Справа № 340/2051/20
Суддя: Г.П. Казанчук
Дата ухвалення: 2021-06-29 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КІРОВОГРАДСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

29 червня 2021 року м. Кропивницький Справа № 340/2051/20

Кіровоградський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Казанчук Г.П, за участі секретаря судового засідання Сосновської В.В. розглянувши заяву про розстрочення виконання судового рішення у адміністративній справі за позовом Головного управління ДПС у Кіровоградській області до державного підприємства "Дослідне господарство "Червоний землероб" Кіровоградської державної сільськогосподарської дослідної станції національної академії аграрних наук України" про стягнення податкового боргу, -

ВСТАНОВИВ:

У провадженні суду перебувала адміністративна справа №340/2051/20 за позовом Головного управління ДПС у Кіровоградській області до державного підприємства "Дослідне господарство "Червоний землероб" Кіровоградської державної сільськогосподарської дослідної станції національної академії аграрних наук України" про стягнення податкового боргу.

Рішенням Кіровоградського окружного адміністративного суду від 11.09.2020 року (Т.2 а.с.110-115), залишеного без змін постановою Третього апеляційного адміністративного суду від 20.01.2021 року (Т.2 а.с.118-121) позов задоволено частково. Стягнути з Державного підприємства "Дослідне господарство "Червоний землероб" Кіровоградської державної сільськогосподарської дослідної станції національної академії аграрних наук України" суму заборгованості у розмірі 6027656,78 грн.

Представник державного підприємства "Дослідне господарство "Червоний землероб" Кіровоградської державної сільськогосподарської дослідної станції національної академії аграрних наук України" - адвокат С.В. Балюра 22.06.2021 року, звернулась до суду із заявою, у якій просить суд розстрочити виконання рішення Кіровоградського окружного адміністративного суду від 11.09.2020 року в адміністративній справі №340/2051/20 за позовом Головного управління ДПС у Кіровоградській області до Державного підприємства "Дослідне господарство "Червоний землероб" Кіровоградської державної сільськогосподарської дослідної станції національної академії аграрних наук України" про стягнення податкового боргу, яким позовні вимоги задоволено частково та стягнуто з підприємства податкового боргу на загальну суму 6027656,78 грн., терміном на 24 місяці з щомісячною виплатою по 251152,36 грн.

Вказана заява мотивована тим, що у підприємства відсутні копни на рахунках, наявна велика заборгованість перед працівниками. Крім цього, ухвалою від 13.09.2016 року господарський суд порушив провадження у справі №912/2391/16 про банкрутство державного підприємства "Дослідне господарство "Червоний землероб" Кіровоградської державної сільськогосподарської дослідної станції національної академії аграрних наук України" та ввів мораторій на задоволення вимог кредиторів боржника , порушена справа про банкрутство.

Представником державного підприємства "Дослідне господарство "Червоний землероб»"Кіровоградської державної сільськогосподарської дослідної станції національної академії аграрних наук України" подано клопотання про розгляд заяви без її участі, заяву про розстрочення виконання рішення суду просила задовольнити.

Представником Головного управління ДПС у Кіровоградській області до суду подано письмові пояснення на заяву про розстрочення виконання судового рішення, в яких просив відмовити у її задоволенні з огляду на те, що заявник не надав суду жодного доказу, яким чином ним буде проводитись сплата боргу в сумі 251152,36 грн. щомісячно, якщо сам заявник стверджує про недостатність коштів на рахунках для погашення боргу і більш того не надав доказів можливості погасити такий борг іншим шляхом.

Не прибуття в судове засідання осіб, які були належним чином повідомлені про дату, час і місце розгляду справи, відповідно до частини 2 статті 378 КАС України не перешкоджає судовому розгляду.

З урахуванням вищенаведеного, суд дійшов висновку про можливість розгляду заяви за їх відсутності та без фіксування судового засідання технічними засобами, що передбачено частиною 4 статті 229 КАС України.

Розглянувши заяву про розстрочення виконання судового рішення, суд вважає її такою, що не підлягає задоволенню, з наступних підстав.

Виконання рішень суду про стягнення коштів з державного підприємства або юридичної особи здійснюється в порядку, визначеному Законом України "Про виконавче провадження", з урахуванням особливостей, встановлених Законом України "Про гарантії держави щодо виконання судових рішень" (частина 1 статті 4 Закону України "Про гарантії держави щодо виконання судових рішень").

Частиною першою статті 33 Закону України "Про виконавче провадження" передбачено, що за наявності обставин, які ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим (хвороба сторони виконавчого провадження, відрядження сторони виконавчого провадження, стихійне лихо тощо), сторони мають право звернутися до суду, який розглядав справу як суд першої інстанції, із заявою про відстрочку або розстрочку виконання рішення. Рішення про розстрочку виконується в частині та у строки, встановлені цим рішенням.

