Справа № 361/3366/20
Суддя: Радзівіл А. Г.
Дата ухвалення: 2021-06-03 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 361/3366/20
Провадження № 2-а/361/22/21
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 червня 2021 року Броварський міськрайонний суд Київської області в складі:

головуючої судді Радзівіл А.Г.

за участю секретаря Бас Я.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м.Бровари справу за позовом ОСОБА_1 до Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області про визнання незаконною та скасування постанови,

В С Т А Н О В И В:

У травні 2020 року позивач звернувся до суду із позовом до відповідача, у якому просив суд визнати причини пропуску строку па оскарження Постанови № A-1603/2 по справі про адміністративні правопорушення від 16.03.2020 р. поважною та поновити даний строк; визнати незаконною та скасувати Постанову № А-1603/2 по справі проадміністративне правопорушення від 16.03.2020 р., згідно якої ОСОБА_1 визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого частиною 1 ст. 96 КУпАП частинами 11,13 статті 96-1 КУпАП та накласти на ОСОБА_1 адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 6800 грн.

Cвій позов обґрунтовував тим, що 19 березня 2020 року позивачу стало відомо, що його притягнуто до відповідальності за адміністративне правопорушення на підставі постанови № А-1603/2 віл 16.03.2020 року про притягнення до адміністративної відповідальності за встановлені правопорушення передбачені Кодексу України про адміністративні правопорушення та накласти адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 6 800 гривень. Вказану постанову особисто отримав 10.03.2020 р., що підтверджується особистим підписом.

Позивач зазначив, що представник відповідача - головний інспектор будівельного нагляду інспекційного відділу Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київської області Плющ О.С. проводив позапланову перевірку з перевищенням службових повноважень, тому що об`єкт перевірки багатоквартирний житловий будинок розташований на АДРЕСА_1 відповідає класу відповідальності СС2, перевірка таких об`єктів не входить до повноважень відповідача, що визначено законодавством.

Відповідно до Закон України Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо децентралізації повноважень у сфері архітектурно-будівельного контролю та удосконалення містобудівного законодавства № 320-VІІІ, який набув в чинності з вересня 2015 року, передбачено реформування діючої системи державного архітектурно- будівельного контролю, шляхом надання можливості міським, сільським та селищним радам утворювати власні органи держархбудконтролю та розмежування повноважень у сфері державного архітектурно-будівельного контролю між органами місцевого самовряду вання та Держархбудінспекцйю

Крім того, відповідно до змін до Закону України Про регулювання містобудівної діяльності, внесених № 181 7-V111 від 17.01.2017 року щодо надання (отримання, реєстрації),відмови у видачі чи анулювання (скасування) документів, що дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт, прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів у випадках коли чисельність населеного пункту менша 50 тисяч, виконавчим органам і питань держархбудконтролю сільських, селищних, міських рад передаються повноваження щодо здійснення архбудконтролю та нагляд) за об`єктами з незначними класами наслідків (відповідальності) (СС1), а якщо чисельність населеного пункту понад 50 тисяч, виконавчим органам з питань держархбудконтролю сільських, селищних, міських рад передаються повноваження щодо здійснення архбудконтролю за об`єктами з незначними класами наслідків (відповідальності) (СС1) і середніми класами наслідків (відповідальності) (СС2).

Позивач зазначає, що Держархбудінспекція реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, через головних інспекторів будівельного нагляду щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними (СС1). середніми (СС2) та значними (СС3) наслідками, розташованих за межами населених пунктів і на території кількох адміністративно-територіальних одиниць, щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з середніми наслідками (СС2), розташованих у межах сіл, селищ та міст (крім міст, які є адміністративними центрами областей, міст з чисельністю населення понад 50 тисяч, міст Києва та Севастополя), а також щодо всіх об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів із значними наслідками (ССЗ). розташованих у межах населених пунктів.

На об`єкті будівництва за адресою: АДРЕСА_1 , що був предметом перевірки будівництво житлового комплексу підрядною організацією є ТОВ Компанія Буд-технології, де позивач працює директором. Тобто представник відповідача визнав його винним у вчинені адміністративного правопорушення, відповідно до Акту від 02 березня 2020 року № Т-0203/1, але в результаті проведеної перевірки перевіряючий визначив, що ТОВ Компанія Буд-технології відсутні порушення містобудівного законодавства, про що винесена Постанова № З-1603/5/1010-1467/02 про закриття справи про накладання штрафу за правопорушення у сфері містобудівного законодавства від 16.03.2020 року, які визначені в Акті від 02.03.2020 року № Т-0203/1.

