Справа № 640/14839/20
Суддя: Шейко Т.І.
Дата ухвалення: 2021-06-29 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

29 червня 2021 року м. Київ №640/14839/20

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі:

головуючого судді Шейко Т.І.,

розглянувши у спрощеному письмовому провадженні адміністративну справу

за позовомОСОБА_1
до Головного управління Національної поліції у м. Києві
провизнання протиправним та скасування наказу
встановив:

До Окружного адміністративного суду міста Києва звернувся ОСОБА_1 з позовом до Головного управління Національної поліції у м. Києві, в якому просив:

- визнати протиправним наказ Головного управління Національної поліції у м. Києві від 29.05.2020 №277 «Про застосування дисциплінарних стягнень до окремих поліцейських Дарницького управління поліції»;

- скасувати наказ Головного управління Національної поліції у м. Києві від 29.05.2020 №277«Про застосування дисциплінарних стягнень до окремих поліцейських Дарницького управління поліції»;

- зобов`язати відповідача внести запис в особову справу позивача про визнання наказу від 29.05.2020 №277 «Про застосування дисциплінарних стягнень до окремих поліцейських Дарницького управління поліції» протиправним та його скасування.

Ухвалою суду від 07.07.2020 позовну заяву залишено без руху, позивачу встановлено строк для усунення її недоліків.

Ухвалою суду від 13.07.2020 відкрито провадження в адміністративній справі, яка мала розглядатись суддею Патратій О.В. Розгляд справи вирішено здійснювати за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін.

Розпорядженням керівника апарату суду від 02.04.2021 №793 у зв`язку з тимчасовою непрацездатністю судді, в провадженні якої перебувала дана адміністративна справа, відповідно до пунктів 2.3.49, 2.3.50 Положення про автоматизовану систему документообігу суду справу передано на повторний автоматизований розподіл справ між суддями, за результатами якого визначено суддю Шейко Т.І.

Відповідно до ухвали суду від 05.04.2020 суддя Шейко Т.І. прийняла справу до свого провадження, розгляд якої вирішено продовжити за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у порядку письмового провадження).

Позовні вимоги вмотивовано протиправністю оскаржуваного наказу з огляду на те, що службове розслідування, висновок якого став підставою для видання оскаржуваного наказу, проведене відповідачем з порушенням установленої законодавством процедури. Так, позивача не повідомлено про проведення цього службового розслідування, не запропоновано йому в межах цього службового розслідування надати відповідні пояснення, не ознайомлено з матеріалами службового розслідування та з висновком службового розслідування. Висновки дисциплінарної комісії про допущені позивачем порушення вимог законодавства, викладені у висновку службового розслідування, не відповідають дійсності та є необґрунтованими. При призначенні дисциплінарного стягнення відповідачем не враховано позитивну характеристику позивача, високі показники в його роботі та відсутність у нього чинних дисциплінарних стягнень.

Відповідач надав суду відзив на позовну заяву, в якому просив відмовити у її задоволенні, стверджуючи про правомірність оскаржуваного наказу, виданого на підставі висновку службового розслідування, яким обґрунтовано встановлено порушення позивачем службової дисципліни. Указаний висновок позивач не оскаржував, що свідчить про його згоду із встановленими у цьому висновку обставинами про вчинення ним дисциплінарного проступку. Службове розслідування проведене з дотриманням установленої законодавством процедури. При застосуванні до позивача дисциплінарного стягнення у виді попередження про неповну службову відповідність відповідачем враховано тяжкість проступку, обставини, за яких його скоєно, попередню поведінку позивача, його ставлення до виконання службових обов`язків, рівень кваліфікації. Зокрема, зазначив, що за період служби позивач 4 рази притягувався до дисциплінарної відповідальності.

У відповідь на відзив на позовну заяву позивач виклав свої заперечення щодо доводів відповідача про правомірність оскаржуваного наказу, наполягаючи на задоволенні позову.

Ознайомившись із матеріалами справи, суд встановив, що позивач проходить публічну службу в Національній поліції, зокрема на посаді дільничного офіцера поліції сектору дільничних офіцерів поліції відділу превенції Дарницького управління поліції.

Наказом ГУ НП у м. Києві від 29.05.2020 №277 «Про застосування дисциплінарних стягнень до окремих поліцейських Дарницького управління поліції»:

- за вчинення дисциплінарного проступку, який виразився у порушенні вимог пункту 6 розділу ІІ Порядку ведення єдиного обліку в органах поліції (підрозділах поліції) заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення та інші події, затвердженого наказом МВС України від 08.02.2019 №100, пункту 6 розділу І Інструкції з організації діяльності дільничних офіцерів поліції, затвердженої наказом МВС України від 28.07.2017 №650, абзаців 1, 2 частини першої статті 18 Закону України «Про Національну поліцію України», наказу Національної поліції України від 20.03.2020 №240 «Про заходи із забезпечення діяльності Національної поліції України в умовах загрози коронавірусної хвороби (COVID-19)» до дільничного офіцера поліції сектору дільничних офіцерів поліції відділу превенції Дарницького управління поліції старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 застосовано дисциплінарне стягнення у виді попередження про неповну службову відповідність;

- за вчинення дисциплінарного проступку, який виразився у порушенні вимог пунктів 1, 2 частини першої статті 18 Закону України «Про Національну поліцію» і підпункту 2 пункту 15 розділу ІІІ Інструкції з організації діяльності чергової служби органів (підрозділів) Національної поліції України, затвердженої наказом МВС України від 23.05.2017 №440, до старшого дільничного офіцера поліції сектору дільничних офіцерів поліції відділу превенції Дарницького управління поліції капітана ОСОБА_2 застосувати дисциплінарне стягнення у виді суворої догани.