Відповідно до статті 129-1 Конституції України, судове рішення є обов`язковим до виконання. Держава забезпечує виконання судового рішення у визначеному законом порядку. Контроль за виконанням судового рішення здійснює суд.

Отже, судове рішення виконується безпосередньо і для його виконання не вимагається ухвалення будь-яких інших, додаткових судових рішень.

Суб`єктами, на яких поширюється обов`язковість судових рішень являються всі органи державної влади і органи місцевого самоврядування, підприємства, установи, організації, посадові чи службові особи та громадяни.

Відповідно до частини 1 статті 370 КАС України, судове рішення, яке набрало законної сили, є обов`язковим для учасників справи, для їхніх правонаступників, а також для всіх органів, підприємств, установ та організацій, посадових чи службових осіб, інших фізичних осіб і підлягає виконанню на всій території України, а у випадках, встановлених міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, або за принципом взаємності, - за її межами.

За заявою сторони суд, який розглядав справу як суд першої інстанції, може відстрочити або розстрочити виконання рішення, а за заявою стягувача чи виконавця (у випадках, встановлених законом), - встановити чи змінити спосіб або порядок його виконання. Питання про відстрочення або розстрочення виконання, зміну чи встановлення способу і порядку виконання судового рішення може бути розглянуто також за ініціативою суду (частиною 1 статті 378 КАС України).

Підставою для встановлення або зміни способу або порядку виконання, відстрочення чи розстрочення виконання судового рішення є обставини, що істотно ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим (частини 3 статті 378 КАС України).

Вирішуючи питання про відстрочення чи розстрочення виконання судового рішення, суд, у відповідності до положень частини четвертої статті 378 цього Кодексу, також враховує ступінь вини відповідача у виникненні спору, щодо фізичної особи - тяжке захворювання самої особи або членів її сім`ї, її матеріальне становище, стихійне лихо, інші надзвичайні події тощо.

Із системного аналізу даної норми видно, що підставою для відстрочення/розстрочення виконання рішення є звернення особи із заявою до суду про відстрочення/розстрочення з обумовленням причин неможливості виконати судове рішення у встановлений законом строк, тобто за доведеністю обставин, що ускладнюють його виконання, або роблять його неможливим (відсутність коштів або присудженого майна в натурі та інше).

Вказана норма не містить конкретного переліку обставин для відстрочення/розстрочення виконання судового рішення, а лише встановлює критерії для їх визначення у вигляді істотного ускладнення виконання рішення або неможливості його виконання.

Суд із певною свободою розсуду повинен враховувати майнові інтереси сторін, їх фінансовий стан, ступінь вини кожної сторони у виникненні спору, наявність надзвичайних непереборних подій, інфляційних процесів у економіці держави та інші обставини (зокрема, ненадання (несвоєчасне надання) бюджетних асигнувань або бюджетних зобов`язань заявнику та/або недоведення (несвоєчасне доведення) фінансування видатків до заявника - отримувача бюджетних коштів в обсязі, достатньому для своєчасного виконання ним грошових зобов`язань та/або погашення податкового боргу), вирішуючи питання про відстрочення/розстрочення виконання рішення.

При цьому, питання розстрочення або відстрочення постанови суду знаходяться в площинні процесуального права.

В частині правової оцінки наданих заявником доказів суд повинен дослідити питання про те, чи достатньо наведених заявником обставин для прийняття рішення про розстрочення виконання судового рішення, яким стягнуто податковий борг.

Згідно частини 1 статті 77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

При розгляді заяв щодо розстрочення виконання судового рішення необхідно виходити з міркувань доцільності та об`єктивної необхідності надання саме таких строків розтермінування виконання рішення в цілому. Наявність підстав має бути доведена боржником.

Відстрочення чи розстрочення виконання судового рішення застосовується з метою зменшення надмірного тягаря на боржника, якщо такий тягар може призвести до виникнення ситуації, за якої виконання судового рішення стане взагалі неможливим.

Питання розстрочення або відстрочення постанови суду знаходяться в площині процесуального права. Разом із тим підстави, а саме наявність обставин, що ускладнюють виконання судового рішення (відсутність коштів на рахунку, відсутність присудженого майна в натурі, стихійне лихо тощо), залежать від предмету спору, у межах спірних правовідносин від правової природи податкового боргу.

Інститут розстрочення та відстрочення податкового боргу платника податків, що регулюється статтею 100 ПК України, є елементом процедури погашення податкового боргу платників податків в межах адміністрування податків та зборів як сукупності рішень та процедур контролюючих органів і дій їх посадових осіб, що визначають інституційну структуру податкових та митних відносин, організовують ідентифікацію, облік платників податків і платників єдиного внеску та об`єктів оподаткування, забезпечують сервісне обслуговування платників податків, організацію та контроль за сплатою податків, зборів, платежів відповідно до порядку, встановленого законом (підпункт 14.1.11 пункт 14.1 стаття 14 ПК України), що узгоджується з визначеною у статті 1 сферою дії цього Кодексу.