Таким чином вищенаведені факти свідчать про те, що представник відповідача порушив порядок здійснення державного нагляд) за дотриманням вимог містобудівного законодавства та зловживає своїми службовими повноваженнями, тому що відповідно до п. 16 Постанови Кабінет) Міністрів України № 668 від 16 серпня 2015 р. Про затвердження Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного нагляду зазначено, що під час проведення позапланової перевірки з`ясовуються лише ті питання, необхідність перевірки яких стала підставою для її проведення.

Позивач також в окремій заяві просив суд визнати причину пропуску строку на оскарження Постанови № А-1603/2 від 16.03.2020 року про притягнення його до адміністративної відповідальності за встановлені правопорушення передбачені ч.1 ст. 96 та ч.11, 13 ст .96-1 КУпАП поважною та поновити даний строк.

Термін оскарження даної постанови складає десять днів, але позивач вказує, що він не встиг вчасно подати адміністративний полов і скористатися правовою допомогою у зв`язку з введенням в країні карантинних заходів.

На усій території України карантин установлено з 12 березня 2020 року до 24 квітня 2020 року (постанови Кабінету Міністрів України від 11.03. 2020 р. № 211 і від 2.04.2020 р. № 255 та продовжено до 11 травня 2020 року (постанова Кабінету Міністрів України від22.04.20 р. № 291).

Згідно з ст. 122 КАС України для звернення до адміністративного суду позивач зазначає, що він пропустив зазначений строк, який обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів. Разом з тим, вважає, що строк на звернення до суду з адміністративним позовом щодо визнання незаконною та скасування постанови № А 1603/2 від 16.03.2020 року про притягнення його до адміністративної відповідальності за встановлені правопорушення передбачені ч.1 ст. 96 та ч.11, 13 ст.96-1 КУпАП підлягає поновленню, а причини його пропуску є поважними.

03 червня 2020 року ухвалою судді Броварського міськрайонного суду Київської області Радзівіл А.Г. прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі за вищевказаним позовом за правилами спрощеного позовного провадження.

07 липня 2020 року відповідачем подано відзив на позовну заяву, в якому представник просив відмовити у задоволенні позову.

Позивач у судове засідання не з`явився, про день, час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином. До суду надав заяву про розгляду справи у його відсутності та просив позов задовольнити.

Представник відповідача у судове засідання не з`явився, про день, час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином.

Суд, дослідивши письмові докази у справі, встановив обставини справи та відповідні правовідносини, дійшов наступного висновку.

Згідно з ч. 1 ст. 9 КАС України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Відповідно до ч. 1 ст. 90 КАС України, суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 72 КАС України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків.

Відповідно до ст. 76 КАС України достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

За приписами ч. ч. 1, 2 ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Суд, розглядаючи позов в межах наведених обставин та підстав, встановив наступне, що 02 березня 2020 року складений акт № Т-0203/1, припис від 02.03.2020 № С-0203/2 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, протокол про адміністративне правопорушення № 1-Л-А-0203/1 від 02.03.2020.

16 березня 2020 року постановою по справі про адміністративні правопорушення № А-1603/2 головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області Плющем О.С., визнано ОСОБА_1 , винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 96 КУпАП, ч.11, 13 ст. 96-1 КУпАП, накладено на ОСОБА_1 адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 6800 грн.

Вказану постанову ОСОБА_1 отримав 19.03.2020 року.

Відповідно до ч. 1 ст. 96-1 КУпАП передача замовнику проектної документації для виконання будівельних робіт на об`єкті, розробленої з порушенням вимог законодавства, містобудівної документації, вихідних даних для проектування об`єктів, будівельних норм, стандартів і правил, у тому числі щодо створення безперешкодного життєвого середовища для осіб з обмеженими фізичними можливостями та інших маломобільних груп населення, передбачення приладів обліку води і теплової енергії, а також заниження класу наслідків (відповідальності) об`єкта тягнуть за собою накладення штрафу на головного архітектора проекту, головного інженера проекту, експерта, інших відповідальних виконавців окремих видів робіт (послуг), пов`язаних із створенням об`єктів архітектури, які мають відповідний кваліфікаційний сертифікат, від двох до трьох тисяч неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Відповідно ч. 11, 13 ст. 96-1КУпАП ведення виконавчої документації з порушенням будівельних норм, державних стандартів і правил - тягне за собою накладення штрафу на посадових осіб від двохсот до трьохсот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян. Застосування будівельних матеріалів, виробів і конструкцій, що не відповідають державним нормам, стандартам, технічним умовам, проектним рішенням, а також тих, що підлягають обов`язковій сертифікації, але не пройшли її, -

Позивач зазначив у позовній заяві про те, що перевірка об`єкту не входить до повноважень відповідача, що визначено законодавством, вказане спростовується наступним.

