Справа № 340/499/21
Суддя: Л.І. Хилько
Дата ухвалення: 2021-06-29 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КІРОВОГРАДСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 червня 2021 року м. Кропивницький Справа № 340/499/21

Кіровоградський окружний адміністративний суд, у складі судді Хилько Л.І., розглянув у порядку письмового провадження за правилами загального позовного провадження адміністративну справу за позовом Професійно-технічного училища № 32 м. Бобринець Кіровоградської області (далі - позивач) до Східного офісу Держаудитслужби в Кіровоградській області на належного Східний офіс Держаудитслужби (далі - відповідач) про визнання протиправною і скасування вимоги щодо усунення порушень, -

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернувся до Кіровоградського окружного адміністративного суду з позовом і просить, з урахуванням уточнення позовних вимог, визнати протиправною та скасувати вимогу щодо усунення порушень від 20.01.2021 №041103-15/201-2021 в частині:

- визнання нецільовим використанням бюджетних коштів по здійсненню видатків на оплату праці з нарахуваннями у загальній сумі 744.583,79 грн. за рахунок коштів освітньої субвенції у період з 01.03.2017 по 31.12.2017 за посадами, віднесеними до педагогічних: практичний психолог, методист, керівник фізичного виховання, вихователь, керівник гуртка, заступник директора;

- визнання нецільовим використанням бюджетних коштів по здійсненню видатків на оплату праці з нарахуваннями за рахунок коштів освітньої субвенції у період з 01.09.2019 по 31.11.2019 та з 01.02.2020 по 31.03.2020, на виплату заробітної плати педагогам, які викладали фізичну культуру у групах, учні яких вже здобули повну загальну освіту у загальноосвітніх навчальних закладах та вступили на навчання до училища на базі 11 класів на загальну суму 9.098,94 грн.;

- визнання нецільовим використанням бюджетних коштів направлених на модернізацію та оновлення матеріально - технічної бази професійно-технічного закладу на придбання матеріальних цінностей протягом 2017 року на загальну суму 1 336 773,00 грн.

Від представника відповідача до суду надійшов відзив на позовну заяву із запереченнями проти позову, мотивованими тим, що кошти субвенції державного бюджету використані з порушенням вимог чинного законодавства та не за цільовим призначенням (т.1,а.с.156-161).

Від позивача до суду надійшло письмове заперечення на відзив (т.2,а.с.17-21)

Ухвалою суду від 26.02.2021 року відкрито провадження в справі за правилами загального позовного провадження (т.1,а.с.144).

Ухвалою суду від 14.04.2021 р. продовжено строк підготовчого провадження в справі (т.2,а.с.51).

Ухвалою суду від 14.05.2021 року здійснено заміну неналежного відповідача, розгляд справи розпочато спочатку, призначено підготовче засідання в справі (т.2,а.с.67).

В судовому засіданні представник позивача підтримав заявлені позовні вимоги, представники відповідача просили відмовити в задоволені позову.

Усною ухвалою суду від 20.05.2021 року закрито підготовче провадження в справі та вирішено подальший розгляд справи вирішувати в порядку письмового провадження (т.2,а.с.72).

Розглянувши подані сторонами документи та матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд приходить до наступних висновків.

Відповідно до п.4.2.1.4 Плану проведення заходів державного фінансового контролю Східного офісу Держаудитслужби на ІІІ квартал 2020 року, управлінням Східного офісу Держаудитслужби в Кіровоградській області проведено планову ревізію фінансово-господарської діяльності Професійно-технічого училища №32 м. Бобринець за період з 01.01.2017 по 31.08.2020.

За результатом ревізії встановлено ряд порушень, які зафіксовані в Акті ревізії фінансово господарської діяльності ПТУ №32 в м. Бобринець за період з 01.01.2017 по 31.08.2020 року за №03-20/4 від 29.12.2020 (т.1,а.с.41-119).