Оцінюючи правомірність цього наказу суд виходить із наступного.

Відповідно до статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи; зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України визначає Закон України «Про Національну поліцію» (далі - Закон №580-VIII).

Відповідно до статті 17 Закону №580-VIII поліцейським є громадянин України, який склав Присягу поліцейського, проходить службу на відповідних посадах у поліції і якому присвоєно спеціальне звання поліції.

У пунктах 1, 2, 6 частини першої статті 18 Закону №580-VIII визначено основні обов`язки поліцейського. Зокрема, поліцейський зобов`язаний: неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; про092;есійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва; інформувати безпосереднього керівника про обставини, що унеможливлюють його подальшу службу в поліції або перебування на займаній посаді.

Відповідно до статті 19 Закону №580-VIII у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону.

Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

Дисциплінарний статут Національної поліції України, затверджений Законом України «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України» (далі Дисциплінарний статут), визначає сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження. Дія цього Статуту поширюється на поліцейських та осіб рядового і начальницького складу Державного бюро розслідувань, які повинні неухильно додержуватися його вимог.

Відповідно до частини 1 статті 1 Дисциплінарного статуту службова дисципліна - це дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.

Службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України «Про Національну поліцію», зобов`язує поліцейського: 1) бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України; 2) знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки; 3) поважати права, честь і гідність людини, надавати допомогу та запобігати вчиненню правопорушень; 4) безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону; 5) вживати заходів до негайного усунення причин та умов, що ускладнюють виконання обов`язків поліцейського, та негайно інформувати про це безпосереднього керівника; 6) утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України; 7) утримуватися від висловлювань та дій, що порушують права людини або принижують честь і гідність людини; 8) знати і виконувати заходи безпеки під час несення служби, дотримуватися правил внутрішнього розпорядку; 9) підтримувати рівень своєї підготовки (кваліфікації), необхідний для виконання службових повноважень; 10) берегти службове майно, забезпечувати належний стан зброї та спеціальних засобів; 11) поважати честь і гідність інших поліцейських і працівників поліції, надавати їм допомогу та стримувати їх від вчинення правопорушень; 12) дотримуватися правил носіння однострою та знаків розрізнення; 13) сприяти керівникові в організації дотримання службової дисципліни, інформувати його про виявлені порушення, у тому числі вчинені іншими працівниками поліції; 14) під час несення служби поліцейському заборонено перебувати у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння.

Відповідно до статті 12 Дисциплінарного статуту, дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Статтею 13 Дисциплінарного статуту визначено, що дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.

Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони.

До поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: зауваження; догана; сувора догана; попередження про неповну службову відповідність; пониження у спеціальному званні на один ступінь; звільнення з посади; звільнення із служби в поліції.

Застосування до поліцейського інших видів дисциплінарних стягнень, не передбачених цим Статутом, забороняється.

Відповідно до приписів статті 14 Дисциплінарного статуту з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків проводиться службове розслідування.

Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.

Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

У разі надходження до органу поліції матеріалів про вчинення поліцейським адміністративного правопорушення, що складені в порядку, визначеному Кодексом України про адміністративні правопорушення, службове розслідування не призначається, а рішення про притягнення до дисциплінарної відповідальності приймається на підставі зазначених матеріалів.

Службове розслідування проводиться на засадах неупередженості та рівності всіх поліцейських перед законом незалежно від займаної посади, спеціального звання, наявних у них державних нагород та заслуг перед державою.

Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України встановлюється Міністерством внутрішніх справ України.

Відповідно до пункту 1 розділу ІІ Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затвердженого наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07.11.2018 №893 (далі також - Порядок №893), службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.

Підставами для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації, рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Зі змісту оскаржуваного наказу вбачається, що підставою для проведення службового розслідування щодо позивача стало подання Київського міського управління Департаменту внутрішньої безпеки Національної поліції України, що 08.04.2020 надійшло до управління кадрового забезпечення ГУ НП у м. Києві, в якому повідомлялося, що під час моніторингу 03.04.2020 мережі Інтернет на предмет виявлення інформації компрометуючого характеру щодо діяльності органів і підрозділів у соціальній мережі Facebook виявлено інформаційне звернення користувача Л. про можливі неправомірні дії окремих поліцейських Дарницького управління поліції, що виразились у безпідставному вилученні у представників громадської організації « Борітеся - поборете» 200 тисяч медичних захисних масок зі складу, розташованого по вул. Бориспільській, 9 у м. Києві .

Ураховуючи вказане подання та керуючись указаними вище правовими нормами, суд дійшов висновку, що відповідач в межах повноважень та в установленому порядку видав наказ від 07.04.2020 №638 про проведення службового розслідування щодо можливих неправомірних дій окремих поліцейських Дарницького управління поліції.

Відповідно до пункту 1 розділу V Порядку №893 проведення службового розслідування полягає в діяльності дисциплінарної комісії із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин його вчинення, установлення причин і умов учинення дисциплінарного проступку, вини поліцейського, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин учинення дисциплінарних проступків.

