Справа № 240/9513/20
Суддя: Токарева Марія Сергіївна
Дата ухвалення: 2021-07-02 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЖИТОМИРСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
02 липня 2021 року м. Житомир справа № 240/9513/20
категорія 102000000
Житомирський окружний адміністративний суд у складі:
судді Токаревої М.С.,
розглянувши у письмовому провадженні адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Корольовського районного відділу Управління Державної міграційної служби у Житомирській області, Управління Державної міграційної служби України у Житомирській області про визнання протиправною бездіяльності, зобов`язання вчинити дії,
ОСОБА_1 звернулась до Житомирського окружного адміністративного суду з позовом у якому просить:
- визнати протиправною бездіяльність Корольовського районного відділу у місті Житомирі Управління Державної міграційної служби України в Житомирській області та Управління Державної міграційної служби України в Житомирській області щодо задоволення законного права та інтересу на збереження - для посвідчення особи та для підтвердження мого громадянства України - паспорту громадянина України серії НОМЕР_1 , виданого Корольовським РС УМВС України в Житомирській області 07 лютого 2001 року, у вигляді книжечки - шляхом вклеювання для дійсності паспорту громадянина України серії НОМЕР_1 на моє, ОСОБА_1 , фотографії у зв`язку із досягненням сорокап`ятирічного віку;
- зобов`язати Корольовський районний відділ у місті Житомирі Управління Державної міграційної служби України в Житомирській області та Управління Державної міграційної служби України в Житомирській області - оформити й видати для посвідченн особи і для підтвердження громадянства України - паспорт громадянина України серії НОМЕР_1 , виданий Корольовським РС УМВС України в Житомирській області 07 лютого 2001 року, у вигляді книжечки на ім`я ОСОБА_1 , фотографію у зв`язку із досягненням сорокап`ятирічного віку.
В обґрунтування позову зазначає, що відповідач безпідставно за її заявою про вклеювання фотокартки при досягненні 45-річного віку до паспорту громадянина України у формі паспортної книжечки, відмовив в цьому.
Справу призначено до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи.
Відповідач надав письмовий відзив на позовну заяву, в якому просив відмовити в задоволенні позову з тих підстав, що ОСОБА_1 звернулась з приводу вклеювання в паспорт громадянина України фотокартки при досягненні 45-річного віку поза межами строку, передбаченого Положенням про паспорт; до заяви долучила копію паспорта, дві фотокартки та копію довідки про взяття на облік як внутрішньо переміщених осіб та не виконала не виконала усіх вимог законодавства.
Дослідивши матеріали справи, суд дійшов наступного висновку.
Як вбачається з матеріалів справи ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , Корольовським РВ УМВС України в Житомирській області 07.02.2001 був виданий паспорт громадянина України у формі книжечки зразка НОМЕР_2 , в якому не вклеєна фотокартка при досягненні 45-річного віку.
Позивач звернулась до Корольовського районного відділу Управління Державної міграційної служби у Житомирській області із заявою, в якій просила здійснити вклеювання фотокартки у паспорт громадянина України у формі книжечки зразка 1994 року.
В подальшому ОСОБА_1 звернулась зі скаргою на бездіяльність Корольовського РВ УДМСУ до Управління державної міграційної служби України в Житомирській області і також просила вклеїти в мій паспорт громадянина України серії НОМЕР_1 на її ім`я, у вигляді книжечки - фотографію у зв`язку із досягненням сорокап`ятирічного віку.
28 травня 2020 року Управління державної міграційної служби України в Житомирській області листом № Г-123/6/1801-20/1801.2.1/2478-20 повідомило ОСОБА_1 про те, що з 24 жовтня 2019 року паспорт вважається недійсним, тому що в нього при досягненні сорокап`ятирічного віку не вклеєно фотокартку, а тому відповідно до Постанови Кабінету Міністрів України від 25.03.2015 №302 "Про затвердження зразка бланка, технічного опису та Порядку оформлення, видачі, обміну, пересилання, вилучення, повернення державі, визнання недійсним та знищення паспорта громадянина України" (із змінами, внесеними Постановою Кабінету Міністрів України від 26.10.2016 №745) з 01.11.2016 запроваджено оформлення (у тому числі замість недійсного, втраченого або викраденого), а тому належить здійснити обмін мого паспорту громадянина України серії НОМЕР_1 , виданого Корольовським РВ УМВС України в Житомирській області 07 лютого 2001 року, у вигляді книжечки на паспорт громадянина України з безконтактним електронним носієм у формі картки.
