Справа № 460/8040/20
Суддя: Н.О. Дорошенко
Дата ухвалення: 2021-05-25 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

РІВНЕНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

і м е н е м У к р а ї н и

25 травня 2021 року м. Рівне №460/8040/20

Рівненський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Дорошенко Н.О. за участю секретаря судового засідання Янчар О.П. та сторін і інших осіб, які беруть участь у справі:

позивача: представник адвокат Максимчук Ю.В.,

відповідачів: представник Білик М.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за позовом

Товариство з обмеженою відповідальністю "ТЕРАПЛЮС"
доГоловного управління ДПС у Рівненській області Державної податкової служби України
про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинення певних дій, -
В С Т А Н О В И В:

Товариство з обмеженою відповідальністю "ТЕРАПЛЮС" (далі - Товариство, позивач) звернулося до Рівненського окружного адміністративного суду з позовом до Головного управління ДПС у Рівненській області (далі - ГУ ДПС у Рівненській області, відповідач-1), Державної податкової служби України (далі - відповідач-2) та просив визнати протиправним та скасувати рішення комісії ГУ ДПС у Рівненській області з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних від 29.07.2020 за №1778440/35567382 про відмову в реєстрації податкової накладної від 10.07.2020 за №4 в Єдиному реєстрі податкових накладних; зобов`язати Державну податкову службу України зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних податкову накладну Товариства від 10.07.2020 за №4.

В обґрунтування позовних вимог позивач вказав на відсутність підстав для зупинення реєстрації податкової накладної від 10.07.2020 за №4, що свідчить про протиправність подальшого рішення про відмову у реєстрації такої податкової накладної. Також зауважив, що позивач відповідає зазначеним в пункті 18 Порядку з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11.12.2019 № 1165 (далі - Порядок № 1165) умовам врахування таблиці даних платника податку в автоматичному режимі. Окрім цього, вважає відсутніми підстави для віднесення господарської операції Товариства до п.1 Критеріїв ризиковості. Оскаржене рішення вважає невмотивованим та необґрунтованим та просить його скасувати.

Ухвалою від 03.11.2020 позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче засідання.

Відповідач позов заперечив повністю з підстав, наведених у відзиві на позовну заяву. Зокрема, покликаючись до норм Порядку № 1165, вказав, що відповідно до п.201.16 ст.201 Податкового кодексу України (далі - ПК України) реєстрація податкової накладної від 10.07.2020 № 4 зупинена, оскільки така податкова накладна відповідає критеріям ризиковості платника, та запропоновано надати пояснення та/або копії документів, достатніх для прийняття рішення про реєстрацію податкової накладної. Зазначив, що платником податку було направлено повідомлення про подання пояснень та копій документів щодо податкової накладної/розрахунку коригування, реєстрацію яких зупинено. Однак, повідомлення не містило повного пакету документів, передбачених вимогами п.6 Порядку №1165, достатніх для прийняття рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних. З огляду на вищенаведене, Комісією ГУ ДПС у Рівненській області прийняте Рішення від 29.07.2020 №1778440/35567382 про відмову в реєстрації податкової накладної № 4 від 10.07.2020. В оскаржуваному рішенні чітко зазначено, яких саме документів, визначених Порядком №1165, позивачем не надано до повідомлення. Таким чином, рішення Комісії відповідач вважає обґрунтованим, оскільки платником податків не надано всі необхідні документи, які засвідчують факт здійснення господарської операції за податковою накладною, у реєстрації якої було відмовлено. Окрім цього, відповідач вказав, що адміністративний суд не може підміняти інший орган державної влади та перебирати на себе повноваження щодо вирішення питань, які законодавством віднесені до компетенції цього органу державної влади. Враховуючи вищезазначене, вважає, що суд позбавлений процесуальної можливості перебирати повноваження щодо оцінки повноти надання документів, що належить виключно до компетенції Комісії ГУ ДПС у Рівненській області. З наведених підстав просив у позові відмовити повністю.

Позивач подав відповідь на відзив, в якій повністю заперечив наведені відповідачем аргументи.

Протокольною ухвалою від 02.12.2020 в підготовчому засіданні оголошено перерву.

Ухвалою від 14.01.2021 продовжено строк підготовчого провадження.

Ухвалою від 27.01.2021 закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті.

В судовому засіданні представники сторін повністю підтримали свої вимоги та заперечення з підстав, наведених в заявах по суті справи.

З`ясувавши доводи та аргументи, на яких ґрунтуються позовні вимоги та заперечення, перевіривши їх дослідженими доказами, суд встановив та врахував такі фактичні обставини справи.

Матеріалами справи стверджено, що Товариство з обмеженою відповідальністю «ТЕРАПЛЮС» є юридичною особою, яка зареєстрована 28.01.2008, ідентифікаційний код 35567382. Перебуває на обліку як платник податків у Головному управлінні ДПС у Рівненській області. Товариство є сільськогосподарським товаровиробником, платником єдиного податку 4 групи; зареєстрований платником податку на додану вартість. Основним видом діяльності Товариства є вирощування зернових культур (крім рису), бобових культур і насіння олійних культур, про що внесено відомості до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань (а.с.40,41,45-54 т.3).

Суд встановив, що 10.07.2020 Товариством (Продавець) та Приватним підприємством «ЗАК-СЕРВІС» (Покупець) укладено контракт № 10/07/20-1Ф, предметом поставки за яким є соняшник, ДСТУ 7011:2009, в кількості 2500±5% тонн. Період поставки: з 20.09.2020 по 01.11.2020. Базис поставки: ЕХW Волинська обл., Луцький р-н, с.Чаруків (ст.Несвіч), елеватор ТзОВ «Агротехніка» згідно з правилами Інкотермс-2010. Орієнтовна загальна вартість Товару, що поставлятиметься у відповідності до даного контракту, становить 27 000 000,00 грн. (двадцять сім мільйонів гривень), у тому числі ПДВ (п.1.5). Пунктами 3.2, 3.3 контракту передбачено, що покупець здійснює попередню оплату (авансовий платіж) на користь Продавця у розмірі: 40% орієнтовної загальної вартості товару, передбаченої п.1.5 даного Контракту, у строк до 13 липня 2020р.; 30% орієнтовної загальної вартості товару, передбаченої п.1.5. даного Контракту, у строк до 31 серпня 2020р. Остаточний розрахунок за фактично поставлений Продавцем обсяг товару проводиться Покупцем протягом 5-ти робочих днів з дати поставки Товару/партії Товару та надання йому належним чином оформлених наступних документів на весь поставлений обсяг товару: видаткових накладних на товар; податкових накладних, складених в електронній формі з дотриманням умов щодо їх реєстрації у порядку, встановленому законодавством, та зареєстрованих в Єдиному реєстрі податкових накладних (а.с.157-159 т.1).