Зокрема, ревізією встановлено наступні порушення:

- п.5 ч.1 ст.103-2 Бюджетного кодексу України, п.п.7 п.3 Порядку та умов надання освітньої субвенції з державного бюджету місцевим бюджетам, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 14.01.2015р. №6 (зі змінами станом на момент вчинення порушення), без планування відповідних видатків у місцевому бюджеті, училищем здійснено видатки на оплату праці з нарахуваннями у загальній сумі 744583,79 грн. за рахунок коштів освітньої субвенції у період з 01.03.2017р. по 31.12.2017р. за посадами віднесеними до педагогічних працівників: практичний психолог, методист, керівник фізичного виховання, вихователь, керівник гуртка, заступник директора, що відповідно до абз.3, ч.1 ст.119 Бюджетного Кодексу України є нецільовим використанням бюджетних коштів;

- п.5 ч.1 ст.1032 Бюджетного кодексу України, п.п.7 п.3 Порядку та умов надання освітньої субвенції з державного бюджету місцевим бюджетам, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 14.01.2015р. №6 (зі змінами станом на момент вчинення порушення) у період з 01.03.2017р. по 31.12.2017р. училищем безпідставно здійснено видатки на оплату праці з нарахуваннями за рахунок коштів освітньої субвенції на виплату заробітної плати педагогам, які викладали фізичну культуру у групах, учні яких вже здобули повну загальну освіту у загальноосвітніх навчальних закладах та вступили на навчання до училища на базі 11 класів у загальній сумі 9,10 грн., що відповідно до абз.3 ч.1 ст.119 Бюджетного Кодексу України є нецільовим використанням бюджетних коштів;

- п.3 Порядку №925, Наказу №456, училищем використано кошти субвенції з державного бюджету місцевим бюджетам на модернізацію та оновлення матеріально-технічної бази на придбання матеріальних цінностей, не передбачених вищезазначеними нормативними документами, що відповідно до абз.3 ч.1 ст.119 Бюджетного Кодексу України є нецільовим використанням бюджетних коштів, а саме коштів субвенції на загальну суму1336773,00грн.

Вказаний акт підписаний позивачем із запереченнями.

Управлінням Східного офісу Держаудитслужби в Кіровоградській області Східного офісу Держаудитслужби направлено вимогу від 20.01.2021 року №041103-15/201-2021 про усунення виявлених ревізією порушень(т.1,а.с.29-34).

Позивач вважаючи вимогу Управління Східного офісу Держаудитслужби в Кіровоградській області такою, що не відповідає положенням діючого законодавства України та підлягає скасуванню, звернувся до суду з даним позовом.

Надаючи оцінку спірним правовідносинам, суд вказує наступне.

Відповідно до частини 2 статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до ст.1 Бюджетного кодексу України (далі за текстом - БК України), бюджетним кодексом України регулюються відносини, що виникають у процесі складання, розгляду, затвердження, виконання бюджетів, звітування про їх виконання та контролю за дотриманням бюджетного законодавства і питання відповідальності за порушення бюджетного законодавства, а також визначаються правові засади утворення та погашення державного і місцевого боргу.

Згідно ст.22 БК України, за обсягом наданих повноважень розпорядники бюджетних коштів поділяються на головних розпорядників бюджетних коштів та розпорядників бюджетних коштів нижчого рівня. Головними розпорядниками бюджетних коштів можуть бути, в тому числі, і міністерства.

За ч.5 ст.22 БК України, головний розпорядник бюджетних коштів, зокрема, отримує бюджетні призначення шляхом їх затвердження у законі про Державний бюджет України (рішенні про місцевий бюджет); приймає рішення щодо делегування повноважень на виконання бюджетної програми розпорядниками бюджетних коштів нижчого рівня та/або одержувачами бюджетних коштів, розподіляє та доводить до них у встановленому порядку обсяги бюджетних асигнувань; затверджує кошториси розпорядників бюджетних коштів нижчого рівня (плани використання бюджетних коштів одержувачів бюджетних коштів), якщо інше не передбачено законодавством.

Відповідно до п.48 ч.1 ст.2 БК України, субвенції - міжбюджетні трансферти для використання на певну мету в порядку, визначеному органом, який прийняв рішення про надання субвенції.

У відповідності до п.32 ч.1 ст.2 БК України, міжбюджетні трансферти - кошти, які безоплатно і безповоротно передаються з одного бюджету до іншого.

Так, ревізією зафікосовано ряд порушень, з боку позивача, зокрема:

- п.5 ч.1 ст.103-2 Бюджетного кодексу України, п.п.7 п.3 Порядку та умов надання освітньої субвенції з державного бюджету місцевим бюджетам, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 14.01.2015р. №6 (зі змінами станом на момент вчинення порушення), без планування відповідних видатків у місцевому бюджеті, училищем здійснено видатки на оплату праці з нарахуваннями у загальній сумі 744583,79 грн. за рахунок коштів освітньої субвенції у період з 01.03.2017р. по 31.12.2017р. за посадами віднесеними до педагогічних працівників: практичний психолог, методист, керівник фізичного виховання, вихователь, керівник гуртка, заступник директора, що відповідно до абз.3, ч.1 ст.119 Бюджетного Кодексу України є нецільовим використанням бюджетних коштів;