Позивач, вважаючи, що відповідачі відмовляють у вклеюванні фотокартки, звернувся до суду з даним позовом.
Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд зазначає наступне.
Частиною 1 статті 13 Закону України "Про Єдиний державний демографічний реєстр та документи, що підтверджують громадянство України, посвідчують особу чи її спеціальний статус" від 20.11.2012 № 5492-VI (далі Закон № 5492-VI) вказано, що до документів, оформлення яких передбачається цим Законом із застосуванням засобів Реєстру, та що посвідчує особу і підтверджує громадянство України відноситься, зокрема, паспорт громадянина України.
Відповідно до частин 1, 2, 4, 5 ст.14 Закону № 5492-VI, форма кожного документа встановлюється цим Законом. Документи залежно від змісту та обсягу інформації, яка вноситься до них, виготовляються у формі книжечки або картки, крім посвідчення на повернення в Україну, що виготовляється у формі буклета. Документи у формі книжечки на всіх паперових сторінках та на верхній частині обкладинки повинні мати серію та номер документа, виконані за технологією лазерної перфорації. Персоналізація документів у формі книжечки здійснюється за технологією лазерного гравіювання та лазерної перфорації. Персоналізація документів у формі картки виконується за технологією термодруку або лазерного гравіювання. Персоналізація документів здійснюється централізовано у Державному центрі персоналізації документів.
Згідно ч. 1 ст. 21 Закону № 5492-VI паспорт громадянина України є документом, що посвідчує особу та підтверджує громадянство України.
Частиною 2 ст. 21 Закону № 5492-VI вказано, що оформлення, видача, обмін паспорта громадянина України, його пересилання, вилучення, повернення державі та знищення здійснюються в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.
Постановою Кабінету Міністрів України № 302 від 25.03.2015 затверджено зразок та технічний опис бланка паспорта громадянина України з безконтактним електронним носієм, зразок та технічний опис бланка паспорта громадянина України, що не містить безконтактного електронного носія та Порядок оформлення, видачі, обміну, пересилання, вилучення, повернення державі, визнання недійсним та знищення паспорта громадянина України.
При цьому на даний час діє Положення про паспорт громадянина України, затвердженого Постановою Верховної Ради України № 2503-XII від 26.06.1992 (далі - Положення № 2503-XII), згідно з п.п. 1, 3, 5, 8 паспорт громадянина України є документом, що посвідчує особу власника та підтверджує громадянство України; паспорт дійсний для укладання цивільно-правових угод, здійснення банківських операцій, оформлення доручень іншим особам для представництва перед третьою особою лише на території України, якщо інше не передбачено міжнародними договорами України; бланки паспортів виготовляються у вигляді паспортної книжечки або паспортної картки за єдиними зразками, що затверджуються Кабінетом Міністрів України; паспортна книжечка являє собою зшиту внакидку нитками обрізну книжечку розміром 88 х 125 мм, що складається з обкладинки та 16 сторінок; усі сторінки книжечки пронумеровані і на кожній з них зображено Державний герб України і перфоровано серію та номер паспорта; термін дії паспорта, виготовленого у вигляді паспортної книжечки, не обмежується; до паспортної книжечки при досягненні громадянином 25- і 45-річного віку вклеюються нові фотокартки, що відповідають його вікові; паспорт, в якому не вклеєно таких фотокарток при досягненні його власником зазначеного віку, вважається недійсним.