ПП «ЗАК-Сервіс» платіжними дорученнями від 10.07.2020 № 8012, № 8013, № 8028, №8029, № 8030 здійснено оплату на рахунок Товариства на загальну суму 10800000,00 грн, у т.ч. 1800000,00 грн ПДВ, з призначенням платежів "За соняшник згідно контракту №10/07/20-1Ф від 10.07.2020, у т.ч. ПДВ" (а.с.152-156 т.1).

Цього ж дня Товариством складено податкову накладну від 10.07.2020 № 4 покупцю Приватне підприємство «ЗАК-Сервіс» () на загальну суму 10800000,00 грн, ПДВ 1800000,00 грн з номенклатурою товарів: соняшник; код товару згідно з УКТ ЗЕД 120600 (а.с.31 т.1).

Згідно з квитанцією № від 22.07.2020 документ прийнято, реєстрація зупинена. Зазначено, що коди УКТЗЕД/ДКПП товару/послуг 1206 відсутні в таблиці даних платника податку на додану вартість, як товари/послуги, що на постійній основі постачаються (виготовляються), та їх обсяг постачання дорівнює або перевищує величину залишку обсягу придбання такого товару/послуги та обсягу його постачання, що відповідає п.1 Критеріїв ризикованості здійснення операцій. Запропоновано надати пояснення та копії документів щодо підтвердження інформації, зазначеної в ПН/РК, для розгляду питання прийняття рішення про реєстрацію/відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних. Додатково повідомлено: показник «Б» = 5.6342%, «Р» = 409511.93 (а.с.32 т.1).

Товариством подано до контролюючого органу повідомлення про подання пояснень та копій документів щодо податкових накладних/розрахунків коригування, реєстрацію яких зупинено, від 24.07.2020 №1. Зокрема, в поясненні платник податків вказав, що ПП "ЗАК-Сервіс" здійснено попередню оплату (авансовий платіж) згідно умов контракту № 10/07/20-1Ф від 10.07.2020 про поставку майбутнього врожаю 2020 р. на поставку соняшника, який вирощується ТзОВ "Тераплюс" на земельних ділянках, що перебувають в оренді ТзОВ "Тераплюс" на площі 1004,80 га. Позивач до пояснення долучив витяг з ЄДР, платіжні доручення від 10.07.2020 № 8012, № 8013, № 8028, № 8029, № 8030, контракт № 10/07/20-1Ф від 10.07.2020, договір зберігання соняшника КВ-СЗ-2-2-257 від 05.06.2020, два Звіти 4-сг від 22.05.2020 (а.с.35-56 т.1, а.с.67 т.3)

Згідно з витягом з протоколу № 48/17-00 від 29.07.2020 засідання комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних ГУ ДПС у Рівненській області було прийнято рішення відмовити в реєстрації в Реєстрі податкової накладної від 10.07.2020 за № 4 у зв`язку з ненаданням платником копій документів на придбання насіння, пестицидів та стимуляторів росту, паливо-мастильних матеріалів тощо (договорів, видаткових накладних, товарно-транспортних накладних, розрахункових документів на оплату коштів за придбану продукцію), які були використані для посіву сільськогосподарських культур та документів на зберігання продукції (а.с.68-70 т.3).

Суд встановив, що рішенням комісії регіонального рівня про реєстрацію/відмову в реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних від 29.07.2020 №1778440/35567382 відмовлено в реєстрації податкової накладної Товариства від 10.07.2020 № 4 з підстав ненадання платником податків копій документів, а саме: договорів, зокрема зовнішньоекономічних контрактів, з додатками до них; первинних документів щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складських документів (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунків-фактури/інвойси, актів приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявності певних типових форм і галузевої специфіки, накладні; розрахункових документів та/або банківських виписок з особових рахунків (а.с.33-34 т.1).

Також матеріалами справи стверджено, що позивач 27.07.2020 подав контролюючому органу таблицю даних платника податку на додану вартість (а.с.25-26 т.3).

Рішенням відповідача про врахування/неврахування таблиці даних платника податку на додану вартість від 27.07.2020 № 1769633/35567382 таблицю даних платника податку не було враховано (а.с.27 т.3).

Позивачем повторно було подано таблицю даних платника податку на додану вартість 29.07.2020 з поясненнями та підтверджуючими документами (а.с.28-37 т.3), яка була врахована рішенням комісії про врахування/неврахування таблиці даних платника податку на додану вартість від 31.07.2020 № 1788207/35567382 (а.с.38 т.3).

Однак, контролюючий орган рішенням комісії про врахування/неврахування таблиці даних платника податку на додану вартість від 05.08.2020 № 1801669/35567382 прийняв рішення про неврахування таблиці даних платника податку, що була врахована згідно з рішенням комісії 31.07.2020 № 1788207/35567382 з підстави: наявність в органах державної податкової служби України податкової інформації, що свідчить про здійснення платником податків ризикових операцій (а.с.39 т.3).

Суд встановив, що спірне рішення про відмову в реєстрації податкової накладної від 29.07.2020 №1778440/35567382 позивач оскаржив в адміністративному порядку, подавши скаргу від 12.08.2020 з долученням додаткових документів (а.с.59-142 т.1). Однак, рішенням комісії Державної податкової служби України від 20.08.2020 № 43945/35567382/2 скаргу платника податків було залишено без задоволення, рішення комісії регіонального рівня про відмову в реєстрації податкової накладної без зміни, з підстави: ненадання платником податку копій первинних документів щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складських документів (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунки-фактури/інвойси (а.с.143 т.1).

Вважаючи протиправною відмову в реєстрації податкової накладної, позивач звернувся до суду з цим позовом.

Вирішуючи адміністративний спір по суті, суд враховує такі джерела права.

Згідно з пунктом 185.1 статті 185 Податкового кодексу України (далі за текстом ПК України) об`єктом оподаткування є операції платників податку зокрема з: а) постачання товарів, місце постачання яких розташоване на митній території України, відповідно до статті 186 цього Кодексу, у тому числі операції з передачі права власності на об`єкти застави позичальнику (кредитору), на товари, що передаються на умовах товарного кредиту, а також з передачі об`єкта фінансового лізингу в користування лізингоотримувачу/орендарю; б) постачання послуг, місце постачання яких розташоване на митній території України, відповідно до статті 186 цього Кодексу.