- п.5 ч.1 ст.1032 Бюджетного кодексу України, п.п.7 п.3 Порядку та умов надання освітньої субвенції з державного бюджету місцевим бюджетам, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 14.01.2015р. №6 (зі змінами станом на момент вчинення порушення) у період з 01.03.2017р. по 31.12.2017р. училищем безпідставно здійснено видатки на оплату праці з нарахуваннями за рахунок коштів освітньої субвенції на виплату заробітної плати педагогам, які викладали фізичну культуру у групах, учні яких вже здобули повну загальну освіту у загальноосвітніх навчальних закладах та вступили на навчання до училища на базі 11 класів у загальній сумі 9,10 грн., що відповідно до абз.3 ч.1 ст.119 Бюджетного Кодексу України є нецільовим використанням бюджетних коштів;

- п.3 Порядку №925, Наказу №456, училищем використано кошти субвенції з державного бюджету місцевим бюджетам на модернізацію та оновлення матеріально-технічної бази на придбання матеріальних цінностей, не передбачених вищезазначеними нормативними документами, що відповідно до абз.3 ч.1 ст.119 Бюджетного Кодексу України є нецільовим використанням бюджетних коштів, а саме коштів субвенції на загальну суму1336773,00грн.

Так, в акті ревізії вказано, що училищем здійснено видатки на оплату праці з нарахуваннями за рахунок коштів освітньої субвенції на виплату заробітної плати педагогам, які викладали фізичну культуру в групах, учні яких вже здобули повну загальну освіту у загальнооосвітніх навчальних закладах, та вступили на навчання до училища на базі 11 класів у загальній сумі 9098,94 грн., в той час як дані виплати повинні, на думку відповідача, здійснюватись за кошти міського бюджету. Також вказано, що без планування видатків у місцевому бюджеті, училищем здійснено видатки на оплату праці з нарахуваннями в загальній сумі 744583,79грн. за рахунок коштів освітньої субвенції за посадами, віднесеними до педагогічних працівників: практичного психолога, методиста, керівника фізичного виховання, вихователя, керівника гуртка, заступника директора, що, на думку відповідача, є нецільовим використанням бюджетних коштів.

Згідно п.5 ч.1 ст1032 БК України, на порушення якого посилався в акті відповідач, освітня субвенція спрямовується на оплату праці з нарахуваннями педагогічних працівників у таких типах закладів освіти, зокрема, заклади професійної (професійно-технічної) освіти державної та комунальної власності в частині забезпечення видатків на здобуття повної загальної середньої освіти.

Відповідно до п.п5 п.3 Порядку та умов надання освітньої субвенції з державного бюджету місцевим бюджетам, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 14 січня 2015 р. №6, субвенція спрямовується на оплату праці з нарахуваннями педагогічних працівників, зокрема, професійно-технічні навчальні заклади державної та комунальної власності в частині забезпечення видатків на здобуття повної загальної середньої освіти, а саме на оплату праці з нарахуваннями викладачів, які викладають предмети згідно з Державним стандартом базової і повної загальної середньої освіти, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 23 листопада 2011 р. №1392.

Згідно Базового навчального плану загальноосвітніх навчальних закладів II - III ступеня, що є додатком №1 до Державного стандарту базової і повної загальної середньої освіти, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23 листопада 2011 р. №1392 загальна кількість годин для викладання фізичної культури на рік (III ступінь (10 - 11 класи). Педагогічні ж працівники, такі як практичний психолог, методист, керівник фізичного виховання, вихователь, керівник гуртка, заступник директора, Базовим навчальним планом загальноосвітніх навчальних закладів II - III ступеня, оплата праці яких була б можлива за рахунок коштів освітньої субвенції, не охоплюються.

Відповідно до ч.1 ст.119 БК України, нецільовим використанням бюджетних коштів є їх витрачання на цілі, що не відповідають, зокрема, напрямам використання бюджетних коштів, визначеним у паспорті бюджетної програми або в порядку використання бюджетних коштів (включаючи порядок та умови надання субвенцій).

Згідно ст.10 БК України головні розпорядники бюджетних коштів визначають мережу розпорядників бюджетних коштів нижчого рівня та одержувачів бюджетних коштів з урахуванням вимог щодо формування єдиного реєстру розпорядників бюджетних коштів і одержувачів бюджетних коштів та даних такого реєстру.