При цьому, паспорт, в якому не вклеєно фотокарток при досягненні його власником зазначеного віку, вважається недійсним для встановлення відповідної особи, однак визнання паспорту недійсним немає наслідком його вилучення. Крім того, вказаними нормами не встановлено заборони для вклеювання фотокартки у паспорт після спливу тридцятиденного строку.
Абзацом 5 п. 3 Постанови Кабінету Міністрів України № 302 від 25.03.2015 передбачено, що Державна міграційна служба до законодавчого врегулювання питання завершення оформлення та видачі паспорта громадянина України зразка 1994 року здійснює оформлення та видачу таких паспортів у порядку, встановленому Міністерством внутрішніх справ, громадянам України, щодо яких прийнято рішення суду, що набрало законної сили, про зобов`язання Державної міграційної служби оформити та видати паспорт громадянина України зразка 1994 року.
Відповідно до абзацу п`ятого пункту 3 постанови Кабінету Міністрів України від 25 березня 2015 року № 302 «Про затвердження зразка бланка, технічного опису та Порядку оформлення, видачі, обміну, пересилання, вилучення, повернення державі, визнання недійсним та знищення паспорта громадянина України», постанови Кабінету Міністрів України від 03 квітня 2019 року № 398 «Про внесення зміни до пункту 3 постанови Кабінету Міністрів України від 25 березня 2015 р. № 302», наказом Міністерства внутрішніх справ України від 06.06.2019 № 456 затверджено Тимчасовий порядок оформлення і видачі паспорта громадянина України (далі - Тимчасовий порядок № 456).
Згідно п. 1 Розділу I. "Загальні положення" Тимчасового порядку № 456, цей Тимчасовий порядок, розроблений відповідно до абзацу п`ятого пункту 3 постанови Кабінету Міністрів України від 25 березня 2015 року № 302 «Про затвердження зразка бланка, технічного опису та Порядку оформлення, видачі, обміну, пересилання, вилучення, повернення державі, визнання недійсним та знищення паспорта громадянина України», постанови Кабінету Міністрів України від 03 квітня 2019 року № 398 «Про внесення зміни до пункту 3 постанови Кабінету Міністрів України від 25 березня 2015 р. № 302», Положення про паспорт громадянина України, затвердженого Постановою Верховної Ради України від 26 червня 1992 року № 2503-XII (в редакції Постанови Верховної Ради України від 23 лютого 2007 року № 719-V), визначає порядок подання документів, їх розгляду і прийняття рішення про оформлення та видачу паспорта громадянина України зразка 1994 року (далі - паспорт) особі, щодо якої прийнято рішення суду, що набрало законної сили, про зобов`язання ДМС оформити та видати паспорт громадянина України зразка 1994 року (далі - рішення суду), засвідчене в установленому законодавством порядку.
В абзаці 3 п. 2 Розділу V "Уклеювання фотокарток" Тимчасового порядку № 456 зазначено:
"Для вклеювання фотокартки при досягненні відповідного віку особа після спливу тридцятиденного строку заявник подає працівнику територіального підрозділу за місцем проживання заяву про вклеювання фотокартки, паспорт і дві фотокартки розміром 3,5 x 4,5 см із зображенням, яке відповідає досягнутому нею віку, та відповідне рішення суду. Облік заяв про вклеювання фотокартки здійснюється в журналі реєстрації заяв про вклеювання фотокарток."
Порядок та підстави для відмови вклеюванні фотокартки викладені в Розділі IХ "Рішення про відмову в оформленні та видачі паспорта (у тому числі вклеюванні фотокартки)" Тимчасового порядку № 456.
Обліку у Державному реєстрі фізичних осіб - платників податків за спеціальним порядком без присвоєння ідентифікаційного номера підлягають особи, які через свої релігійні переконання відмовляються від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків, про що у паспорті проставляється відповідна відмітка.
Згідно частини третьої статті 13 Закону № 5492-VI паспорт громадянина України містить безконтактний електронний носій.