Відповідно ч. 1, 2, 5 ст. 411 ЗУ Про регулювання містобудівної діяльності державний архітектурно-будівельний нагляд - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання уповноваженими органами містобудування та архітектури, структурними підрозділами Київської та Севастопольської міських державних адміністрацій та виконавчими органами сільських, селищних, міських рад з питань державного архітектурно-будівельного контролю, іншими органами, що здійснюють контроль у сфері містобудівної діяльності (далі - об`єкти нагляду), вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм і правил під час провадження ними містобудівної діяльності.

Державний архітектурно-будівельний нагляд здійснюється центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, через головних інспекторів будівельного нагляду у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, здійснює контроль за додержанням суб`єктами господарювання ліцензійних умов провадження видів господарської діяльності з будівництва об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з середніми (СС2) та значними (СС3) наслідками.

Відповідно ч. 3 ст. 6 ЗУ Про регулювання містобудівної діяльності до органів державного архітектурно-будівельного контролю належать:

1) структурні підрозділи з питань державного архітектурно-будівельного контролю Київської та Севастопольської міських державних адміністрацій;

2) виконавчі органи з питань державного архітектурно-будівельного контролю сільських, селищних, міських рад.

Органом державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду є центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду.

Відповідно п. 7 ч .1, ч. 2 ст. 7 ЗУ Про регулювання містобудівної діяльностіуправління у сфері містобудівної діяльності та архітектурно-будівельного контролю здійснюється шляхом: надання (отримання, реєстрації), відмови у видачі чи анулювання (скасування) документів, що дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт, прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів (крім анулювання (скасування) документів, що засвідчують прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів): виконавчими органами з питань державного архітектурно-будівельного контролю сільських, селищних, міських рад (крім міських рад населених пунктів, які є адміністративними центрами областей, та міських рад населених пунктів з чисельністю населення понад 50 тисяч) - щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), розташованих у межах відповідних населених пунктів; виконавчими органами з питань державного архітектурно-будівельного контролю міських рад населених пунктів, які є адміністративними центрами областей, міських рад населених пунктів з чисельністю населення понад 50 тисяч, структурними підрозділами з питань державного архітектурно-будівельного контролю Київської та Севастопольської міських державних адміністрацій - щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними (СС1) та середніми (СС2) наслідками, розташованих у межах відповідних населених пунктів;

центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, через головних інспекторів будівельного нагляду - щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними (СС1), середніми (СС2) та значними (СС3) наслідками, розташованих за межами населених пунктів і на території кількох адміністративно-територіальних одиниць, щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з середніми наслідками (СС2), розташованих у межах сіл, селищ та міст (крім міст, які є адміністративними центрами областей, міст з чисельністю населення понад 50 тисяч, міст Києва та Севастополя), а також щодо всіх об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів із значними наслідками (СС3), розташованих у межах населених пунктів;

У разі якщо сільські, селищні, міські ради не утворили виконавчі органи з питань державного архітектурно-будівельного контролю, повноваження таких органів виконує центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, через відповідних головних інспекторів будівельного нагляду.

У пункті 1 Положення про Державну архітектурно-будівельну інспекцію України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 294 від 09.07.2014 року зазначається, що державна архітектурно - будівельна інспекція України (Держархбудінспекція) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Віце-прем`єр- міністра України - Міністра регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства і який реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду.

У п. 1 Положення про Департамент Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області, затвердженого наказом №925 від 12.06.2017 року зазначено, що Департамент є територіальним органом, без статусу юридичної особи публічного права, утвореним як структурний підрозділ апарату Державної архітектурно-будівельної інспекції України

Відповідно до п. 3 основним завданням Департаменту є забезпечення реалізації державної політики з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду на території Київської області.

Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затверджений постановою Кабінету Міністрів України №553 від 23.05.2011 року (далі - Порядок № 553).

Згідно з п. 5 Порядку № 553 Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Відповідно до п.7 Порядку № 553 під час проведення позапланової перевірки посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язана пред`явити службове посвідчення та надати копію направлення для проведення позапланової перевірки.

У п. 9 Порядку № 553 передбачено, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб`єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об`єкт будівництва.

Відповідно до приписів п. 16-17, 21 Порядку №553 за результатами державного архітектурно- будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.