Відповідно до п.38 ч.1 ст.2 БК України одержувач бюджетних коштів - суб`єкт господарювання, громадська чи інша організація, яка не має статусу бюджетної установи, уповноважена розпорядником бюджетних коштів на здійснення заходів, передбачених бюджетною програмою, та отримує на їх виконання кошти бюджету.

У відповідності до ч.1 ст.26 БК України контроль за дотриманням бюджетного законодавства спрямований на забезпечення ефективного і результативного управління бюджетними коштами та здійснюється на всіх стадіях бюджетного процесу його учасниками відповідно до цього Кодексу та іншого законодавства, а також забезпечує:

1) оцінку управління бюджетними коштами (включаючи проведення державного фінансового аудиту);

2) правильність ведення бухгалтерського обліку та достовірність фінансової і бюджетної звітності;

3) досягнення економії бюджетних коштів, їх цільового використання, ефективності і результативності в діяльності розпорядників бюджетних коштів шляхом прийняття обґрунтованих управлінських рішень;

4) проведення аналізу та оцінки стану фінансової і господарської діяльності розпорядників бюджетних коштів;

5) запобігання порушенням бюджетного законодавства та забезпечення інтересів держави у процесі управління об`єктами державної власності;

6) обґрунтованість планування надходжень і витрат бюджету.

Згідно п.49 ч.1 ст.2 БК України управління бюджетними коштами - сукупність дій учасника бюджетного процесу відповідно до його повноважень, пов`язаних з формуванням та використанням бюджетних коштів, здійсненням контролю за дотриманням бюджетного законодавства, які спрямовані на досягнення цілей, завдань і конкретних результатів своєї діяльності та забезпечення ефективного, результативного і цільового використання бюджетних коштів.

Суд вважає, що фактично отримуючи та витрачаючи бюджетні кошти у вигляді освітньої субвенції училище згідно вищевикладених норм чинного законодавства, несе відповідальність за використання таких коштів на відповідні цілі, визначені, в тому числі, і порядком та умовами надання таких субвенцій.

Штатний розпис працівників професійного технічого училтща визначають у відповідності до наказу Міністерства освіти і науки України від 06.12.2020 року №1204 «Про затвердження Типових штатних нормативів професійно технічних навчальних закладів», зареєстрованого в Міністервстві юстиції України 25.01.2011 року №114/18852, зі змінами та доповненнями.

Типові штатні нормативи професійно-технічних навчальних закладів поширюються також на професійно технічні навчальні заклади всіх типів і визначають максимальну кількість посад /штатних одиниць/.

Відповідно до постанови КМУ від 14.06.2000 рок №963 «Про затвердження переліку посад педагогічних та науково-педагогічних працівників» та наказу МОН від 26.09.2005р. №557, наказу Міносвіти України №102 від 15.04.1993 «Про затвердження Інструкції про порядок обчислення заробітної плати працівників освіти», умови оплати праці, ставки заробітної плати, посадові оклади, визначені цією Інструкцією, застосовуються при обчисленні заробітної плати педагогічних і керівних працівників професійно-техінчних навчальних закладів, відповідно до Схеми тарифних розрядів посад керівних працівників училищ , техінікумів і коледжів, в тому числі в структурі університетів, академій та інститутів, міжшкільних науково-виробничих комбінатів, центрів, ПТНЗ (ПТУ, навчально-курсових комбінатів, центрів та інших типів закладів, що надають робітничу професію) училищ фізичної культури.

Суд вказує, що дійсно у вище вказаних нормативних актах не вказано, що практичний психолош, методист, керівник фізичного виховання, вихователь, керівник гуртка та заступник директора відносяться до педагогічних посад, які приймають участь в освітянському процесі.

Відповідно до наказу МОН від 20.01.2017 року №81, внесено зміни до наказу №557 від 26.09.2005р., згідно з яким керівники навчальних закладів і установ освіти мають забезпечити встановлення в штатних розписах нові розміри посадових окладів та ставок заробітної плати, визначених, виходячи з розміру посадового окладу працівника 1 тарифного розряду ЄТС, встановленого у розмірі прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що на 01 січня 2017 року затверджено на рівні 1600 грн.

Управління бюджетними коштами - сукупність дій учасника бюджетного процесу відповідно до його повноважень, пов`язаних з формуванням та використанням бюджетних коштів, здійсненням контролю за дотриманням бюджетного законодавства, які спрямовані на досягнення цілей, завдань і конкретних результатів своєї діяльності та забезпечення ефективного, результативного і цільового використання бюджетних коштів (п. 49 ч. 1 ст. 2 зазначеного Кодексу).