Датою виникнення податкових зобов`язань з постачання товарів/послуг згідно з пунктом 187.1 статті 187 ПК України вважається дата, яка припадає на податковий період, протягом якого відбувається будь-яка з подій, що сталася раніше: а) дата зарахування коштів від покупця/замовника на банківський рахунок платника податку як оплата товарів/послуг, що підлягають постачанню; б) дата відвантаження товарів.

Відповідно до пункту 188.1 статті 188 ПК України база оподаткування операцій з постачання товарів/послуг визначається виходячи з їх договірної вартості з урахуванням загальнодержавних податків та зборів. До складу договірної (контрактної) вартості включаються будь-які суми коштів, вартість матеріальних і нематеріальних активів, що передаються платнику податків безпосередньо покупцем або через будь-яку третю особу у зв`язку з компенсацією вартості товарів/послуг. До бази оподаткування включаються вартість товарів/послуг, які постачаються, та вартість матеріальних і нематеріальних активів, що передаються платнику податків безпосередньо отримувачем товарів/послуг, поставлених таким платником податку.

Згідно з пунктом 201.1 статті 201 ПК України на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, кваліфікованого електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.

Податкова накладна складається на кожне повне або часткове постачання товарів/послуг, а також на суму коштів, що надійшли на поточний рахунок як попередня оплата (аванс) (пункт 201.7 статі 201 ПК України).

Згідно з пунктом 201.10 статті 201 ПК України при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою.

Податкова накладна та/або розрахунок коригування до неї, складені та зареєстровані після 1 липня 2017 року в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг достатньою підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту, та не потребує будь-якого іншого додаткового підтвердження.

Податкові накладні, які не надаються покупцю, а також податкові накладні, складені за операціями з постачання товарів/послуг, які звільнені від оподаткування, підлягають реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Підтвердженням продавцю про прийняття його податкової накладної та/або розрахунку коригування до Єдиного реєстру податкових накладних є квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі, яка надсилається протягом операційного дня. Датою та часом надання податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронному вигляді до центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову і митну політику, є дата та час, зафіксовані у квитанції.

Якщо надіслані податкові накладні / розрахунки коригування сформовано з порушенням вимог, передбачених пунктом 201.1 цієї статті та/або пунктом 192.1 статті 192 цього Кодексу, а також у разі зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування відповідно до пункту 201.16 цієї статті, протягом операційного дня продавцю/покупцю надсилається квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі про неприйняття їх в електронному вигляді або зупинення їх реєстрації із зазначенням причин.

Порядок ведення Єдиного реєстру податкових накладних встановлюється Кабінетом Міністрів України.

Згідно з пунктом 2 Порядку ведення Єдиного реєстру податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 29.12.2010 № 1246 (далі - Порядок № 1246), податкова накладна - це електронний документ, який складається платником податку на додану вартість (далі платник податку) відповідно до вимог Податкового кодексу України в електронній формі у затвердженому в установленому порядку форматі (стандарті) та надсилається для реєстрації.

Пунктом 12 зазначеного Порядку передбачено, що після надходження податкової накладної та/або розрахунку коригування до ДФС в автоматизованому режимі здійснюється їх розшифрування та проводяться перевірки: відповідності податкової накладної та/або розрахунку коригування затвердженому формату (стандарту); чинності електронного цифрового підпису, порядку його накладення та наявності права підписання посадовою особою платника податку таких податкової накладної та/або розрахунку коригування; реєстрації особи, що надіслала на реєстрацію податкову накладну та/або розрахунок коригування, платником податку на момент складення та реєстрації таких податкової накладної та/а бо розрахунку коригування; дотримання вимог, установлених пунктом 192.1 статті 192 та пунктом 201.10 статті 201 Кодексу; наявності помилок під час заповнення обов`язкових реквізитів відповідно до пункту 201.1 статті 201 Кодексу; наявності суми податку на додану вартість відповідно до пунктів 200-1.3 і 200-1.9 статті 200-1 Кодексу (для податкових накладних та/або розрахунків коригування, що реєструються після 1 липня 2015 р.); наявності в Реєстрі відомостей, що містяться у податковій накладній, яка коригується; факту реєстрації/зупинення реєстрації/відмови в реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування з такими ж реквізитами; відповідності податкових накладних та/або розрахунків коригування критеріям оцінки ступеня ризиків, достатнім для зупинення їх реєстрації відповідно до пункту 201.16. статті 201 Кодексу; дотримання вимог Законів України "Про електронний цифровий підпис", Про електронні документи та електронний документообіг" та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого в установленому порядку.

Відповідно до пункту 13 Порядку №1246 за результатами перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку, формується квитанція про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування.

Аналогічні норми містяться у пункті 201.16 статті 201 ПК України, згідно з яким реєстрація податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути зупинена у порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України.

Положеннями пунктів 4, 5 Порядку №1165 передбачено, що у разі коли за результатами перевірки податкової накладної / розрахунку коригування визначено, що податкова накладна / розрахунок коригування відповідають одній з ознак безумовної реєстрації, визначених у пункті 3 цього Порядку, реєстрація таких податкової накладної / розрахунку коригування не зупиняється в Реєстрі.

Платник податку, яким складено та/або подано для реєстрації в Реєстрі податкову накладну / розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряється щодо відповідності критеріям ризиковості платника податку (додаток 1), показникам, за якими визначається позитивна податкова історія платника додатку (додаток 2).

Податкова накладна / розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряються щодо відповідності відображених у них операцій критеріям ризиковості здійснення операцій (додаток 3).

Згідно з пунктами 6, 7, 10, Порядку № 1165 у разі коли за результатами автоматизованого моніторингу платник податку, яким складено податкову накладну / розрахунок коригування, відповідає хоча б одному критерію ризиковості платника податку, реєстрація таких податкової накладної / розрахунку коригування зупиняється.

У разі коли за результатами автоматизованого моніторингу податкової накладної / розрахунку коригування встановлено, що відображена в них операція відповідає хоча б одному критерію ризиковості здійснення операції, крім податкової накладної / розрахунку коригування, складених платником податку, який відповідає хоча б одному показнику, за яким визначається позитивна податкова історія, реєстрація таких податкової накладної / розрахунку коригування зупиняється.

У разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі контролюючий орган протягом операційного дня надсилає (в електронній формі у текстовому форматі) в автоматичному режимі платнику податку квитанцію про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування, яка є підтвердженням зупинення такої реєстрації.

У квитанції про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування зазначаються: 1) номер та дата складення податкової накладної/розрахунку коригування; 2) критерій (критерії) ризиковості платника податку та/або ризиковості здійснення операцій, на підставі якого (яких) зупинено реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі, з розрахованим показником за кожним критерієм, якому відповідає платник податку; 3) пропозиція щодо надання платником податку пояснень та копій документів, необхідних для розгляду питання прийняття контролюючим органом рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі або відмову в такій реєстрації (пункт 11 Порядку №1165).

При цьому, як слідує з п.7 Порядку № 1165, якщо платник податку відповідає хоча б одному показнику, за яким визначається позитивна податкова історія, податкова накладна підлягає реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних, незалежно від того, чи відповідає така податкова накладна ознакам безумовної реєстрації та чи має критерії ризиковості здійснення операції.

Додаток 2 Порядку № 1165 встановлює перелік показників, за якими визначається позитивна податкова історія платника податків на додану вартість, серед яких пунктом 4 передбачено такий показник, як: Площа наявних у платника податку у власності (на праві власності/користування) орендованих земельних ділянок становить не менше 200 гектарів включно або орендованих земельних ділянок комунальної та/або державної власності - не менше 0,5 гектара (станом на 1 січня поточного року), що задекларовані до 20 лютого поточного року та за які сплачено суму податкового зобов`язання з плати за землю у строки, передбачені законодавством.

Так, судом встановлено, що Товариство є сільськогосподарським товаровиробником, платником єдиного податку 4 групи; основним видом діяльності Товариства є вирощування зернових культур (крім рису), бобових культур і насіння олійних культур (код КВЕД 01.11) (а.с.41,42 т.3).

Дослідженням податкової звітності позивача встановлено, що в користуванні Товариства на умовах оренди на території Радухівської сільської ради Рівненського району Рівненської області та Птицької сільської ради Дубенського району Рівненської області перебувають земельні ділянки, загальна площа яких становить 2129,6012 га, що підтверджується податковою декларацією платника єдиного податку четвертої групи за 2020 рік (загальна звітна) від 19.02.2020 та податковою декларацією платника єдиного податку четвертої групи за 2020 рік (уточнююча загальна уточнююча звітна) від 22.05.2020 (а.с.224-247 т.2, а.с.1-24 т.3).

Факт своєчасної сплати позивачем суми податкового зобов`язання з плати за землю у встановлені строки представником відповідача не заперечується, доказів протилежного матеріали судової справи не містять.

Поряд з цим, пунктом 9 Порядку №1165 визначено, що платник податку отримує розраховані показники позитивної податкової історії через електронний кабінет.

Суд встановив, що за даними розрахованих показників позитивної податкової історії ТзОВ Тераплюс» в електронному кабінеті платника податків від 30.07.2020, за період з 01.01.2020 по 30.07.2020, Товариство як платник податків відповідає показнику, за яким визначається позитивна податкова історія, встановленого п.4 Додатку2 до Порядку №1165 (а.с.221 т.2).

Отже, позивач відповідно до пункту 4 Додатку2 Порядку № 1165 є платником податків з позитивною історією, що виключає зупинення реєстрації податкової накладної в ЄРПН за критерієм ризиковості здійснення операції.

Водночас, у квитанції про зупинення реєстрації податкової накладної від 10.07.2020 за № 4 контролюючим органом вказана причина зупинення, відповідно до якої відображена в податковій накладній операція відповідає критерію ризиковості здійснення операції.

Зазначені обставини свідчать на користь висновку, що зупинення реєстрації податкової накладної № 4 від 10.07.2020 не узгоджується з підставами, не передбаченими Порядком №1165, що ставить під сумнів правомірність подальшої поведінки контролюючого органу у спірних правовідносинах щодо відмови у реєстрації такої податкової накладної.

Окремо суд вважає необхідним звернути увагу на поведінку комісії відповідача-1 щодо неврахування таблиці даних платника податку на додану вартість

Як було зазначено вище по тексту судового рішення, рішенням комісії з ГУ ДПС у Рівненській області від 27.07.2020 № 1769633/35567382 подану позивачем таблицю даних платника податку не було враховано. Водночас, рішенням комісії від 31.07.2020 №1788207/35567382 таблицю даних платника податку було враховано. Проте, рішенням комісії від 05.08.2020 №1801669/35567382 не враховано таблицю даних платника податку, що була попередньо врахована згідно з рішенням комісії 31.07.2020 № 1788207/35567382. Вочевидь, встановлені судом обставини вказують не непослідовність поведінки контролюючого органу.

Суд зазначає, що відповідно до п.12 Порядку №1165 платник податку має право подати до ДПС таблицю даних платника податку за встановленою формою (додаток 5).

Пунктом 18 Порядку №1165 встановлено, що таблиця даних платника податку враховується ДПС в автоматичному режимі у разі, коли:

така таблиця подається платниками податку - сільськогосподарськими товаровиробниками, включеними до Реєстру отримувачів бюджетної дотації відповідно до Закону України Про державну підтримку сільського господарства України, та/або сільськогосподарськими товаровиробниками, які на 31 грудня 2016 р. застосовували спеціальний режим оподаткування відповідно до статті 209 Кодексу (у редакції, що діяла на 31 грудня 2016 р.) та мають у власності (право власності/користування) та/або на умовах оренди земельні ділянки, загальна площа яких становить не менш як 200 гектарів включно станом на 1 січня та які відображені в податковій звітності до 20 лютого поточного року (до 20 лютого поточного року враховується наявність таких ділянок за звітний період попереднього року), та у поданій таблиці даних платника податку зазначаються відомості про постачання (виготовлення) таких груп товарів за кодами згідно з УКТЗЕД, як живі тварини (код згідно з УКТЗЕД 01); риба і ракоподібні, молюски та інші водяні безхребетні (код згідно з УКТЗЕД 03); молоко та молочні продукти; яйця птиці; натуральний мед; їстівні продукти тваринного походження, в іншому місці не зазначені (код згідно з УКТЗЕД 04); овочі та деякі їстівні коренеплоди і бульби (код згідно з УКТЗЕД 07); їстівні плоди та горіхи; шкірки цитрусових або динь (код згідно з УКТЗЕД 08); зернові культури (код згідно з УКТЗЕД 10); насіння і плоди олійних рослин; інше насіння, плоди та зерна; технічні або лікарські рослини; солома і фураж (код згідно з УКТЗЕД 12);

зазначена таблиця подається платниками податку, в яких значення показників D та P, розрахованих у порядку, встановленому пунктом 3 цього Порядку, мають такі розміри: D > 0,02, P < Pм ґ 1,4, та в такій таблиці зазначені товари/послуги, обсяг постачання яких згідно з податковими накладними/розрахунками коригування, зареєстрованими за останні 12 календарних місяців у Реєстрі, становить більше 25 відсотків загального обсягу операцій з постачання за останні 12 календарних місяців.