Службове розслідування розпочинається із дня видання наказу про його призначення та завершується в день затвердження керівником, який призначив службове розслідування, чи особою, яка виконує його обов`язки, висновку службового розслідування. Якщо закінчення строку проведення службового розслідування припадає на вихідний чи інший неробочий день, останнім днем строку є перший після нього робочий день.

Службове розслідування має встановити:

- наявність чи відсутність складу дисциплінарного проступку в діянні (дії чи бездіяльності) поліцейського, з приводу якого (якої) було призначено службове розслідування;

- наявність чи відсутність порушень положень законів України чи інших нормативно-правових актів, організаційно-розпорядчих документів або посадових інструкцій;

- ступінь вини кожної з осіб, що вчинили дисциплінарний проступок;

- обставини, що пом`якшують або обтяжують ступінь і характер відповідальності поліцейського чи знімають безпідставні звинувачення з нього;

- відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень;

- вид і розмір заподіяної шкоди;

- причини та умови, що призвели до вчинення дисциплінарного проступку.

Відповідно до пунктів 2, 3, 5 розділу IV Порядку №893 поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, під час його проведення має право:

- надавати пояснення, подавати відповідні документи та матеріали, що стосуються обставин, які досліджуються;

- подавати клопотання про отримання і залучення до матеріалів розслідування нових документів, отримання додаткових пояснень від осіб, які мають стосунок до справи;

- ознайомлюватися з матеріалами, зібраними під час проведення службового розслідування, робити їх копії за допомогою технічних засобів з урахуванням обмежень, передбачених Кримінальним процесуальним кодексом України, Законами України «Про захист персональних даних», «Про державну таємницю» та іншими законами;

- подавати скарги на дії осіб, які проводять службове розслідування;

- брати участь у розгляді справи на відкритому засіданні дисциплінарної комісії;

- користуватися правничою допомогою, послугами представника.

Поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, має право відмовитися від надання пояснень.

Поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, має інші права, визначені статтею 18 Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

Відповідно до частин першої та другої статті 18 Дисциплінарного статуту під час проведення службового розслідування поліцейський має право на захист, що полягає в наданні йому можливості надавати письмові пояснення щодо обставин вчинення дисциплінарного проступку та докази правомірності своїх дій.

Поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, має право:

1) надавати пояснення, подавати відповідні документи та матеріали, що стосуються обставин, які досліджуються;

2) подавати клопотання про отримання і залучення до матеріалів розслідування нових документів, отримання додаткових пояснень від осіб, які мають відношення до справи;

3) ознайомлюватися з матеріалами, зібраними під час проведення службового розслідування, робити їх копії за допомогою технічних засобів з урахуванням обмежень, передбачених Кримінальним процесуальним кодексом України, законами України «Про захист персональних даних», «Про державну таємницю» та іншими законами;

4) подавати скарги на дії осіб, які проводять службове розслідування;

5) користуватися правничою допомогою.

Згідно з пунктом 7 розділу V розгляд справи дисциплінарною комісією проводиться зазвичай у формі письмового провадження.

Збирання та перевірка матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського у разі розгляду справи у формі письмового провадження здійснюються зазвичай шляхом:

- одержання пояснень щодо обставин справи від поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, та від інших осіб;

- одержання в органах, закладах, установах поліції та їх підрозділах чи за запитом в інших органах державної влади та органах місцевого самоврядування необхідних документів або їх копій та долучення до матеріалів справи;

- отримання консультацій спеціалістів з питань, що стосуються службового розслідування.

У разі розгляду справи у формі письмового провадження рішення дисциплінарною комісією приймається без повідомлення та (або) виклику інших учасників службового розслідування на підставі наявних у справі матеріалів.

Зі змісту викладених правових норм можна дійти висновку, що у разі проведення стосовно поліцейського службового розслідування, він повинен бути повідомлений про таке службове розслідування, оскільки від нього необхідно отримати пояснення з питань, що є предметом службового розслідування.

Відповідно до пункту 13 розділу V Порядку №893 поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, та інші особи можуть надавати усні чи письмові пояснення з приводу відомих їм відомостей про діяння, що стало підставою для призначення службового розслідування.

Під час розгляду справи у формі письмового провадження поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, надає пояснення в письмовій формі.

У письмовому поясненні поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, та інших осіб зазначаються посада, звання, прізвище, ім`я, по батькові особи, що одержує пояснення; прізвище, ім`я, по батькові, дата та місце народження, місце роботи, посада, адреса проживання особи, що надає пояснення, а якщо пояснення надається поліцейським, додатково зазначаються відомості про освіту, час служби в поліції та на займаній посаді; попередження особи про право відмовитися надавати пояснення щодо себе, членів своєї сім`ї чи близьких родичів, коло яких визначено законодавством України; надання особою, що надає пояснення, згоди на обробку та використання в службових документах поліції її персональних даних.

Пояснення поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, та інших осіб може фіксуватися на бланку пояснення, зразок якого наведена в додатку до цього Порядку.

Законодавством не визначено у якій формі має бути таке повідомлення, а також повідомлення про необхідність надання поліцейським відповідних пояснень щодо предмету службового розслідування. Наведене дає підстави суду дійти висновку, що це може бути як в усному, так і в письмовому вигляді.

Доводи позивача про те, що в ході вищевказаного службового розслідування він не надавав пояснення спростовуються наявними в матеріалах справи письмовими поясненнями, викладеними на відповідному бланку 07.04.2020, які відібрані у нього членом дисциплінарної комісії ОСОБА_3 .

Відтак, позивач реалізував своє право на надання пояснень у ході проведення вищевказаного службового розслідування.