У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол, видається припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт.

У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно- будівельний контроль, підписати акт перевірки та припису, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю робить у акті відповідний запис. .

У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно- будівельний контроль, від отримання акта та припису, вони надсилаються йому рекомендованим листом з повідомленням.

У п. 22 Порядку № 553 визначено, що постанова про накладення штрафу складається у трьох примірниках. Перший примірник постанови у триденний строк після її прийняття вручається під розписку суб`єкту містобудування (керівнику або уповноваженому представнику суб`єкта містобудування) або надсилається рекомендованим листом з повідомленням, про що робиться запис у справі. Два примірники залишаються в органі державного архітектурно-будівельного контролю, який наклав штраф.

Відповідно до ст. 244-6 Кодексу України про адміністративні правопорушення органи державного архітектурно-будівельного контролю розглядають справи про адміністративні правопорушення, пов`язані з порушенням вимог законодавства, будівельних норм, державних стандартів і правил під час будівництва, порушенням законодавства під час планування та забудови територій та невиконанням законних вимог приписів) посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю (статті 96, 96-1 (крім частин третьої - п`ятої), частини перша та друга статті 188-42)

Від імені органів державного архітектурно-будівельного контролю розглядати справи про адміністративні правопорушення і накладати адміністративні стягнення мають право зокремаголовні інспектори будівельного нагляду в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві і Севастополі - щодо об`єктів, розташованих на території кількохадміністративно-територіальних одиниць, за межами населених пунктів та в межах населених пунктів, в яких не утворено органів державного архітектурно-будівельного контролю (статті 96, 96-1 (крім частин третьої - п`ятої), частини перша та друга статті 188-42).

Після отримання матеріалів орган (посадова особа) вивчає: протокол про адміністративне правопорушення; пояснення особи, що притягається до адміністративної відповідальності; пояснення потерпілих, свідків, якщо вони є; висновки експерта, спеціаліста, показання технічних приладів, речові докази; протоколи про вилучення речей і документів та інші матеріали, що містяться у справі.

Із системного аналізу зазначених норм вбачається, що складання протоколів про адміністративне правопорушення, розгляд справ про адміністративне правопорушення, а також винесення постанов по справам про адміністративне правопорушення покладено на головних інспекторів будівельного нагляду.

Відпвоідно ст. 41 Закону України Про регулювання містобудівної діяльності визначає, щодержавний архітектурно-будівельний контроль здійснюється на об`єктах будівництва у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Підставами для проведення позапланової перевірки є:

1)подання суб`єктом містобудування письмової заяви про проведення перевірки об`єкта будівництва або будівельної продукції за його бажанням;

2)необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об`єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених де клієнтів;

3)виявлення факту самочинного будівництва об`єкта;

4)перевірка виконання суб`єктом містобудування вимог приписів органів державного архітектурно-будівельного контролю;

5)вимога головного інспектора будівельного нагляду центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, лро проведення перевірки за наявності підстав, передбачених законом;

6)звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності;

7)вимога правоохоронних органів про проведення перевірки.

Дані норми кореспондуються із Порядком №553.

Відповідно до п. 20 Порядку №553 передбачено, що протокол разом з усіма матеріаламиперевірки протягом трьох днів після його складення подається посадовій особі органу державного архітектурно-будівельного контролю, до повноважень якої належить розгляд справ про правопорушенні у сфері містобудівної діяльності.

За результатами зафіксованих в Акті перевірки від 02.03.2021 року за № Т-0203/1 порушень містобудівногозаконодавства, посадовою особою відповідача було складено:

-протокол №1-Л-3-0203/2 про правопорушення у сфері містобудівної діяльності стосовно ТОВ Компанія Буд-тхенології за правопорушення передбачене п. 8 ч. 3 ст. 2 Закону України Про відповідальність у сфері містобудівної діяльності,

-протокол №1-Л-3-0203/3 про правопорушення у сфері містобудівної діяльності стосовно ТОВ Компанія Буд-тхенології за правопорушення передбачене п. 6 ч. 3 ст. 2 Закону України Про відповідальність у сфері містобудівної діяльності,

-протокол №1-Л-3-0203/4 про правопорушення у сфері містобудівної діяльності стосовно ТОВ Компанія Буд-технології за правопорушення передбачене п. 8 ч. 3 ст. 2 Закону України Про відповідальність у сфері містобудівної діяльності,

-протокол №1-Л-3-0203/5 про правопорушення у сфері містобудівної діяльності стосовно TOB Компанія Буд-технології за правопорушення передбачене п. 7 ч. 3 ст. 2 Закону України Про відповідальність у сфері містобудівної діяльності

Відносно директора ТОВ Компанія Буд-технології ОСОБА_1 складений протокол №1-Л-А-0203/1 від 02.03.2020 року про адміністративне правопорушення, відповідальність за яке передбачена ч. 1 ст. 96, ч.ч. 11, 13, 15 ст. 96-1 КУпАП.