Згідно з п.19 Порядку № 1165 у разі коли до контролюючого органу надійшла податкова інформація, що свідчить про надання платником податку недостовірної інформації, в таблиці даних платника податку, яка врахована, зокрема в автоматичному режимі, комісії контролюючих органів мають право прийняти рішення про неврахування таблиці даних платника податку, яке надсилається платнику податку в порядку, визначеному статтею 42 Кодексу (додаток 7).

Позивач в поясненні до таблиці даних платника податку на додану вартість вказав, серед іншого, що Товариство станом на 31 грудня 2016 року застосовувало спеціальний режим оподаткування відповідно до статті 209 ПК України (а.с.36-37 т.3), що відповідач жодним чином не заперечив. Зазначені обставини у сукупності з документально підтвердженими відомостями щодо видів господарської діяльності Товариства, наявності в його користуванні земельних ділянок загальною площею понад 200 га, зумовлюють висновок про відповідність позивача зазначеним в п. 18 Порядку № 1165 умовам врахування таблиці даних платника податку в автоматичному режимі. При цьому будь-які відомості фактичного отримання відповідачем податкової інформації, що свідчить про надання платником податку недостовірної інформації в таблиці даних платника податку, яка врахована, в матеріалах судової справи відсутні, відповідачем не надані. Підставою для неврахування таблиці даних платника податків в спірній ситуації зазначено: "наявність в органах державної податкової служби України податкової інформації, що свідчить про здійснення платником податків ризикових операцій", однак така підстава не узгоджується з приписами Порядку №1165.

Як слідує з отриманої квитанції № від 22.07.2020, реєстрацію податкової накладної №4 від 10.07.2020 зупинено з тих підстав, що коди УКТЗЕД/ДКПП товару/послуг 1206 відсутні в таблиці даних платника податку на додану вартість, як товари/послуги, що на постійній основі постачаються (виготовляються), та їх обсяг постачання дорівнює або перевищує величину залишку обсягу придбання такого товару/послуги та обсягу його постачання, що відповідає п.1 Критеріїв ризиковості здійснення операцій.

Відповідно до п.1 Критеріїв ризиковості здійснення операцій (Додаток 3 то Порядку №1165), критерієм ризиковості здійснення операцій є відсутність товару/послуги, зазначеного/зазначеної в податковій накладній, поданій для реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - Реєстр), у таблиці даних платника податку на додану вартість (далі - платник податку) як товару/послуги, що на постійній основі достачається, та обсяг постачання товару/послуги, зазначений у податковій накладній/розрахунку коригування до податкової накладної на збільшення суми додаткових зобов`язань, яку/який подано для реєстрації в Реєстрі, дорівнює або перевищує величину залишку, що визначається як різниця між обсягом придбання на митній території України такого/такої товару/послуги (крім обсягу придбання товарів/послуг за операціями, які звільнені від оподаткування та підлягають оподаткуванню за нульовою ставкою) та/або ввезення на митну територію України такого товару, зазначеного з 01.01.2017 в отриманих податкових накладних/розрахунках коригування, зареєстрованих у Реєстрі, і митних деклараціях, збільшеного у 1,5 раза, та обсягом постачання відповідного товару/послуги зазначеного/зазначеної в податкових накладних/розрахунках коригування, зареєстрованих з 01.01.2017 у Реєстрі, і переважання в такому залишку (більше 50 відсотків) груп товарів (продукції), визначених ДПС та затверджених відповідним наказом, оприлюдненим на офіційному веб-сайті ДПС.

З аналізу зазначеного критерію вбачається, що саме одночасна навність таких факторів як: відсутність товару, зазначеного в податковій накладній, поданій для реєстрації в ЄРПН у таблиці даних платника податку на додану вартість як товару, що на постійній основі постачається; обсяг постачання товару, зазначений у податковій накладній, яку подано для реєстрації в ЄРПН, дорівнює або перевищує величину залишку, що визначається як різниця між обсягом придбання на митній території України такого товару та обсягом постачання відповідного товару, зазначеного в податкових накладних, зареєстрованих з 01.01.2017 у ЄРПН; переважання в такому залишку (більше 50 відсотків) груп товарів (продукції), визначених ДПС та затверджених відповідним наказом, оприлюдненим на офіційному веб-сайті ДПС.

Наказом ДПС України від 03.02.2020 №67 «Про затвердження Переліку кодів товарів згідно з УКТЗЕД, які застосовуються для визначення відповідності податкових накладних/розрахунків коригування критеріям ризиковості здійснення операції», оприлюдненого на офіційному веб-сайті ДПС, код товару 1206 "насіння соняшнику" міститься у переліку кодів товарів згідно з УКТЗЕД, які застосовуються для визначення відповідності податкових накладних / розрахунків коригування, які подано для реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних, критеріям ризиковості здійснення операції при здійсненні автоматизованого моніторингу.

Судом встановлено, що позивач в межах господарської діяльності здійснює вирощування, зокрема, соняшника, що відображене в статистичних звітах про посівні площі сільськогосподарських культур під урожай 2020 року (а.с.169-172,173-176 т.1).