Суд критично сприймає доводи позивача про ненадання йому у ході службового розслідування для ознайомлення матеріалів цього розслідування, оскільки судом не встановлено, що саме ця обставина призвела до складення дисциплінарною комісією невірного висновку в частині, що стосується висновків про вчинення позивачем дисциплінарного проступку.

Розділом VI Порядку №893 врегульовано питання оформлення матеріалів службового розслідування.

Так, зібрані під час проведення службового розслідування матеріали та підготовлені дисциплінарною комісією документи формуються нею у справу.

Підсумковим документом службового розслідування є висновок службового розслідування, який складається зі вступної, описової та резолютивної частин. Висновок службового розслідування готує і підписує дисциплінарна комісія.

У вступній частині висновку службового розслідування викладаються такі відомості:

- дата і місце складання висновку службового розслідування, прізвище та ініціали, посада і місце служби (роботи) голови (заступника голови) та членів дисциплінарної комісії, що проводила службове розслідування;

- підстава для проведення службового розслідування;

- форма розгляду справи дисциплінарною комісією (відкрите засідання чи письмове провадження).

В описовій частині висновку службового розслідування викладаються відомості, встановлені під час проведення службового розслідування:

- обставини справи, зокрема обставини вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, час, місце, спосіб, мотив учинення дисциплінарного проступку, його наслідки (їх тяжкість), що настали у зв`язку з цим;

- посада, звання, прізвище, ім`я, по батькові, персональні дані (дата і місце народження, освіта, період служби в поліції і на займаній посаді - із дотриманням вимог Закону України «Про захист персональних даних»), відомості, що характеризують поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень;

- пояснення поліцейського щодо обставин справи, а в разі відмови від надання такого пояснення - інформація про засвідчення цього факту відповідним актом про відмову надати пояснення чи поштове повідомлення про вручення або про відмову від отримання виклику для надання пояснень чи повернення поштового відправлення з позначкою про невручення;

- пояснення безпосереднього керівника поліцейського щодо обставин справи;

- пояснення інших осіб, яким відомі обставини справи;

- документи та матеріали, що підтверджують та (або) спростовують факт учинення дисциплінарного проступку;

- обставини, що обтяжують або пом`якшують відповідальність поліцейського, визначені статтею 19 Дисциплінарного статуту Національної поліції України;

- причини та умови, що призвели до вчинення виявленого дисциплінарного проступку, обставини, що знімають із поліцейського звинувачення.

У резолютивній частині висновку службового розслідування дисциплінарною комісією зазначаються висновок щодо наявності або відсутності в діянні поліцейського дисциплінарного проступку, а також щодо його юридичної кваліфікації з посиланням на положення закону, іншого нормативно-правового чи організаційно-розпорядчого акта, наказу керівника, який було порушено.

За своїм оформленням та змістом висновок службового розслідування від 26.05.2020 відповідає вимогам, встановленим Порядком №893.

Згідно з указаним висновком, дисциплінарною комісію з пояснень ОСОБА_4 , ОСОБА_5 та ОСОБА_1 встановлено, що дільничний офіцер поліції сектору дільничних офіцерів поліції відділу превенції Дарницького УП лейтенант поліції ОСОБА_4 відповідно до службових обов`язків закріплений за зоною №31 по обслуговуванню мікрорайону « Нова Дарниця ». 02.04.2020 він самостійно в однострої поліцейського робив обхід території обслуговування, під час якого по вул. Бориспільська, 9 в м. Києві побачив 4 підозрілих осіб чоловічої статі. Оскільки він працює на зазначеній посаді усього 3 місяці, то за порадою зателефонував на мобільний телефон до свого керівника ОСОБА_2 , який того дня був відповідальним від керівництва по Дарницькому УП, та повідомив про побачене. Останній для допомоги направив до нього поліцейських ОСОБА_6 та ОСОБА_7 . Названі поліцейські підійшли до згаданих підозрілих чоловіків, біля яких на асфальті лежала велика кількість медичних масок. Поруч знаходився автомобіль, у відкритому багажнику якого також знаходилась велика кількість медичних масок. Ураховуючи відсутність у вказаних осіб будь-яких дозвільних документів на продаж масок, сертифікатів їх якості та інш. стосовного одного з них, а саме ОСОБА_8 , дільничним офіцером поліції ОСОБА_4 складено протокол про адміністративне правопорушення, передбачене частиною другою статті 160 КУпАП, та вилучено на тимчасове зберігання відповідну кількість масок. Надалі на місце події прибули працівники поліції ОСОБА_2 та ОСОБА_9 . Опитаний старший дільничний офіцер поліції сектору дільничних офіцерів поліції відділу превенції Дарницького УП капітан поліції ОСОБА_2 пояснив, що 02.04.2020 згідно з графіком він заступив відповідальним по Дарницькому УП. Приблизно 16:00 год. йому зателефонував ОСОБА_4 та повідомив про виявлення факту незаконної реалізації по вул. Бориспільський, 9 медичних масок, попросив направити інших поліцейських для допомоги. Для допомоги на місце події він направив дільничних офіцерів ОСОБА_5 та ОСОБА_1 . Через деякий час йому на мобільний зателефонував черговий по Дарницькому УП та повідомив, що надійшла скарга на працівників поліції. Після цього ОСОБА_2 безпосередньо прибув за вказаною адресою.

