Справа № 320/14419/20
Суддя: Леонтович А.М.
Дата ухвалення: 2021-07-01 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

01 липня 2021 року № 320/14419/20

Суддя Київського окружного адміністративного суду Леонтович А.М., розглянувши у порядку письмового провадження адміністративну справу

за позовом ОСОБА_1

до Варовицького сільського голови Савченко Л.М., Варовицької сільської ради, Калинівської селищної ради

третя особа ОСОБА_2

про визнання протиправним та скасування рішення,

в с т а н о в и в:

І. Зміст позовних вимог

До Київського окружного адміністративного суду звернувся ОСОБА_1 з позовом до Варовицького сільського голови Савченко Л.М., Варовицької сільської ради, Калинівської селищної ради, третя особа - ОСОБА_2 , в якому просить суд:

- визнати протиправними дії сільського голови ОСОБА_3 щодо відкриття та проведення 36 сесії віл 30.07.2020р. та 37 сесії від 27 жовтня 2020р. VII скликання Варовицької сільської ради Васильківського району Київської області;

- визнати протиправним та скасувати рішення, прийняті 36 та 37 сесіями VII скликання Варовицької сільської ради Васильківського району Київської області.

II. Позиція позивача та заперечення відповідача

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що він відповідно до положень Земельного кодексу України звернулася до Варовицької сільської ради з заявою про надання дозволу на розроблення проекту землеустрою. Стверджує, що рішення, які прийнято на 36 та 37 сесії Варовицької сільської ради підлягають скасуванню, оскільки сесії були відкриті та проведені сільським головою за відсутності кворуму, а отже є неповноважними

Відповідачі, своїм правом надати відзив на позовну заяву не скористалися.

Третя особа, своїм правом надати пояснення по справі не скористалася.

III. Процесуальні дії у справі

Ухвалою суду від 11.01.2021 позовну заяву залишено без руху.

Ухвалою суду від 02.02.2021 відкрите спрощене позовне провадження у справі та вирішено здійснювати її розгляд без повідомлення (виклику) сторін та проведення судового засідання за наявними у справі матеріалами.

Ухвалою суду від 25.02.2021 у задоволенні заяви про забезпечення позову ОСОБА_1 в адміністративній справі №320/14419/20, - відмовлено.

Ухвалою суду від 01.03.2021 у задоволенні заяви ОСОБА_1 про забезпечення доказів в адміністративній справі №320/14419/20, - відмовлено.

Ухвалою суду від 02.03.2021 у задоволенні заяви про забезпечення позову ОСОБА_1 в адміністративній справі №320/14419/20, - відмовлено.

Ухвалою суду від 09.03.2021 витребувано докази по справі.

Ухвалою суду від 09.03.2021 клопотання ОСОБА_1 про розгляд справи в судовому засідання з викликом сторін - залишено без задоволення.

Ухвалою суду від 14.05.2021 відмовлено у задоволенні заяви представника ОСОБА_1 про постановлення окремої ухвали.

Ухвалою суду від 14.06.2021 відмовлено у задоволенні заяви ОСОБА_1 про постановлення окремої ухвали.

Частиною 5 статті 262 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Згідно з частиною 2 статті 262 Кодексу адміністративного судочинства України розгляд справи по суті за правилами спрощеного позовного провадження починається з відкриття першого судового засідання; якщо судове засідання не проводиться, розгляд справи по суті розпочинається через тридцять днів.

З огляду на завершення 30-ти денного терміну для подання заяв по суті справи, суд вважає можливим розглянути та вирішити справу по суті за наявними у ній матеріалами.

IV. Обставини, встановлені судом, та зміст спірних правовідносин

Розглянувши подані документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши фактичні обставини на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, судом встановлено наступне.

ОСОБА_1 має право на пільги встановлені законодавством України для ветеранів війни - учасників бойових дій, що підтверджується відповідним посвідченням серії НОМЕР_1 від 14.07.2017 (а.с.7).

15.07.2020 позивач на підставі ст. 118 Земельного кодексу України звернувся до Варовицької сільської ради із заявою про надання дозволу на розроблення проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки у власність (з додатками) (а.с.16).