Відповідно до п. 4.7 Порядку казначейського обслуговування місцевих бюджетів, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 23.08.2012 № 938, розпорядники коштів державного бюджету можуть відповідно до пунктів 2 і 3 частини 2 статті 22 Бюджетного кодексу України визначатися лише головними розпорядниками коштів місцевого бюджету за бюджетними призначеннями місцевого бюджету, що не передбачають видатків, пов`язаних з утриманням цих установ з основної діяльності. У такому разі головний розпорядник коштів місцевого бюджету - установа державного бюджету самостійно здійснює видатки для виконання програм та заходів, що проводяться за рахунок коштів місцевого бюджету, або формує мережу, до якої включаються бюджетні установи, які утримуються за рахунок коштів місцевого бюджету та/або одержувач.

Пунктом 4.1 вищевказаного Порядку казначейського обслуговування місцевих бюджетів, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 23.08.2012 № 938, встановлено, що головні розпорядники до початку бюджетного періоду визначають мережу розпорядників нижчого рівня та одержувачів бюджетних коштів, які згідно з рішенням про відповідний місцевий бюджет уповноважені на виконання програм та заходів, що проводяться за рахунок коштів бюджету, із обов`язковим визначенням їх статусу (розпорядник бюджетних коштів або одержувач бюджетних коштів) та органу казначейства, в якому вони обслуговуються. Мережа складається головними розпорядниками за кодами програмної класифікації видатків та кредитування місцевих бюджетів (кодами ТПКВКМБ), за якими вони вперше визначені головними розпорядниками на відповідний бюджетний період.

У разі, якщо за певним кодом програмної класифікації видатків та кредитування місцевих бюджетів (кодом ТПКВКМБ) на наступний бюджетний період бюджетна установа в особі її керівника визначена головним розпорядником не вперше, її мережа за цим кодом програмної класифікації видатків на кредитування місцевих бюджетів (кодом ТПКВКМБ) підлягає обов`язковій перевірці на відповідність встановленим вимогам до мережі та рішенню про відповідний місцевий бюджет.

До мережі розпорядника бюджетних коштів можуть бути включені відокремлені структурні підрозділи розпорядника бюджетних коштів (одержувача бюджетних коштів), які не є юридичними особами та внесені до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань у порядку, визначеному законодавством. До відокремлених структурних підрозділів розпорядника бюджетних коштів (одержувача бюджетних коштів) застосовуються положення, визначені для розпорядника бюджетних коштів (одержувача бюджетних коштів).

Програмно-цільовий метод у бюджетному процесі - метод управління бюджетними коштами для досягнення конкретних результатів за рахунок коштів бюджету із застосуванням оцінки ефективності використання бюджетних коштів на всіх стадіях бюджетного процесу (п. 42 ч. 1 ст. 2 БК України).

У бюджетному процесі програмно-цільовий метод застосовується на рівні державного бюджету та на рівні місцевих бюджетів. Особливими складовими програмно-цільового методу у бюджетному процесі є бюджетні програми, відповідальні виконавці бюджетних програм, паспорти бюджетних програм, результативні показники бюджетних програм. Бюджетні програми визначаються головними розпорядниками бюджетних коштів з урахуванням положень частини другої статті 21 і пункту 2 частини п`ятої статті 22 цього Кодексу (ч. 1 - 3 ст. 20 БК України).

Як встановлено судом вище, освітня субвенція спрямовувалась на оплату праці з нарахуваннями педагогічним навчального закладу в частині забезпечення видатків на здобуття повної загальної середньої освіти.

Відповідно до постанови КМУ «Про затвердження переліку посад педагогічних та науково-педагогічних працівників» від 14.06.2000 року за №963, посади директора, заступника директора з навчально виробничої роботи, заступник директора з навчально виховної роботи професійно технічного навчального закладу, вихователя, практичного психолога , соціального педагога закладу освіти належать до посад педагогічних працівників.

Суд вказує, що професійно-технічне училище №32 м. Бобринець має свідоцтво про атестацію на провадження освітньої діяльності у сфері повної загальної середньої освіти.

При цьому, кошти позивачу виділені відповідно до затверджених штатних розписів та згідно з затвердженими кошторисами на відповідний рік.

Представник відповідача під час судового розгляду, крім обставин, які наведені в акті ревізії, інших обставин, що свідчать про нецільове використання коштів освітньої субвенції не навів.