У висновку зазначено, що відповідно до списку поліцейських, державних службовців та інших працівників, які виконують службові обов`язки (роботи) дистанційно за місцем постійного проживання Дарницького УП, 02.04.2020 ОСОБА_1 та ОСОБА_5 виконували службові обов`язки дистанційно за місцем постійного проживання. Тобто, перебуваючи в цей день близько 16:00 год. по вул. Борисівській, 9 у м. Києві та приймаючи участь у оформленні адміністративних матеріалів відносно ОСОБА_8 , вказані поліцейські не дотрималися вимог абзацу 2 пункту 2 наказу Національної поліції України від 20.03.2020 №240 «Про заходи із забезпечення діяльності Національної поліції України в умовах загрози коронавірусної хвороби (CОVID-19)».

Також у висновку службового розслідування вказано, що відповідно до наказу Дарницького УП від 18.02.2020 №18 «Впорядкування діяльності поліцейських дільниць та наповнення інформаційної підсистеми «Паспорт поліцейської дільниці» жодних із названих вище дільничних офіцерів поліції сектору дільничних офіцерів поліції відділу превенції не закріплені. Тобто в порушення вимог пункту 6 розділу І Інструкції з організації діяльності дільничних офіцерів поліції, затвердженої наказом МВС України від 28.07.2017 №650, зокрема, ОСОБА_1 та ОСОБА_5 виконували службові обов`язки на поліцейській дільниці, не закріпленій за ними.

Ураховуючи викладене, а також те, що ОСОБА_1 не повідомив за скороченим номером екстреного виклику поліції « 102» про виявлення факту незаконної торгівлі медичними масками, дисциплінарна комісія дійшла висновку про порушення ним:

- пункту 6 розділу ІІ Порядку ведення єдиного обліку в органах поліції (підрозділах поліції) заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення та інші події, затвердженого наказом МВС України від 08.02.2019 №100;

- пункту 6 розділу І Інструкції з організації діяльності дільничних офіцерів поліції, затвердженої наказом МВС України від 28.07.2017 №650,

- абзацу 2 пункту 2 наказу Національної поліції України від 20.03.2020 №240 «Про заходи із забезпечення діяльності Національної поліції України в умовах загрози коронавірусної хвороби (COVID-19)»;

- пунктів 1 та 2 частини першої статті 18 Закону України «Про Національну поліцію».

У зв`язку з цим рекомендовано застосувати до ОСОБА_1 дисциплінарне стягнення у виді попередження про неповну службову відповідність.

Оцінюючи такі висновки дисциплінарної комісії щодо вчинення позивачем дисциплінарного проступку, суд зазначає наступне.

Пунктами 1 та 2 частини першої статті 18 Закону України «Про Національну поліцію» визначено обов`язок поліцейського неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського, а також професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва.

Пунктом 6 розділу ІІ Порядку ведення єдиного обліку в органах поліції (підрозділах поліції) заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення та інші події, затвердженого наказом МВС України від 08.02.2019 №100, передбачено, що поліцейський незалежно від місця свого перебування в разі виявлення або отримання інформації про кримінальне правопорушення та іншу подію чи звернення до нього громадян із заявою (повідомленням) невідкладно повідомляє про це за скороченим номером екстреного виклику поліції « 102» і зобов`язаний ужити заходів щодо запобігання правопорушенню, його припинення, рятування людей, надання допомоги особам, які її потребують, установлення і затримання осіб, які вчинили правопорушення, та охорони місця події.

Суд не погоджується з висновком дисциплінарної комісії щодо порушення позивачем указаної правової норми, оскільки зі змісті висновку службового розслідування вбачається, що адміністративне правопорушення 02.04.2020 по вул. Бориспільська, 9 у м. Києві самостійно виявлено та встановлено дільничним офіцером поліції ОСОБА_4 , тоді як дільничні офіцери ОСОБА_1 та ОСОБА_7 за наказом старшого дільничного офіцера поліції сектору дільничних офіцерів поліції відділу превенції Дарницького УП капітаном поліції ОСОБА_2 прибули до дільничного офіцера поліції ОСОБА_4 за вказаною адресою лише для надання йому допомоги.

Водночас суд не погоджується з висновком дисциплінарної комісії щодо порушення позивачем пункту 6 розділу І Інструкції з організації діяльності дільничних офіцерів поліції, затвердженої наказом МВС України від 28.07.2017 №650, та абзацу 2 пункту 2 наказу Національної поліції України від 20.03.2020 №240 «Про заходи із забезпечення діяльності Національної поліції України в умовах загрози коронавірусної хвороби (COVID-19)», що обґрунтовується наступним.

Відповідно до пункту 6 розділу І Інструкції з організації діяльності дільничних офіцерів поліції, затвердженої наказом МВС України від 28.07.2017 №650, дільничний офіцер поліції зобов`язаний виконувати службові функції на закріпленій за ним поліцейській дільниці в однострої з табельною вогнепальною зброєю, засобами зв`язку та спецзасобами.

Дійсно, позивач не був закріплений на поліцейській дільниці, на якій 02.04.2020 було виявлено та зафіксовано адміністративне правопорушення. Проте, як вбачається із зафіксованих в акті службового розслідування пояснень старшого дільничного офіцера поліції сектору дільничних офіцерів поліції відділу превенції Дарницького УП капітана поліції ОСОБА_2 , який у той день був відповідальним по Дарницькому УП, на указану дільницю позивач разом з дільничним офіцером поліції ОСОБА_5 прибув на виконання його наказу для надання допомоги дільничному офіцеру поліції ОСОБА_4 . Наказ, як встановлено судом, було видано в усній формі.