Також судом досліджено копії первинних документів Товариства, які підтверджують здійснення сільськогосподарської діяльності, зокрема, з вирощування соняшника, а саме:

договір поставки №Д-ВА-20-00934 від 25.02.2020, укладений між позивачем (покупець) та ПрАТ "Лебединський насіннєвий завод" (постачальник), предметом якого є постачання насіння сільськогосподарських культур соняшника та кукурудзи, на загальну суму 6631681,08 грн у строк до 20.03.2020 (а.с.211-220 т.2);

договір складського зберігання зерна № КВ-СЗ-2-2-257 від 05.05.2020 з ТОВ "Агротехніка" (Зерновий склад) та ТОВ "Тераплюс" (поклажодавець), предметом якого є надання позивачу послуг по прийманню, сушінню, очистці соняшника на виробничих потужностях елеваторного господарства; строк зберігання: до 30.06.2021 (а.с.160-168 т.1);

договір поставки №КВ-ВР-1-2-2031 від 18.03.2019 між позивачем (покупець) та ТОВ "Агротехніка" (постачальник), предметом якого є постачання мінеральних добрив (діамоній фосфат NP 18:46) (а.с.177-181 т.1);

договір поставки №0000499 від 03.04.2020, укладений між позивачем (покупець) та ТОВ "Агрохімтехнолоджі" (постачальник), предметом якого є постачання рідких азотних добрив (а.с.182-189 т.1);

договір купівлі-продажу №ДГ-0006911 від 12.06.2020, укладений між позивачем (покупець) та ТОВ "Агрохімічна компанія Гросдорф" (продавець), предметом якого є постачання мінеральний добрив (КАС-32) (а.с. 190-193 т.1);

договір поставки №1048/20/173 від 23.06.2020, укладений між позивачем (покупець) та ТОВ "Фірма Ерідон" (постачальник), предметом якого є постачання продукції виробничо-технічного призначення (Нікофур 75%) ( (а.с.194-201 т.1);

договір поставки №11/05/19-1 від 11.05.2019, укладений між позивачем (покупець) та ПП "ЗАК-Сервіс", предметом якого є постачання мінеральних добрив (а.с.202-203 т.1);

договір підряду на виконання сільськогосподарських робіт №01/10/19-СШ від 01.10.2019, укладений між позивачем (замовник) та ПП "ЗАК-Сервіс" (підрядник), предметом якого є виконання підрядником комплексу агрохімічних, агротехнічних та інших сільськогосподарських робіт по вирощуванню сільськогосподарської культури соняшника врожаю 2020 року (а.с.208-210 т.2);

акти про використання мінеральних, органічних і бактеріальних добрив та засобів захисту рослин за квітень 2020р. (сівба) (34 актів); за квітень 2020р. (внесення мінеральних добрив) (18 актів); за квітень 2020р. (внесення ззр) (18 актів); за травень 2020р. (внесення ззр) (5 актів); за червень 2020р. (внесення ззр) (24 актів); за липень 2020р. (внесення ззр) (20 актів) (а.с.204-237 т.1, а.с.1-85 т.2);

акти виконання робіт (надання послуг) за квітень 2020р. (сівба) (16 актів); за квітень 2020р. (внесення добрив) (16 актів); за квітень 2020р. (внесення ззр) (16 актів); за травень 2020р. (внесення ззр) (4 акти); за червень 2020р. (внесення ззр) (20 актів); за липень 2020р. (внесення ззр) (17 актів) (а.с.86-174 т.2);

видаткова накладна №10480 від 19.03.2020 на придбання позивачем насіння соняшника від ПрАТ "Лебединський насіннєвий завод" на загальну суму 2325967,20 грн (а.с.178 т.2);

видаткові накладні на придбання позивачем мінеральних добрив № 1888 від 01.07.2020, №1877 від 30.06.2020, № 1862 від 26.06.2020, №1843 від 23.06.2020, №1827 від 22.06.2020, №1812 від 19.06.2020 №1484 від 27.04.2020, №1450 від 23.04.2020, №1432 від 22.04.2020, №1381 від 15.04.2020, №1363 від 14.04.2020, №РН-0003117 від 24.06.2020, №РН-0003060 від 18.06.2020, №35 від 27.04.2020, №772 від 04.03.2020, №666 від 26.02.2020, №649 від 25.02.2020, №559 від 17.02.2020, №68 від 27.06.2020 (а.с.179-197 т.2);

видаткові накладні на отримання засобів захисту рослин №56264 від 25.06.2020, № 64 від 26.06.2020, №56 від 14.06.2020, №53 від 11.06.2020, №52 від 09.06.2020, №51 від 06.06.2020, №40 від 27.05.2020, №10 від 10.04.2020, №44 від 06.06.2020 (а.с.198-206 т.2);

видаткова накладна на отримання органічно-підстілкового матеріалу №26469 від 25.05.2020 (а.с.207 т.2).

Господарські операції по виробництву (вирощуванню) соняшника відображено в бухгалтерському обліку позивача, що підтверджується оборотно-сальдовою відомістю по рахунку 231 за період липень 2019р. - липень 2020р. (а.с.222 т.2).

За встановлених обставин, суд встановив, що позивач є виробником сільськогосподарської культури "соняшник", а будь-які відомості щодо придбання такого товару в інших суб`єктів господарювання в матеріалах судової справи відсутні.

Таким чином, з огляду на те, що позивач є виробником, а не покупцем товару "соняшник", у позивача об`єктивно відсутній такий показник визначення ризиковості господарської операції, як залишок (різниця) обсягу придбання такого товару та обсягу його постачання. Водночас, відповідачем виробничий статусу Товариства не взято до уваги.

Встановлені судом фактичні обставини свідчать про те, що зупинення реєстрації податкової накладної №4 від 10.07.2020 із підстав відповідності господарської операції п.1 Критеріїв ризиковості операцій, встановлених Додатком 3 Порядку № 1165, є необґрунтованим.

Механізм прийняття рішень про реєстрацію/відмову в реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, реєстрацію яких відповідно до пункту 201.16 статті 201 ПК України зупинено в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України, визначено наказом Міністерства фінансів України від 12.12.2019 №520, яким затверджено Порядок прийняття рішень про реєстрацію/відмову в реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - Порядок №520).

Пунктом 2 Порядку №520 визначено, що прийняття рішень про реєстрацію/відмову в реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Реєстрі, реєстрацію яких зупинено, здійснюють комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі головних управлінь Державної податкової служби України в областях, м. Києві та Офісу великих платників податків ДПС.

Відповідно до пунктів 3, 4 Порядку №520 у разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі платник податку має право подати копії документів та письмові пояснення стосовно підтвердження інформації, зазначеної у податковій накладній/розрахунку коригування, для розгляду питання прийняття комісією регіонального рівня рішення про реєстрацію/відмову в реєстрації податкової накладної/ розрахунку коригування в Реєстрі. Комісія регіонального рівня протягом п`яти робочих днів, що настають за днем отримання пояснень та копій документів, поданих відповідно до пункту 4 цього Порядку, приймає рішення про реєстрацію або відмову в реєстрації додаткової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі та надсилає його платнику додатку в порядку, встановленому статтею 42 Кодексу.