Відповідно частини шостої статті 6 Закону № 2297-ІV обробка персональних даних здійснюється для конкретних і законних цілей, визначених за згодою суб`єкта персональних даних, або у випадках, передбачених законами України, у порядку, встановленому законодавством. Не допускається обробка даних про фізичну особу, які є конфіденційною інформацією, без її згоди, крім випадків, визначених законом, і лише в інтересах національної безпеки, економічного добробуту та прав людини.
Тобто, принципами обробки персональних даних є відкритість і прозорість, відповідальність, адекватність та не надмірність їх складу та змісту стосовно визначеної мети їх обробки, а підставою обробки персональних даних є згода суб`єкта персональних даних.
Суд зауважує, що законодавством не врегульовано питання щодо наслідків відмови особи від обробки її персональних даних, тобто фактично відсутня будь-яка альтернатива такого вибору, що в свою чергу обумовлює неякість закону та порушення конституційних прав такої особи.
Отже, реалізація державних функцій має здійснюватися без примушення людини до надання згоди на обробку персональних даних, їх обробка повинна здійснюватися, як і раніше, в межах і на підставі тих законів і нормативно-правових актів України, на підставі яких виникають правовідносини між громадянином та державою. При цьому, згадані технології не повинні бути безальтернативними і примусовими. Особи, які відмовилися від обробки їх персональних даних, повинні мати альтернативу - використання традиційних методів ідентифікації особи.
Перелік інформації, яка вноситься до паспорта громадянина України, визначеної у частині сьомій статті 21 Закону № 5492-VI, у розумінні пункту 2 частини першої статті 3 Закону №5492-VI є біометричними даними, параметрами, тобто сукупністю даних про особу, зібраних на основі фіксації її характеристик, що мають достатню стабільність та істотно відрізняються від аналогічних параметрів інших осіб.
За таких обставин застосування відповідачем норми підпункт 6 пункт 6 Порядку № 302, є, по суті, примушуванням позивача до обміну паспорта у формі книжечки на паспорт у формі ID-картки, що суперечить його релігійним переконанням, а, отже, обмежує його права й свободи.
З огляду на суб`єктний склад спірних правовідносин, зміст позовних вимог та підстави позову, а також правове регулювання спірних відносин, є достатні підстави вважати, що ця справа відповідає ознакам, викладеним у рішенні Великої Палати Верховного Суду за результатами розгляду зразкової справи Пз/9901/2/18 (№806/3265/17).
Так, Велика Палата Верховного Суду у постанові від 19 вересня 2018 року у справі № 806/3265/17 зазначила, що висновки Великої Палати Верховного Суду у зразковій справі №806/3265/17 належить застосовувати в адміністративних справах щодо звернення осіб до суду з позовом до територіальних органів ДМС України з вимогами видати паспорт громадянина України у формі книжечки, у зв`язку з ненаданням особою згоди на обробку персональних даних, відповідно до Положення про паспорт громадянина України, затвердженого Постановою Верховної Ради України від 26 червня 1992 року № 2503-ХІІ.
На переконання Великої Палати Верховного Суду це є безумовним порушенням вимог статті 22 Конституції України, яка забороняє при прийнятті нових законів або внесенні змін до чинних законів звуження змісту та обсягу існуючих прав і свобод. Також такий підхід не відповідає вимогам якості закону (тобто, таке втручання не було «встановлене законом»), не є «необхідним у демократичному суспільстві». Зазначене допускає свавільне втручання у право на приватне життя у контексті неможливості реалізації права на власне ім`я, що становить порушення статті 8 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 4 листопада 1950 року.
В постанові Великої Палати Верховного Суду від 19 вересня 2018 року зазначено, що позбавлення особи можливості отримання паспорта у традиційній формі - у вигляді книжечки, і спричинені цим побоювання окремої суспільної групи, що отримання паспорта у вигляді ID -картки може спричинити шкоду приватному життю, становить втручання держави, яке не є необхідним у демократичному суспільстві, і таке втручання є непропорційним цілям, які мали б бути досягнуті без покладення на особу такого особистого надмірного тягаря.