Відповідно до пункту 2 частини першої статті 18 Закону №580-VIII поліцейський зобов`язаний професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва.

Обов`язок виконувати накази керівників випливає із сутності службової дисципліни, визначення якої міститься в частині першій статті 1 Дисциплінарного статуту, про що заначено судом вище.

Згідно з пунктом 4 частини третьої статті 1 Дисциплінарного статуту службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України «Про Національну поліцію», зобов`язує поліцейського безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону.

Статтею 4 Дисциплінарного статуту визначено, що наказ є формою реалізації службових повноважень керівника, згідно з якими визначаються мета і предмет завдання, строк його виконання та відповідальна особа. Наказ має бути чітко сформульований і не може допускати подвійного тлумачення.

Наказ, прийнятий на основі Конституції та законів України і спрямований на їх виконання, віддається (видається) керівником під час провадження ним управлінської діяльності з метою виконання покладених на нього завдань та здійснення функцій відповідно до наданих повноважень.

Наказ може віддаватися усно чи видаватися письмово, у тому числі з використанням технічних засобів зв`язку.

Наказ віддається (видається), як правило, у порядку підпорядкованості. За потреби прямий керівник може віддати (видати) наказ підлеглому, минаючи його безпосереднього керівника, про що він повідомляє безпосередньому керівнику підлеглого або підлеглий сам доповідає про отримання нового наказу своєму безпосередньому керівнику.

Віддавати (видавати) незаконний наказ або такий, що не пов`язаний із службовою діяльністю поліції або виходить за межі посадових (функціональних) обов`язків керівника, забороняється.

Керівник відповідає за відданий (виданий) наказ, результати його виконання, відповідність його закону.

Наказ, відданий (виданий) з порушенням вимог закону або з перевищенням повноважень, є недійсним та підлягає скасуванню прямим керівником.

В статті 5 Дисциплінарного статуту зазначено, що поліцейський отримує наказ від керівника в порядку підпорядкованості та зобов`язаний неухильно та у визначений строк точно його виконувати. Забороняється обговорення наказу чи його критика.

За відсутності можливості виконати наказ поліцейський зобов`язаний негайно повідомити про це безпосередньому керівнику з обґрунтуванням причин невиконання і повідомленням про вжиття заходів до подолання перешкод у виконанні наказу.

У разі якщо поліцейський, який виконує наказ безпосереднього керівника, отримав від прямого керівника новий наказ, що стає перешкодою для виконання попереднього, він зобов`язаний негайно доповісти про це керівникові, який віддав (видав) такий наказ, і після отримання його згоди припинити виконання попереднього наказу. Керівник, який віддав (видав) новий наказ, повідомляє про це керівнику, який віддав (видав) попередній наказ.

Поліцейському забороняється виконувати злочинний або явно незаконний наказ. У разі одержання наказу, що суперечить закону, підлеглий не повинен виконувати його, про що зобов`язаний невідкладно в письмовій формі доповісти керівнику, який віддав (видав) наказ, та своєму безпосередньому керівникові, а в разі наполягання на його виконанні - письмово повідомити про це прямому керівнику.

Виконання поліцейським злочинного або явно незаконного наказу, а також невиконання правомірного наказу тягнуть за собою відповідальність, передбачену цим Статутом та законом.

Наказ вищих органів, керівників, посадових та службових осіб не може бути підставою для порушення поліцейським Конституції та законів України.

Судом встановлено, що старший дільничний офіцер поліції сектору дільничних офіцерів поліції відділу превенції Дарницького УП капітан поліції ОСОБА_2 є керівником для дільничного інспектора поліції ОСОБА_1 , що зумовлює обов`язок виконання останнім відданих ним наказів.

За своєю суттю наказ старшого дільничного офіцеру поліції сектору дільничних офіцерів поліції відділу превенції Дарницького УП капітана поліції ОСОБА_2 , відданий дільничним інспекторам поліції ОСОБА_1 та ОСОБА_5 щодо надання допомоги дільничному інспектору ОСОБА_4 за місцем виявлення ним можливого адміністративного правопорушення, не є злочинним, а тому підлягав неухильному виконанню названими дільничними інспекторами, зокрема й позивачем.

За таких обставин виконання позивачем обов`язків поліцейського на виконання правомірного наказу керівника на не закріпленій за ним поліцейській дільниці не є порушенням ним пункту 6 розділу І Інструкції з організації діяльності дільничних офіцерів поліції, затвердженої наказом МВС України від 28.07.2017 №650.

Також суд критично сприймає висновок дисциплінарної комісії про порушення позивачем абзацу 2 пункту 2 наказу Національної поліції України від 20.03.2020 №240 «Про заходи із забезпечення діяльності Національної поліції України в умовах загрози коронавірусної хвороби (COVID-19)», вмотивований відповідачем тим, що позивач залишив місце постійного проживання, яке було місцем дистанційного виконання ним службових обов`язків.

Передусім доцільно зауважити, що ухвалою від 13.07.2020 про відкриття провадження в адміністративній справі суд запропонував відповідачу надати усі матеріали, що були або мали бути взяті ним до уваги при прийнятті оскаржуваного розпорядження. Проте, стверджуючи про порушення позивачем згаданого наказу, відповідач не надав суду його копію чи витяг з нього. У відкритому доступі в Інтернет-мережі судом також не виявлено оприлюднення цього наказу.