30.07.2020 відкрито та проведено 36 сесію VII скликання Варовицької сільської ради, всього обрано 12 депутатів, присутні - 6 депутатів. Присутніх на засіданні - 11 осіб: сільський голова ОСОБА_3 , 6 депутатів, жителі села ОСОБА_4 , ОСОБА_5 ОСОБА_6 , ОСОБА_7 .

Із протоколу 36 сесії VII скликання Варовицької сільської ради Васильківського району Київської області від 30.07.2020 вбачається, що на розгляд сесії поставлено питання про розгляд заяви ОСОБА_1 про надання у власність земельної ділянки по АДРЕСА_1 . Рішення сесії не прийняте.

27.10.2020 відкрито та проведено 37 сесію VII скликання Варовицької сільської ради, всього обрано 12 депутатів, присутні - 6 депутатів. Присутніх на засіданні - 9 осіб: сільський голова ОСОБА_3 , 6 депутатів, жителі села ОСОБА_4 , ОСОБА_8 .

Із протоколу 37 сесії VII скликання Варовицької сільської ради Васильківського району Київської області від 27.10.2020 вбачається, що на розгляд сесії поставлено питання про розгляд заяви ОСОБА_1 про надання у власність земельної ділянки по АДРЕСА_1 . Зазначено, що заява була розглянута депутатами, але на голосування не викосилася.

Вважаючи вказані сесії сільської ради неповноважними, позивач звернувся з даним позовом до суду.

V. Норми права, які застосував суд

Надаючи правову оцінку відносинам, що склалась між сторонами, суд виходить з наступного.

Відповідно до статті 55 Конституції України кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб. Кожен має право будь-якими не забороненими законом засобами захищати свої права і свободи від порушень і протиправних посягань.

Завданням адміністративного судочинства згідно з частиною 1 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) є захист прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку органів державної влади, органів місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб, інших суб`єктів при здійсненні ними владних управлінських функцій на основі законодавства, у тому числі на виконання делегованих повноважень шляхом справедливого, неупередженого та своєчасного розгляду адміністративних справ.

Статтею 6 КАС України встановлено право на судовий захист і передбачено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або інтереси.

Конституційний Суд України, вирішуючи питання, порушені в конституційному зверненні і конституційному поданні щодо тлумачення частини 2 статті 55 Конституції України, в Рішенні від 14 грудня 2011 року №19-рп/2011 (справа щодо оскарження бездіяльності суб`єктів владних повноважень щодо заяв про злочини) зазначив, що права і свободи людини та їх гарантії визначають зміст і спрямованість діяльності держави (частина 2 статті 3 Конституції України). Для здійснення такої діяльності органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові і службові особи наділені публічною владою, тобто мають реальну можливість на підставі повноважень, встановлених Конституцією і законами України, приймати рішення чи вчиняти певні дії. Особа, стосовно якої суб`єкт владних повноважень прийняв рішення, вчинив дію чи допустив бездіяльність, має право на захист.

Утвердження правової держави відповідно до приписів статті 1, другого речення частини 3 статті 8, статті 55 Основного Закону України полягає, зокрема, у гарантуванні кожному судового захисту прав і свобод, а також у запровадженні механізму такого захисту. Конституційний Суд України у своїх рішеннях послідовно підкреслював значущість положень статті 55 Конституції України щодо захисту кожним у судовому порядку своїх прав і свобод від будь-яких рішень, дій чи бездіяльності органів влади, посадових і службових осіб, а також стосовно неможливості відмови у правосудді.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 46 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні», сільська, селищна, міська, районна у місті (у разі її створення), районна, обласна рада проводить свою роботу сесійно. Сесія складається з пленарних засідань ради, а також засідань постійних комісій ради.

Перша сесія новообраної сільської, селищної, міської ради скликається відповідною територіальною виборчою комісією не пізніш як через два тижні після реєстрації новообраних депутатів ради в кількості, яка забезпечує повноважність складу ради відповідно до ст. 45 цього Закону. Перше пленарне засідання першої сесії відкриває голова зазначеної територіальної виборчої комісії, який інформує раду про підсумки виборів депутатів, а також про підсумки виборів відповідно сільського, селищного, міського голови. З моменту визнання повноважень депутатів ради нового скликання та новообраного сільського, селищного, міського голови відповідно до ст.42 цього Закону головує на пленарних засіданнях ради першої сесії новообраний голова.