Розстрочення/відстрочення виконання судового рішення (врегульоване КАС України) за самою своєю суттю відрізняється від розстрочення/відстрочення, передбаченого статтею 100 ПК України, вказані процедури реалізуються різними суб`єктами (відповідно судами та контролюючими органами) та за ініціативою різних осіб (розстрочення/відстрочення виконання судового рішення може відбуватись за заявою особи, яка бере участь у справі, сторони виконавчого провадження або за ініціативою суду, тоді як питання відстрочення/розстрочення податкового боргу може бути порушено виключно платником податків), а також різняться їх нормативним регулюванням (положення КАС України та ПК України).

За наведеного, суд вважає, що норми статті 100 ПК України, які регулюють правила розстрочення та відстрочення грошових зобов`язань або податкового боргу платника податків є спеціальними нормами щодо доказів як підстав для відстрочення податкового боргу (пункт 100.5 стаття 100 ПК України) та порядку погашення податкового боргу (пункт 100.7 стаття 100 ПК України).

Відповідно до пунктів 100.4, 100.5 статті 100 ПК України постановою Кабінету Міністрів України №1235 від 27.12.2010 було затверджено Перелік обставин, що свідчать про наявність загрози виникнення або накопичення податкового боргу, і доказів існування таких обставин.

Суд звертає увагу на те, що збитковість діяльності підприємства, наявність у нього кредиторської заборгованості в істотному розмірі є результатом провадження господарської діяльності відповідачем як самостійним суб`єктом господарювання, а тому вказані обставини не є самостійними та достатніми підставами для відстрочення та/або розстрочення виконання судового рішення.

Вказаний висновок узгоджується з правовою позицією Верховного Суду, викладеною у постановах від 12.03.2019 по справі №809/927/14, від 24.01.2019 по справі №813/3195/14.

При цьому, представник державного підприємства "Дослідне господарство "Червоний землероб" Кіровоградської державної сільськогосподарської дослідної станції національної академії аграрних наук України" не надав пояснень та доказів на підтвердження того, яким чином відстрочення судом сплати податкового боргу сприятиме його сплаті після закінчення терміну відстрочення, тобто які прогнозовані події у зазначений ним період сприятимуть виникненню у підприємства можливості погасити борг.

Крім того, не зазначено, яких наразі заходів вживає підприємство для сплати цього боргу та інших боргових зобов`язань.

Суд приймає заперечення відповідача щодо розстрочки виконання рішення суду, оскільки розстрочка у сплаті 6027657,05 грн. жодним чином не вплине на загальну ситуацію щодо наявності податкової заборгованості, оскільки, як зазначив відповідач згідно акту перевірки (поточний рік) позивачу винесене податкову повідомлення - рішення №1 від 27.04.2021 року на суму 21536520,74 грн.

Суд також бере до уваги той факт, що застосована судом відстрочка призводить до збільшення податкового боргу відповідача, адже порушення строків сплати податкових зобов`язань тягне нарахування фінансових санкцій, зокрема пені.

Отже, застосування такого заходу як відстрочення сплати у даному випадку є необґрунтованим, оскільки відсутні підстави вважати, що через рік обставини зміняться і відповідач матиме можливість виконати судове рішення в повному обсязі у встановленому законом порядку.

Частиною 5 статті 278 КАС України визначено, що відстрочення чи розстрочення виконання судового рішення не може перевищувати одного року з дня ухвалення рішення, ухвали, постанови.

Судове рішення у даній справі винесено 11.09.2020 року, яке постановою Третього апеляційного адміністративного суду від 20.01.2021 року залишено без змін. При цьому, заявник просить розстрочити виконання даного рішення на 24 місяці, що перевищує граничний строк, визначений ч.5 ст.378 КАС України.

Враховуючи викладене, суд дійшов висновку про відмову у задоволені заяви про розстрочення виконання рішення суду.

Керуючись статтями 243, 248, 256, 293-297, 378 КАС України, суд, -

УХВАЛИВ:

Відмовити у задоволенні заяви про розстрочення виконання судового рішення у адміністративній справі за позовом Головного управління ДПС у Кіровоградській області до державного підприємства "Дослідне господарство "Червоний землероб" Кіровоградської державної сільськогосподарської дослідної станції національної академії аграрних наук України" про стягнення податкового боргу.

Копію ухвали суду невідкладно надіслати учасникам розгляду заяви.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та може бути оскаржена в апеляційному порядку до Третього апеляційного адміністративного суду у 15 - денний строк, установлений статтею 295 КАС України.

Суддя Кіровоградського

окружного адміністративного суду Г.П. Казанчук