Суд не заперечує факту того, що позивачем було пропущено строк для звернення до відповідача із заявою щодо вклеювання фотокартки в паспорт громадянина України у формі книжечки, у зв`язку із досягнення 45-річного віку без поважних причин і це є порушенням вимог підпункту 6 пункту 6 Порядку № 302. В той же час за це порушення позивач може бути притягнутим до адміністративної відповідальності, однак це не можна тлумачити так, що особа взагалі повинна бути позбавлена права на користування паспортом у формі книжечки.
Суд вважає належним та дієвим в межах спірних правовідносин, оскільки законодавством не передбачено іншого належного способу захисту порушеного права позивача у спірних правовідносинах, ніж зобов`язання відповідача вклеїти до паспорта позивача зразка 1994 року нової фотокартки у зв`язку з досягненням 45 років.
Аналогічний підхід до розуміння зазначених норм права Верховний Суд висловив у постановах від 05 грудня 2019 року у справі № 420/270/19, від 31 січня 2020 року у справі № 200/6627/19-а, від 06 лютого 2020 року у справі № 420/3253/19 та від 31 березня 2020 року у справі №460/842/19.
При цьому суд враховує правову позицію, викладену в постанові Верховного Суду від 10.09.2020 у справі № 420/7135/19.
Відповідно до ч. 2 ст. 5 КАС України закріплено, що захист порушених прав, свобод чи інтересів особи, яка звернулася до суду, може здійснюватися судом також в інший спосіб, який не суперечить закону і забезпечує ефективний захист прав, свобод, інтересів людини і громадянина, інших суб`єктів у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.
Забезпечуючи належний захист порушених прав позивача, суд дійшов висновку про необхідність визнання протиправними дії Корольовського районного відділу у місті Житомирі Управління Державної міграційної служби України в Житомирській області та Управління Державної міграційної служби України в Житомирській області щодо відмови ОСОБА_1 у вклеєні до паспорту громадянина України зразка 1994 року (у формі книжечки) НОМЕР_1 , виданого Корольовським РВ УМВС України в Житомирській області 07 лютого 2001 року нової фотокартки у зв`язку із досягненням 45-річного віку та зобов`язати Корольовського районного відділу у місті Житомирі Управління Державної міграційної служби України в Житомирській області вклеїти до паспорта громадянина України зразка 1994 року (у формі книжечки) НОМЕР_1 , виданого Корольовським РВ УМВС України в Житомирській області 07 лютого 2001 року ОСОБА_1 фотокартку у зв`язку із досягненням 45-річного віку.
Частиною першою та другою статті 77 КАС України встановлено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
Підсумовуючи наведене, суд дійшов висновку про наявність підстав для часткового задоволення позову.
У силу приписів ст. 139 КАС України, сплачений позивачем судовий збір підлягає відшкодуванню за рахунок бюджетних асигнувань відповідача.
На підставі викладеного, керуючись ст. 242-246 КАС України, суд
Визнання протиправними дії Корольовського районного відділу у місті Житомирі Управління Державної міграційної служби України в Житомирській області та Управління Державної міграційної служби України в Житомирській області щодо відмови ОСОБА_1 у вклеєні до паспорту громадянина України зразка 1994 року (у формі книжечки) НОМЕР_1 , виданого Корольовським РС УМВС України в Житомирській області 07 лютого 2001 року нової фотокартки у зв`язку із досягненням 45-річного віку.
Зобов`язати Корольовський районний відділ у місті Житомирі Управління Державної міграційної служби України в Житомирській області вклеїти до паспорта громадянина України зразка 1994 року (у формі книжечки) НОМЕР_1 , виданого Корольовським РС УМВС України в Житомирській області 07 лютого 2001 року на ім`я ОСОБА_1 фотокартку у зв`язку із досягненням нею 45-річного віку.
Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань з управління Державної міграційної служби України в Житомирській області на користь ОСОБА_1 судові витрати зі сплати судового збору у сумі розміром 840,80 грн.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Рішення суду може бути оскаржене до Сьомого апеляційного адміністративного суду через Житомирський окружний адміністративний суд протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя М.С. Токарева