_3 є особою, стосовно якої прийнято рішення про включення до складу міської постійно діючої комісії з питань поводження з безхазяйними відходами, а отже спір безпосередньо стосується прав, інтересів та/або обов`язків цієї особи.

Так, положеннями статті 49 Кодексу адміністративного судочинства України визначено наступні статуси третіх осіб: треті особи, які заявляють самостійні вимоги щодо предмета спору та треті особи, які не заявляють самостійні вимоги щодо предмета спору, на стороні позивача або відповідача.

Треті особи, які заявляють самостійні вимоги щодо предмета спору, можуть вступити у справу до закінчення підготовчого провадження або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, пред`явивши позов до однієї або декількох сторін (ч.1 ст. 49 Кодексу адміністративного судочинства України).

Разом з цим, згідно частини другої статті 49 Кодексу адміністративного судочинства України треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, можуть вступити у справу на стороні позивача або відповідача до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, у разі коли рішення у справі може вплинути на їхні права, свободи, інтереси або обов`язки. Вони можуть бути залучені до участі у справі також за клопотанням учасників справи.

Частиною четвертою даної норми визначено, що у заявах про залучення третіх осіб і у заявах третіх осіб про вступ у справу на стороні позивача або відповідача зазначається, на яких підставах третіх осіб належить залучити до участі у справі.

Отже, як видно із процитованих норм, позивач має право подати відповідне клопотання/заяву обґрунтувавши та вказавши підстави для залучення третьої особи до участі у справі і зазначивши її статус у відповідності до визначень наведених вище, що ним зроблено не було.

За таких обставин, позивач повинен визначитись із колом осіб, учасників справи, а саме належним відповідачем, до якого мають бути звернені позовні вимоги про визнання дій суб`єкта владних повноважень протиправними та зобов`язання утриматися від вчинення певних дій та третіми особами.

Крім того, позивач в позовній заяві вказує попередній (орієнтований) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести в зв`язку із розглядом справи складає 768 грн. 40 коп., однак згідно доданої квитанції про сплату № 47237 від 18.06.2021 року сума сплаченого судового збору становить 908,00 грн., у зв`язку з чим позивачу необхідно уточнити розбіжності щодо визначеного позивачем судового збору.

Вищенаведені обставини вказують на невідповідність позовної заяви вимогам встановленим ст. ст. 160, 161 Кодексу адміністративного судочинства України.

Частиною 1 статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

На підставі викладеного суд залишає подану заяву без руху та пропонує позивачу усунути недоліки визначені в мотивувальній частині ухвали.

Керуючись ст. ст. 160, 161, 169, 171 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя,-

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Громадської ради при Дніпровській міській раді, третя особа: Дніпровська міська рада про визнання дій суб`єкта владних повноважень протиправними та зобов`язання утриматися від вчинення певних дій - залишити без руху.

Запропонувати позивачу протягом десяти днів з дня вручення (отримання) копії цієї ухвали усунути недоліки позовної заяви, вказані в мотивувальній частині ухвали, шляхом надання до суду:

- позовної заяви, оформленої у відповідності до вимог, передбачених статтею 160 Кодексу адміністративного судочинства України із зазначенням у новій редакції позовної заяви, обґрунтування порушення прав, свобод та інтересів та зазначити норми права, на які позивач посилається, відомостей визначених ст. 160 Кодексу адміністративного судочинства України, належних учасників справи, та, у разі необхідності, обґрунтоване клопотання про залучення третіх осіб вказавши у якому статусі;

- доказів на підтвердження здійснення відповідачем владних управлінських функцій;

- примірників позовної заяви у новій редакції у відповідності до кількості учасників справи;

- належним чином завіреного паспорта позивача на підтвердження процесуальної адміністративної правосуб`єктності;

- уточнити судові витрати, які позивач поніс чи які очікує понести у зв`язку з розглядом справи.

Роз`яснити позивачу, що відповідно до пункту 1 частини 4 статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України, позовна заява повертається позивачеві, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк. Повернення позовної заяви не позбавляє права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.

Копію ухвали надіслати особі, що звернулася із позовною заявою.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено Кодексом адміністративного судочинства України.

Ухвала, постановлена судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, під час розгляду справи в письмовому провадженні, набирає законної сили з моменту її підписання суддею (суддями), згідно статті 256 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя Н.В. Боженко