Відповідно до п.3 Порядку та умов надання субвенції з державного бюджету місцевим бюджетам на модернізацію та оновлення матеріально-технічної бази професійно-технічних навчальних закладів, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 30 листопада 2016 р. №925, субвенція спрямовується на придбання сільськогосподарської техніки, обладнання, матеріалів та устаткування професійно-технічними навчальними закладами, на базі яких будуть створені навчально-практичні центри з підготовки робітників за професіями "Тракторист-машиніст сільськогосподарського виробництва", "Токар. Верстатник широкого профілю. Фрезерувальник. Шліфувальник. Свердлувальник", "Монтажник систем утеплення будівель", "Верстатник деревообробних верстатів", "Слюсар-ремонтник. Слюсар-інструментальник. Слюсар з механоскладальних робіт. Слюсар з ремонту дорожньо-будівельних машин та тракторів. Слюсар з ремонту колісних транспортних засобів. Слюсар з ремонту сільськогосподарських машин та устаткування", "Електромонтер з ремонту та обслуговування електроустаткування. Електромонтажник з освітлення та освітлювальних мереж. Електромонтажник силових мереж та електроустаткування".

Перелік сільськогосподарської техніки, обладнання, матеріалів та устаткування, яке передбачається придбати за бюджетні кошти, затверджується МОН та розміщується на його офіційному сайті.

Підготвка учнів, слухачів професійно-технічних навчальних закладів, студенів ВНЗ, підвищення кваліфікації фахівців підприємств, установ, організацій, установ відповідно до ст.32 Закону України «Про професійно технічну освіту», здійснюється на підставі Державних стандартів професійно технічної освіти, які затверджуються наказами Міністерства освіти і науки України.

За професією «Тракторист - машиніст с/г виробництва», яка затверджена наказом Міністерства освіти і науки України від 30.09.2016 р. №1183, затверджено Державний стандарт професійно-технічної освіти , який передбачає наявність техніки, обладнання та устаткування для набуття компетенотностей учнями та слухачами закладу освіти, ДСПТО, який в свою чергу передбачає основний перелік цієї техінки, а також можливість придбання та використання закладом інншої техніки поза основним Переліком, який дозволяє набути навички, згідно з ДСПТО.

Враховуючи викладене, позивачем придбано оприскувач причіпний, стрілу гідравлічну, навігатори, борону дискову. Вказана техніка наявна та облікована у навчальному закладі та використовується для підготовки учнів за професією «Тракторист машиніст с/г виробництва».

Так, загальнопрофесійний блок та зміст загальних компетенцій Стандарту за професією "тракторист-машиніст с/г виробництва " містить вимоги щодо оволодіння основами роботи на персональному комп`ютері, до змісту якого входять:

1)завдання та обов`язки. Самостійно виконує сільськогосподарські та інші механізовані роботи на колісних і гусеничних тракторах з потужністю двигуна до 73,5 кВт (до 100 к. с.), сільськогосподарських машинах, що агрегатуються з тракторами цієї потужності згідно з вимогами агротехніки та агротехнології. Комплектує машинно-тракторні агрегати. Виконує транспортні роботи на тракторах з дотриманням правил дорожнього руху та правил перевезення вантажів.

Виконує щозмінне технічне обслуговування та періодичне технічне обслуговування тракторів, сільськогосподарських машин, на яких працює. Визначає несправності тракторів, причіпних і начіпних знарядь та інших машин, що з ними агрегатуються, усуває їх. Самостійно виконує технологічні регулювання робочих органів сільськогосподарських та інших машин і пристроїв до них.

Читає нескладні машинобудівні креслення, схеми, користується інструкціями з експлуатації машин. Раціонально використовує паливно-мастильні, гумо-технічні та інші експлуатаційні матеріали і запасні частини. Виконує слюсарні роботи середньої складності з технічного обслуговування та ремонту тракторів, сільськогосподарських та інших машин, що з ними агрегатуються. Ремонтує, складає і регулює вузли та агрегати середньої складності тракторів і сільськогосподарських машин із заміною окремих частин і деталей. Готує трактори, сільськогосподарські та інші машини і знаряддя до зберігання.

Дотримується правил і норм з охорони праці, виробничої санітарії та пожежної безпеки.