Разом із тим, пунктом 5 Порядку №520 визначено перелік документів, необхідних для розгляду питання прийняття комісією регіонального рівня рішення про реєстрацію/відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі, реєстрацію яких зупинено в Реєстрі, серед яких:

- договори, зокрема зовнішньоекономічні контракти, з додатками до них;

- договори, довіреності, акти керівного органу платника податку, якими оформлено повноваження осіб, які одержують продукцію в інтересах платника податку для здійснення операції;

- первинні документи щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складські документи (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунки-фактури/інвойси, акти приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявності певних типових форм і галузевої специфіки, накладні;

- розрахункові документи та/або банківські виписки з особових рахунків;

- документи щодо підтвердження відповідності продукції (декларації про відповідність, паспорти якості, сертифікати відповідності), наявність яких передбачено договором та/або законодавством.

При цьому, письмові пояснення та копії документів, зазначені у пункті 5 цього Порядку, платник податку має право подати до контролюючого органу протягом 365 календарних днів, що настають за датою виникнення податкового зобов`язання, відображеного в податковій накладній/розрахунку коригування.

Письмові пояснення та копії документів, зазначених у пункті 5 цього Порядку, платник податку подає до ДПС в електронній формі за допомогою засобів електронного зв`язку з урахуванням вимог Законів України "Про електронні документи та електронний документообіг", «Про електронні довірчі послуги" та "Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами", затвердженого в установленому порядку (пункти 6, 7 Порядку №520).

Згідно з пунктами 9, 10 та 11 Порядку №520 письмові пояснення та копії документів, подані платником податку до контролюючого органу відповідно до пункту 4 цього Порядку, розглядаються комісіями контролюючих органів.

Комісія регіонального рівня приймає рішення про: реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі; відмову у реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі.

Підставами для прийняття комісією регіонального рівня рішення про відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування є: ненадання платником податку письмових пояснень стосовно підтвердження інформації, зазначеної у податковій накладній/розрахунку коригування, реєстрацію яких зупинено в Реєстрі; та/або ненадання платником податку копій документів відповідно до пункту 5 цього Порядку; та/або надання платником податку копій документів, складених/оформлених із порушенням законодавства.

Суд вважає необхідним вказати, що можливість надання платником податків достатніх документів на підтвердження правомірності формування та подання податкової накладної прямо залежить від чіткого визначення податковим органом конкретного виду критерію оцінки ступеня ризиків та чіткого переліку необхідних документів для прийняття рішення щодо реєстрації податкової накладної.

Крім того, не може бути визнане обґрунтованим посилання податкового органу у спірному рішенні про відмову реєстрації податкової накладної на неподання окремих документів, без оцінки достатності та належності первинних документів, наданих платником податків.

Суд зауважує, що конкретний перелік документів може залежати, зокрема від змісту операції з постачання, суб`єктного складу її учасників, їх податкової поведінки.

Так, судом встановлено, що на підтвердження реальності здійснення господарської операції позивачем були подані пояснення з підтверджуючими документами і такі документи давали можливість контролюючому органу встановити обставини вчинення такої господарської операції.

Відповідно до п. 44 Порядку №1165 Комісія контролюючого органу перевіряє подані платником податку копії документів щодо їх достовірності шляхом звірки даних, які містяться в таких копіях документів, з даними, що надходять або можуть бути отримані з інших джерел інформації (реєстри, що ведуться державними органами, документи, зокрема електронні).

Однак, зазначені дії контролюючим органом вчинені не були.

Одночасно, у межах спірних правовідносин, приймаючи рішення про реєстрацію податкових накладних, контролюючий орган не здійснює повний аналіз господарської операцій позивача на предмет їх реальності. Змістовна оцінка господарської операції може бути проведена лише за результатом здійснення податкової перевірки платника податків, підстави та порядок проведення якої визначено нормами Податкового кодексу України.

У разі спору щодо правомірності рішення суб`єкт владних повноважень може посилатися тільки на ті обставини, що зазначені у рішенні як підставу його прийняття. Не зазначення в рішенні цих обставин тлумачиться на користь висновку про його неправомірність. З огляду на неконкретність вимоги контролюючого органу про надання документів рішення про відмову в реєстрації ПН не відповідає критерію обґрунтованості.

У постанові Верховного Суду від 20.11.2019 у справі № 826/9457/18 зазначено, що надаючи правову оцінку прийнятим податковим органом рішенням, суди також повинні з`ясувати, чи містять вони конкретну інформацію щодо причин та підстав для їх прийняття, із зазначенням того, яких саме документів не надано та яких саме документів не вистачає для прийняття рішення про реєстрацію податкових накладних, як того вимагає форма рішення про реєстрацію або відмову в реєстрації ПН/РК в ЄРПН визначена Порядком.

Аналогічна правова позиція викладена в постановах Верховного Суду від 21.05.2019 у справах № 620/3556/18, № 815/2791/18, від 14.05.2019 у справі № 817/1356/18, від 22.04.2019 у справі № 2040/5445/18.

Суд зазначає, що здійснення моніторингу відповідності ПН/РК критеріям оцінки ступеня ризиків є превентивним заходом, спрямованим на убезпечення від безпідставного формування податкового кредиту за операціями, що не підтверджені первинними документами або підтверджені платником податку копіями документів, що складені з порушенням законодавства. Здійснення моніторингу не повинне підміняти за своїм змістом проведення податкових перевірок як способу реалізації владних управлінських функцій податкового органу.

Аналогічний висновок викладено у постановах Верховного Суду від 18.07.2019 у справі №1740/2004/18, від 21.05.2019 у справі №0940/1240/18, від 25.10.2019 у справі №0340/1834/18, від 12.11.2019 у справі №816/2183/18.

У випадку неконкретизації переліку документів у квитанції про зупинення реєстрації податкової накладної платник податків перебуває у стані правової невизначеності, що позбавляє його можливості надати контролюючому органу необхідний в розумінні суб`єкта владних повноважень пакет документів, а для контролюючого органу, відповідно, створюються передумови для можливого прояву негативної дискреції - прийняття рішення про відмову у реєстрації податкової накладної.