Згідно ч. 12 ст. 46 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» сесія ради є повноважною, якщо в її пленарному засіданні бере участь більше половини депутатів від загального складу ради.

Частинами 1, 5 ст. 12 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» передбачено, що сільський, селищний, міський голова є головною посадовою особою територіальної громади відповідно села (добровільного об`єднання в одну територіальну громаду жителів кількох сіл), селища, міста.

На сільських, селищних, міських голів поширюються повноваження та гарантії депутатів рад, передбачені законом про статус депутатів рад, якщо інше не встановлено законом.

Правовий статус депутата сільської, селищної, міської, районної у місті, районної, обласної ради (далі - місцева рада) як представника інтересів територіальної громади, виборців свого виборчого округу та рівноправного члена місцевої ради, встановлює гарантії депутатської діяльності та порядок відкликання депутата місцевої ради, встановлює Закон України "Про статус депутатів місцевих рад".

Відповідно до ч. 2 ст. 59 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» рішення ради приймається на її пленарному засіданні після обговорення більшістю депутатів від загального складу ради, крім випадків, передбачених цим Законом. При встановленні результатів голосування до загального складу сільської, селищної, міської ради включається сільський, селищний, міський голова, якщо він бере участь у пленарному засіданні ради, і враховується його голос.

Пунктом 34 частини першої статті 26 Закону України "Про місцеве самоврядування" від 21 травня 1997 р. № 280/97-ВР (далі - Закон № 280/97-ВР) визначено, що виключно на пленарних засіданнях сільської, селищної, міської ради вирішуються питання щодо вирішення відповідно до закону питань регулювання земельних відносин.

Відповідно до вимог ч. 1, 2 ст. 59 Закону № 280/97-ВР рада в межах своїх повноважень приймає нормативні та інші акти у формі рішень.

Частиною 1 статті 71 Закону № 280/97-ВР передбачено, що територіальні громади, органи та посадові особи місцевого самоврядування самостійно реалізують надані їм повноваження.

Право на земельну ділянку виникає і реалізується на підставах і в порядку, визначених Конституцією України, Земельним кодексом України та іншими законами України, що регулюють земельні відносини.

Згідно з вимогами ст. 12 Земельного кодексу України (далі - ЗК України) до повноважень сільських, селищних, міських рад у галузі земельних відносин на території сіл, селищ, міст належить розпорядження землями територіальних громад, передача земельних ділянок комунальної власності у власність громадян та юридичних осіб відповідно до цього Кодексу.

Зокрема, сільські, селищні, міські ради передають земельні ділянки у власність або в користування із земель комунальної власності відповідних територіальних громад для всіх потреб.

VI. Оцінка суду

Аналіз наведених правових норм дає підстави для висновку про те, що при встановленні результатів голосування до загального складу сільської, селищної, міської ради включається сільський, селищний, міський голова, якщо він бере участь у пленарному засіданні ради, і враховується його голос. Проте потрібно розділяти суть врахування голосу сільського, селищного, міського голови під час голосування в пленарному засіданні та кворум пленарного засідання, де до загального складу відповідної сільської, селищної, міської ради голова не входить.

Судом встановлено, загальний склад депутатів Варовицької сільської ради становить 12 депутатів, а тому в силу приписів частини дванадцятої статті 46 Закону №280/97-ВР сесія ради є повноважною, якщо в її пленарному засіданні бере участь не менше 7 депутатів.

Водночас, суд вважає за необхідне звернути увагу, що пунктом 11 ст.49 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» визначається, що повноваження депутатів, порядок організації і гарантії депутатської діяльності визначаються Конституцією України, цим Законом, законом про статус депутата, іншими законами.

Згідно з п. 3 ст. 7 Закону України «Про статус депутатів місцевих рад», депутат місцевої ради не може мати іншого представницького мандата.

Відповідно до п. 4 ст. 12 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні», сільський, селищний, міський голова не може бути депутатом будь-якої ради, суміщати свою службову діяльність з іншою посадою, в тому числі на громадських засадах, займатися іншою оплачуваною (крім викладацької, наукової і творчої діяльності, медичної практики, Інструкторської та суддівської практики із спорту) або підприємницькою діяльністю.