Матеріалами справи підтверджується, що адвокат позивача засобами поштового зв`язку направив на адресу відповідача адвокатський запит від 11.06.2020, в якому, поміж іншого, просив надати копію наказу Національної поліції України від 20.03.2020 №240, яку йому відповідач не надав.

За наведених обставин суд позбавлений можливості встановити зміст абзацу 2 пункту 2 цього наказу, про порушення якого позивачем стверджує відповідач, що дає підстави суду дійти висновку про невиконання ним визначеного частиною другою статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України (далі також - КАС України) обов`язку щодо доказування правомірності свого рішення, в частині доводів, що стосується висновку про порушення позивачем абзацу 2 пункту 2 вищевказаного наказу.

Водночас відповідач надав суду копію наказу Дарницького управління поліції ГУ НП у м. Києві від 30.03.2020 №28 «Про заходи із забезпечення діяльності Дарницького управління поліції ГУ НП у м. Києві в умовах коронавірусної хвороби (COVID-19)», в якості однієї з підстав для видання якого слугував вищевказаний наказ Національної поліції України від 20.03.2020 №240 «Про заходи із забезпечення діяльності Національної поліції України в умовах загрози коронавірусної хвороби (COVID-19)».

Указаним наказом, заступникам начальника управління, керівникам галузевих служб відділів Дарницького управління поліції на період проведення обмежувальних карантинних заходів наказано:

- визначитися, з урахуванням оперативної обстановки, а також специфіки завдань очолюваних служб, з кількістю поліцейських, державних службовців та інших працівників, які можуть виконувати службові обов`язки (роботу) дистанційно за місцем постійного проживання, позмінно впродовж двох тижнів або через два тижні;

- забезпечити, у разі прийняття рішення щодо дистанційного виконання поліцейським, державним службовцем чи іншим працівником службових обов`язків (роботи), належне доведення до нього обсягу завдань, які необхідно виконати в цей період, контроль за їх своєчасним та якісним виконанням, постійний контроль за їх місцезнаходженням, дотримання ними карантину й обмежувальних заходів;

- згідно з додатком подавати один раз на два тижні до відділу кадрового забезпечення Дарницького управління поліції скановані копії затверджених списків поліцейських, державних службовців та інших працівників, яким дозволено виконувати службові обов`язки (роботу) дистанційно за місцем постійного проживання, із зазначенням прізвища, імені та по батькові такого працівника, його посади, спеціального звання (у разі наявності), а також місця перебування та контактного номера мобільного телефону;

- невідкладно інформувати, у разі виникнення сумнівів щодо місцеперебування поліцейських, державних службовців та інших працівників, яким дозволено виконання обов`язків (роботи) дистанційно за місцем постійного проживання, або підозри в порушенні ними карантину чи інших обмежувальних заходів, про це відділ кадрового забезпечення Дарницького управління поліції;

- у разі надходження інформації щодо неналежного виконання поставлених керівництво завдань поліцейським, державним службовцем та іншим працівником, якому дозволено виконання службових обов`язків (роботи) дистанційно за місцем постійного проживання, порушення виконавської дисципліни, безпідставного залишення ним місця проживання в період з 09:00 до 18:00 робочого дня, порушення карантину чи обмежувальних заходів здійснювати перевірку зазначених відомостей з подальшим ініціюванням питання щодо притягнення порушників до дисциплінарної відповідальності.

Також згідно з цим наказом поліцейським, а також державним службовцям та іншим працівникам, яким дозволено виконання службових обов`язків (роботи) дистанційно за місцем постійного проживання, забезпечити якісне виконання поставлених завдань, своєчасне інформування про їх виконання безпосереднього керівника та неухильно дотримуватися карантину й обмежувальних. У разі необхідності термінового залишення в період з 09:00 до 18:00 робочого дня місця постійного проживання (дистанційного проведення роботи) з метою відвідання медичного закладу, продуктового магазину тощо, обов`язкового інформувати про це свого безпосереднього начальника.

Відповідно до цього наказу начальником Дарницького УП ГУ НП у м. Києві 30.03.2020 затверджено список поліцейських, державних службовців та інших працівників Дарницького УНП у м. Києві, які виконують службові обов`язки (роботу) дистанційно за місцем постійного проживання станом на 30.03.2020 (щоденно). У позиції 46 цього списку вказано дільничного офіцера поліції сектору дільничних офіцерів ОСОБА_1 .

Відтак, позивач 02.04.2020 з 09:00 до 18:00 год. виконував свої службові обов`язки дистанційно за місцем постійного проживання, і залишення ним у цей день до закінчення робочого часу місця дистанційного проведення роботи на виконання вищевказаного наказу керівника є обґрунтованим та не може свідчити про порушення службової дисципліни.

Підсумовуючи вищевикладене, суд дійшов висновку, що у висновку службового розслідування від 26.05.2020 дисциплінарна комісія необґрунтовано встановила вчинення позивачем дисциплінарного проступку. Зважаючи на викладене, у відповідача не було визначених законом підстав для притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності, а відтак і для видання наказу від 29.05.2020 №277 про застосування до нього дисциплінарного стягнення.

За наведених обставин зазначений наказ в частині, що стосується застосування до дільничного офіцера поліції старшого лейтенанта ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення у виді попередження про неповну службову відповідність є протиправним та підлягає скасуванню судом.