16.03.2020 року головний інспектор будівельного нагляду інспекційного відділу Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області Плющ Олександр Станіславович, розглянувши матеріали справи про адміністративне правопорушення у сфері містобудівної діяльності, було винесено постанову по справі про адміністративне правопорушення №А-1603/2 від 16.03.2020року. Даною постановою позивачку було визнано винною у вчиненні правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 96, ч.ч. 11, 13 ст. 96-1 КУпАП та накладено адміністративне стягнення у розмірі 6800 грн.

Також, за результатами розгляду матеріалів справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу Департаменту Плющем О.С. відносно ТОВ Компанія Буд-технології було винесено:

-Постанова № З-1603/2/1010-1494/02 від 16.03.2020 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, відповідно до якої ТОВ Компанія Буд-технології визнано винним у вчиненні правопорушення, передбаченого п. 8 ч. 3 ст. 2 Закону України Про правопорушення у сфері містобудівної діяльності та накладено штраф у сумі 94590 грн.

-Постанова № З-1603/3/1010-1495/02 від 16.03.2020 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, відповідно до якої ТОВ Компанія Буд-технології визнано винним у вчиненні правопорушення, передбаченого п. 6 ч. 3 ст. 2 Закону України Про правопорушення у сфері містобудівної діяльності та накладено штраф у сумі 37836грн.

-Постанова № З-1603/4/1010-1496/02 від 16.03.2020 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, відповідно до якої ТОВ Компанія Буд-технології визнано винним у вчиненні правопорушення, передбаченого п. 8 ч. 3 ст. 2 Закону України Про правопорушення у сфері містобудівної діяльності та накладено штраф у сумі 94590 грн.

-Постанова № З-1603/5/1010-1497/02 від 16.03.2020 про закриття справи про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 16.03.2020, відповідно до якої ТОВ Компанія Буд-технології на розгляд справи про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності було надано протоколи випробувань кладочного (будівельного) розчину, в зв`язку із чим, на підставі п.п. 1 п. 8 Порядку накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 06.04.1995 №244, закрито.

Вказані постанови були отримані позивачем, як директором ТОВ Компанія Буд-технології власноручно, що підтверджується особистим підписом останнього у відповідних графах зазначених постанов.

Таким чином, на підставі вищевикладеного, суд дійшов до висновку про недоведеність та необґрунтованість позовних вимог,відсутність підстав для скасування постанови про адміністративне правопорушення, оскільки доказів, які спростували б факт адміністративного правопорушення надано не було. Підтвердження наявності обставин, що виключають адміністративну відповідальність належними і допустимими доказами у ході судового розгляду доведено не було та судом не встановлено.

Щодо поданого клопотання про поновлення строків на оскарження постанови, суд дійшов висновку про його задоволення, оскільки дійсно на усій території України карантин встановлено з 12 березня 2020 року до 24 квітня 2020 року (постанови Кабінету Міністрів України від 11.03. 2020 р. № 211 і від 2.04.2020 р. № 255 та продовжено до 11 травня 2020 року (постанова Кабінету Міністрів України від22.04.20 р. № 291).

Керуючись ст.ст. 2, 5, 6, 72-77, 241, 242, 246, 255, 286, 295, 297, Кодексу адміністративного судочинства України,суд -

В И Р І Ш И В :

Визнати поважними пропуск строку на оскарження постанови № А-1603/2 по справі проадміністративне правопорушення від 16.03.2020 р.

Поновити ОСОБА_1 строк на оскарження постанови № A-1603/2 по справі про адміністративні правопорушення від 16.03.2020 р.

В задоволенні позовних вимог про визнання незаконною та скасування постанови № А-1603/2 по справі проадміністративне правопорушення від 16.03.2020 р., згідно якої ОСОБА_1 визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого частиною 1 ст. 96 КУпАП, частинами 11,13 статті 96-1 КУпАП та накладено на ОСОБА_1 адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 6800 грн. відмовити.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана протягом десяти днів з дня його проголошення до Шостого апеляційного адміністративного суду через Броварський міськрайонний суд Київської області.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Суддя Радзівіл А.Г.