2) знання : правила, способи й особливості виконання сільськогосподарських та інших робіт машинно-тракторними агрегатами згідно з вимогами агротехніки та агротехнології; будову, принцип дії колісних і гусеничних тракторів; вимоги до комплектування машинно-тракторних агрегатів для виконання механізованих робіт; ознаки та причини основних несправностей тракторів, сільськогосподарських та інших машин і способи їх усунення; системи технічного обслуговування, ремонту тракторів, сільськогосподарських та інших машин; правила дорожнього руху та перевезення вантажів; правила зберігання та способи захисту від корозії тракторів, сільськогосподарських і інших машин; основи організації, оплати праці й соціально-трудових відносин у сільськогосподарському виробництві; основні властивості паливно-мастильних матеріалів та охолоджувальних рідин; способи виконання слюсарних робіт під час технічного обслуговування та ремонту тракторів, сільськогосподарських та інших машин, що з ними агрегатуються; методи виявлення і способи усунення дефектів у роботі машин та окремих агрегатів, зміст і правила оформлення первинних документів з обліку роботи машин (облікового листа тракториста-машиніста, шляхового листа та інших документів); норми виробітку і витрати паливно-мастильних матеріалів на виконання основних механізованих робіт, шляхи зниження собівартості виконуваних робіт, методи та засоби підвищення продуктивності праці; правила і норми з охорони праці, виробничої санітарії та пожежної безпеки під час експлуатації та обслуговування тракторів, сільськогосподарських та інших машин, вимоги законодавства з питань охорони навколишнього природного середовища.

Суд вважає, потреба оволодіння знаннями та навичками щодо роботи х оприскувачем причіпним, стрілою гідравлічною, навігатором, бороною дисковою була викликана необхідністю виконання стандартів професійної (професійно-технічної) освіти із професії "тракторист-машиніст с/г виробництва", що давало право училищу відповідно придбавати інші засоби навчання, а тому вимога відповідача в частині нецільового використання коштів субвенції на суму 1336773,00 грн. є неправімрною.

Аналіз Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» та Положення про Державну аудиторську службу України дає підстави вважати, що органу державного фінансового контролю надано можливість здійснювати контроль за використанням коштів державного і місцевого бюджетів та у разі виявлення порушень законодавства пред`являти обов`язкові до виконання вимоги щодо усунення таких правопорушень.

При виявленні збитків, завданих державі чи об`єкту контролю, орган державного фінансового контролю має право визначати їх розмір згідно з методикою, затвердженою Кабінетом Міністрів України, та звернутися до суду в інтересах держави, якщо підконтрольною установою не забезпечено виконання вимог до усунення виявлених під час здійснення державного фінансового контролю порушень законодавства з питань збереження і використання активів.

Зі змісту оскаржуваної вимоги судом встановлено, що в ній викладено висновки Держаудитслужби про виявлення під час ревізії порушень ПТУ №32 вимог чинного законодавства, що призвело до завдання збитків бюджету, визначено розмір цих збитків тощо. При цьому, пославшись на наявність збитків, завданих бюджету, відповідач не зобов`язав підконтрольну установу відшкодувати завдані збитки, обмежившись неконкретизованим посиланням на необхідність усунути виявлені порушення.

По суті, оскаржені позивачем пункти вимоги відтворюють висновки відповідача, викладені в акті ревізії , щодо виявлених, на думку відповідача, порушень в організації фінансово-господарської діяльності позивача.

Водночас, вимога, зміст якої обмежено переліком встановлених порушень, не містить визначення конкретних дій, обов`язкових до виконання підконтрольною установою для усунення виявлених порушень.

З огляду на правову природу письмової вимоги контролюючого органу, така вимога породжує правові наслідки (зокрема обов`язки) для свого адресата, відтак наділена рисами правового акту індивідуальної дії (з урахуванням її змістовної складової незалежно від форми документа, в якому вона міститься) і як такий акт може бути предметом судового контролю в порядку адміністративного судочинства у разі звернення із відповідним позовом.

При цьому «законність» письмової вимоги контролюючого органу безумовно передбачає її обґрунтованість, тобто наявність підстав для її скерування адресату.

У спірному випадку зміст спірної вимоги, яка є індивідуальним актом, а відтак, породжує права і обов`язки для підконтрольної установи, якій адресована, полягає в тому, щоб «усунути виявлені порушення законодавства в установленому законом порядку» та надати інформацію про вжиті заходи з усунення порушень та недоліків.

Верховний Суд у постанові від 11.10.2018 в адміністративній справі № 813/4101/17 дійшов правового висновку, що зазначивши у вимозі про необхідність «усунути виявлені порушення згідно вимог чинного законодавства» відповідач не вказав, які саме дії, та на підставі яких положень закону повинен здійснити позивач для усунення негативних наслідків протиправного використання грошових коштів. Спонукання позивача самостійно визначити на підставі невизначених законодавчих актів, які саме заходи слід вжити для усунення виявлених порушень, в свою чергу, може призвести до нового можливого порушення позивачем чинного законодавства. Зазначене в світлі обов`язкового характеру спірної вимоги в частині корегування роботи підконтрольної установи є порушенням вимог закону в частині змісту вимоги як акту індивідуальної дії.