Крім того, суд констатує, що у відповідності до ч.2 ст.59 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні», при підрахунку голосів та встановленні результатів голосування до загального складу сільської ради включається сільський голова, якщо він бере участь у пленарному засіданні ради, і враховується його голос, однак не враховується до загального складу відповідної сільської ради для визначення кворуму для пленарного засідання.

Таким чином, оскільки ч.12 ст.46 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» визначає саме кількість депутатів від загального складу ради, відтак при визначенні кворуму, необхідного для проведення сесії, особа міського голови не враховується. Окрім того, сільський голова є самостійною складовою системи місцевого самоврядування, що поряд з наведеним вище дає підстави для висновку, що урівноважувати його правовий статус зі статусом депутата сільської ради не можна.

Аналогічна правова позиція викладена у постановах Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду від 04.09.2019 року у справі № 126/2017/17, від 31.01.2019 у справі №363/406/15-а.

Як вбачається з протоколів засідання 36 та 37 сесії VII скликання Варовицької сільської ради Васильківського району Київської області, з усього складу депутатського корпусу ради присутніх на вказаних сесіях було лише 6 депутатів, при необхідних 7, а тому за висновком суду, що 36 та 37 сесії VII скликання Варовицької сільської ради Васильківського району Київської області, є неповноважними, що є підставою для скасування рішень прийнятих на вказаних сесіях сільської ради.

При цьому, суд звертає увагу, що відповідачі не надали до суду будь-яких належних та допустимих доказів правомірності винесення рішень прийнятих на 36 та 37 сесії VII скликання Варовицької сільської ради Васильківського району Київської області.

Вказані висновки суду узгоджуються з висновками Верховного Суду викладених у постанові від 13.05.2020 у справі №300/906/19.

Враховуючи встановлені обставини справи та наведене правове регулювання, суд дійшов висновку про обґрунтованість позовних вимог позивача.

VIII. Висновок суду

Згідно із частиною першою статті 9 КАС України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Статтею 72 КАС України визначено, що доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до статті 73 КАС України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування.

Відповідно до частини першої статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Системно проаналізувавши приписи законодавства України, що були чинними на момент виникнення спірних правовідносин між сторонами, зважаючи на взаємний та достатній зв`язок доказів у їх сукупності, суд дійшов висновку про задоволення позовних вимог.

VІІ. Розподіл судових витрат

Згідно абзацу другого частини п`ятої статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України, якщо сторону, на користь якої ухвалено рішення, звільнено від сплати судових витрат, з іншої сторони стягуються судові витрати на користь осіб, що їх понесли, пропорційно до задоволеної чи відхиленої частини вимог, а інша частина компенсується за рахунок коштів, передбачених Державним бюджетом України, у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. Якщо обидві сторони звільнені від сплати судових витрат, вони компенсуються за рахунок держави у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Пунктом 13 частини першої статті 5 Закону України «Про судовий збір» передбачено звільнення від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях позивачів - учасників бойових дій, постраждалих учасників Революції Гідності, Героїв України - у справах, пов`язаних з порушенням їхніх прав.

Позивач має право на пільги, встановлені законодавством України для ветеранів війни - учасників бойових дій, відповідно звільнений від сплати судового збору.

Оскільки позивачем не надано доказів понесення ним інших судових витрат, судові витрати стягненню на користь позивача не підлягають.

Керуючись статтями 9, 14, 73-78, 90, 143, 242-246, 250, 255 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

в и р і ш и в:

Адміністративний позов задовольнити.

Визнати протиправними дії сільського голови ОСОБА_3 щодо відкриття та проведення 36 сесії від 30.07.2020 р. та 37 сесії від 27 жовтня 2020 р. VII скликання Варовицької сільської ради Васильківського району Київської області.

Визнати протиправним та скасувати рішення, прийняті на 36 сесії від 30.07.2020 р. та 37 сесії від 27 жовтня 2020 р. VII скликання Варовицької сільської Варовицької сільської ради Васильківського району Київської області.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

У разі оголошення судом лише вступної та резолютивної частини рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

Відповідно до підпункту 15.5 пункту 1 Розділу VII "Перехідні положення" Кодексу адміністративного судочинства України до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи до або через Київський окружний адміністративний суд.

Суддя Леонтович А.М.

Дата виготовлення та підписання повного тексту рішення - 01.07.2021 р.