Суд звертає увагу, що у позовній заяві позивач просить визнати протиправним і скасувати зазначений наказ у повному обсязі. Однак, оскільки указаний наказ як акт індивідуальної дії лише в частині застосування дисциплінарного стягнення до позивача порушує його права та інтереси, за захистом яких він звернувся до суду, то лише в цій частині підлягають задоволенню вимоги позивача про визнання протиправним і скасування цього наказу. В іншій частині, яка стосується застосування дисциплінарного стягнення до старшого дільничного офіцера поліції сектору дільничних офіцерів поліції відділу превенції Дарницького управління поліції капітана поліції ОСОБА_2 , та жодним чином не впливає на права та інтереси позивача, наказ визнанню протиправним і скасуванню не підлягає.

Водночас суд не вбачає за доцільне задовольнити вимогу позивача, в якій він просить зобов`язати відповідача внести в його особову справу запис про визнання наказу від 29.05.2020 №277 «Про застосування дисциплінарних стягнень до окремих поліцейських Дарницького управління поліції» протиправним та його скасування, що пояснюється таким.

Відповідно до статті 25 Дисциплінарного статуту заохочення та дисциплінарні стягнення, застосовані до поліцейських, підлягають обліку, інформація про їх застосування вноситься до особових справ. Порядок та строки внесення до особової справи поліцейського відомостей про застосовані до нього заохочення та дисциплінарні стягнення визначаються Міністерством внутрішніх справ України.

Відповідно до пунктів 2 та 3 розділу І Порядку формування та ведення особових справ поліцейських, затвердженого наказом Міністерства внутрішніх справ України від 12.05.2016 №377 (далі також - Порядок), особова справа є документом, в якому відображається проходження служби поліцейським. До особової справи вноситься автобіографічна інформація поліцейського та членів його сім`ї, інформація про проходження служби, трудову діяльність та інша інформація, що характеризує професійні, освітні та особисті якості особи, місце її проживання, а також інша необхідна інформація, визначена законом та іншими нормативно-правовими актами.

Відповідно до приписів пункту 1 розділу ІІ вищевказаного Порядку особова справа поліцейського складається з п`яти частин. Зокрема, у четвертій частині якої (архівні матеріали), поміж іншого, зберігаються витяги висновки дисциплінарних комісій, матеріали службових розслідувань (за потреби), копії наказів про застосування дисциплінарних стягнень з особистим підписом поліцейського про ознайомлення з цим наказом (оригінал акта про відмову особи від ознайомлення з наказом).

Пунктами 5, 6 та 8 Порядку №377 визначено, що з метою оновлення матеріалів особової справи (анкетних даних) поліцейські у п`ятиденний строк повідомляють безпосереднього начальника та підрозділ кадрового забезпечення про зміни сімейного стану (одруження, розлучення, народження дітей тощо), місця проживання (реєстрації), отримання освіти тощо з наданням підтвердних документів.

Інформація про всі заохочення та дисциплінарні стягнення поліцейського вноситься до послужного списку в семиденний строк з дня її надходження до підрозділу кадрового забезпечення органу поліції згідно з цим Порядком.

Внесення до особових справ змін та доповнень, що не підтверджені відповідними документами, не допускається.

Таким чином, у разі набрання даним судовим рішенням законної сили, у відповідача виникне обов`язок внести відповідні зміни до особової справи позивача в частині, що стосується скасування судом наказу ГУ НП у м. Києві від 29.05.2020 №277 про притягнення його до дисциплінарної відповідальності. Тому наразі вищевказана позовна вимога є передчасною та задоволенню судом не підлягає.

Ураховуючи вищевикладене, позовні вимоги є частково обґрунтованими та підлягають до часткового задоволення судом.

Відповідно до частини третьої статті 139 КАС України при частковому задоволенні позову судові витрати покладаються на обидві сторони пропорційно до розміру задоволених позовних вимог. При цьому суд не включає до складу судових витрат, які підлягають розподілу між сторонами, витрати суб`єкта владних повноважень на правничу допомогу адвоката та сплату судового збору.

При зверненні до суду з даним позовом позивач сплатив судовий збір у розмірі 840,00 грн., що підтверджується квитанцією від 08.07.2020, тому у зв`язку із частковим задоволенням позову сплачені позивачем кошти підлягають йому частковому відшкодуванню за рахунок бюджетних асигнувань відповідача, а саме в розмірі 1/3 від сплаченої суми, що становить 280,00 грн.

Керуючись статтями 2, 77, 139, 241-246, 250, 251 Кодексу адміністративного судочинства України, Окружний адміністративний суд міста Києва -

в и р і ш и в:

Адміністративний позов ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції у м. Києві задовольнити частково.

Визнати протиправним і скасувати наказ Головного управління Національної поліції у м. Києві від 29.05.2020 №277 «Про застосування дисциплінарних стягнень до окремих поліцейських Дарницького управління поліції» в частині, що стосується застосування дисциплінарного стягнення до ОСОБА_1 .

У задоволенні решти позовних вимог відмовити.

Стягнути судові витрати зі сплати судового збору за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління Національної поліції у м. Києві (01601, м. Київ, вул. Володимирська, 15, ) на користь ОСОБА_1 ( АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_1 ) в сумі 280,00 грн. (двісті вісімдесят гривень 00 коп.).

Рішення набирає законної сили відповідно до статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України.

Рішення може бути оскаржено до Шостого апеляційного адміністративного суду в порядку та у строки, встановлені статтями 295- 297 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя Т.І. Шейко