Додатково про обов`язковий характер вимоги свідчить застереження про те, що невиконання вимоги є підставою для звернення до суду в інтересах держави.

Спірна вимога як індивідуальний акт в силу закону обов`язкова до виконання підконтрольною установою, проте, прийнята з порушенням вимог закону щодо її змісту, оскільки є неконкретизованою.

Зазначивши у вимозі про необхідність усунути виявлені порушення згідно з вимогами чинного законодавства відповідач не вказав, які саме дії та на підставі яких положень закону повинен здійснити позивач для усунення порушень фінансової дисципліни.

Спонукання позивача самостійно визначити на підставі невизначених законодавчих актів, які саме заходи слід вжити для усунення виявлених порушень, в свою чергу, може призвести до нового можливого порушення позивачем чинного законодавства. Зазначене в світлі обов`язкового характеру спірної вимоги в частині корегування роботи підконтрольної установи є порушенням вимог закону в частині змісту вимоги як акту індивідуальної дії.

За позицією Верховного Суду, викладеною в постанові від 20.11.2018 р. в справі № 815/4223/16, в постанові від 11.10.2018 р. в справі № 821/1342/17, в постанові від 02.10.2018 р. в справі № 804/16415 під час вирішення справ, предметом яких є правомірність вимог контролюючих органів, скерованих на адресу підконтрольних суб`єктів, судам належить, виходячи з правової природи письмової вимоги контролюючого органу, враховувати, чи прийнята вона на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені законодавством.

З метою встановлення того, чи контролюючим органом при прийнятті спірної вимоги владні управлінські функції реалізовані у передбачений законом спосіб, суду належить надати правову оцінку змісту вимоги як індивідуально-правового акту.

Таким чином, оскільки вимога про усунення порушень як правовий акт індивідуальної дії не відповідає вимогам, що пред`являються до індивідуального акту, суд приходить до висновку про протиправність оскарженої вимоги та задоволення позовних вимог.

Відповідно до частин 1 та 3 статті 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа. При частковому задоволенні позову судові витрати покладаються на обидві сторони пропорційно до розміру задоволених позовних вимог. При цьому суд не включає до складу судових витрат, які підлягають розподілу між сторонами, витрати суб`єкта владних повноважень на правничу допомогу адвоката та сплату судового збору.

Керуючись ст.ст.9, 90, 139, 242-246, 250, 251, 255, 262, 295 КАС України, суд, -

В И Р І Ш И В:

1. Адміністративний позов задовольнити.

2. Визнати протиправною та скасувати вимогу щодо усунення порушень від 20.01.2021 №041103-15/201-2021 в частині:

- визнання нецільовим використанням бюджетних коштів по здійсненню видатків на оплату праці з нарахуваннями у загальній сумі 744.583,79 грн. за рахунок коштів освітньої субвенції у період з 01.03.2017 по 31.12.2017 за посадами, віднесеними до педагогічних: практичний психолог, методист, керівник фізичного виховання, вихователь, керівник гуртка, заступник директора;

- визнання нецільовим використанням бюджетних коштів по здійсненню видатків на оплату праці з нарахуваннями за рахунок коштів освітньої субвенції у період з 01.09.2019 по 31.11.2019 та з 01.02.2020 по 31.03.2020, на виплату заробітної плати педагогам, які викладали фізичну культуру у групах, учні яких вже здобули повну загальну освіту у загальноосвітніх навчальних закладах та вступили на навчання до училища на базі 11 класів на загальну суму 9.098,94 грн.;

- визнання нецільовим використанням бюджетних коштів направлених на модернізацію та оновлення матеріально - технічної бази професійно-технічного закладу на придбання матеріальних цінностей протягом 2017 року на загальну суму 1 336 773,00 грн3 . У задоволенні решти позовних вимог відмовити.

Стягнути на користь Професійно-технічного училища №32 () понесені ним судові витрати у розмірі 2270 грн. за рахунок бюджетних асигнувань Східного офісу Держаудитслужби ().

Рішення суду набирає законної сили в порядку та строки, визначені ст.ст.255, 295 КАС України та може бути оскаржене до Третього апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до суду апеляційної інстанції в 30-денний строк з дня отримання його копії. Згідно до пп.15.5 п.1 Розділу VII Перехідні положення КАС України до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи до або через Кіровоградський окружний адміністративний суд.

Суддя Кіровоградського

окружного адміністративного суду Л.І. Хилько