Аналогічний правовий висновок викладений у постанові Верховного Суду від 22.07.2019 в справі № 815/2985/18.

Суд зазначає, що саме лише зазначення про відсутність документів не є достатньою підставою для відмови в реєстрації податкової накладної, оскільки контролюючим органом повинно бути зазначено об`єктивні обставини, які перешкоджають реєстрації податкової накладної з урахуванням відсутності таких документів, при цьому, обов`язково повинна бути надана оцінка тим документам, що фактично подано платником податку.

Рішення суб`єкта владних повноважень повинно ґрунтуватися на оцінці усіх фактів та обставин, що мають значення. Мають значення, як правило, ті обставини, які передбачені нормою права, що застосовується. Суб`єкт владних повноважень повинен врахувати усі ці обставини, тобто надати їм правову оцінку: прийняти до уваги або відхилити. У разі відхилення певних обставин висновки повинні бути мотивованими, особливо, коли має місце несприятливе для особи рішення.

Принцип обґрунтованості рішення вимагає від суб`єкта владних повноважень враховувати як обставини, на обов`язковість урахування яких прямо вказує закон, так і інші обставини, що мають значення у конкретній ситуації. Для цього він має ретельно зібрати і дослідити матеріали, що мають доказове значення у справі.

При цьому, суб`єкт владних повноважень повинен уникати прийняття невмотивованих висновків, обґрунтованих припущеннями та неперевіреними фактами, а не конкретними обставинами. Несприятливе для особи рішення повинно бути вмотивованим.

Разом з тим, відповідачем зазначених принципів при прийнятті оскарженого рішення дотримано не було. Аналіз змісту оскаржуваного рішення свідчить про те, що воно не відповідає критеріям вмотивованості, чіткості та зрозумілості акта індивідуальної дії.

Відтак, оскаржуване рішення про відмову у реєстрації податкової накладної є протиправним та таким, що підлягає скасуванню.

Щодо позовної вимоги про зобов`язання ДПС України зареєструвати вказану податкову накладну в ЄРПН, суд зазначає наступне.

Відповідно до пунктів 2, 10 частини другої статті 245 КАС України, у разі задоволення позову суд може прийняти рішення про: визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень; інший спосіб захисту прав, свобод, інтересів людини і громадянина, інших суб`єктів у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку суб`єктів владних повноважень, який не суперечить закону і забезпечує ефективний захист таких прав, свобод та інтересів.

Відповідно до пункту 20 Порядку ведення Єдиного реєстру податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 29.12.2010 №1246 (далі Порядок №1246), у разі надходження до ДФС рішення суду про реєстрацію або скасування реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування, яке набрало законної сили, такі податкові накладні та/або розрахунки коригування реєструються після проведення перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку (крім абзацу десятого), або їх реєстрація скасовується. При цьому датою реєстрації або скасування реєстрації вважається день, зазначений в такому рішенні, або день набрання законної сили рішенням суду.

Згідно з п.20.2 ст.20 ПК України, центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну податкову і митну політику, приймає рішення про реєстрацію/відмову в реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних у порядку, визначеному центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику.

Критерії оцінки ступеня ризиків, достатніх для зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, визначаються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику.

Пунктом 2 Порядку №1165 передбачено, що комісія контролюючого органу - комісія регіонального та центрального рівня з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі.

Комісія регіонального рівня - комісія з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі головних управлінь ДПС в областях, м. Києві та Офісу великих платників податків ДПС.

Комісія центрального рівня - комісія з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі ДПС.

Зазначені комісії приймають рішення про: реєстрацію податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі; відмову у реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі.

Відповідно до пп.14.1.60 п.14.1 ст.14 ПК України, єдиний реєстр податкових накладних - реєстр відомостей щодо податкових накладних та розрахунків коригування, який ведеться центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну податкову та митну політику, в електронному вигляді згідно з наданими платниками податку на додану вартість електронними документами.

Згідно з п.1 Положення про Державну податкову службу України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 06.03.2019 №227, Державна податкова служба України (ДПС) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра фінансів і який реалізує державну податкову політику, державну політику з адміністрування єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування (далі - єдиний внесок).

Відповідно до пп.9 п.4 Положення №227, ДПС відповідно до покладених на неї завдань забезпечує в межах повноважень, передбачених законом, формування та ведення Державного реєстру фізичних осіб - платників податків, інших реєстрів, банків і баз даних, ведення яких покладено законодавством на ДПС, а також реєстру страхувальників Державного реєстру загальнообов`язкового державного соціального страхування.

Таким чином, Єдиний реєстр податкових накладних формується та ведеться центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну податкову та митну політику, тобто саме Державною податковою службою України. Відтак, суд дійшов висновку про необхідність зобов`язання відповідача-2 зареєструвати податкову накладну 10.07.2020 №4 в ЄРПН.

Відповідно до статті 8 Конституції України в Україні визнається і діє принцип верховенство права.

Принцип верховенства права сформувався як інструмент протидії свавіллю держави, що виявляється в діях її органів як у цілому, так і окремих із них. Верховенство права - це розуміння того, що верховна влада, держава та її посадові особи мають обмежуватися законом.

Європейський суд з прав людини у пунктом 50 рішення від 13 січня 2011 у справі Чуйкіна проти України (заява №28924/04) констатував: що процесуальні гарантії, викладені у статті 6 Конвенції, забезпечують кожному право звертатися до суду з позовом щодо своїх цивільних прав та обов`язків. Таким чином стаття 6 Конвенції втілює право на суд, в якому право на доступ до суду, тобто право ініціювати в судах провадження з цивільних питань становить один з його аспектів (див. рішення від 21 лютого 1975 року у справі Голдер проти Сполученого Королівства (Golder v. the United Kingdom), пп.28 36, Series A №18). Крім того, порушення судового провадження саме по собі не задовольняє усіх вимог пункту 1 статті 6 Конвенції. Ціль Конвенції гарантувати права, які є практичними та ефективними, а не теоретичними або ілюзорними. Право на доступ до суду включає в себе не лише право ініціювати провадження, а й право отримати вирішення спору судом. Воно було б ілюзорним, якби національна правова система Договірної держави дозволяла особі подати до суду цивільний позов без гарантії того, що справу буде вирішено остаточним рішенням в судовому провадженні. Для пункту 1 статті 6 Конвенції було б неможливо детально описувати процесуальні гарантії, які надаються сторонам у судовому процесі - провадженні, яке є справедливим, публічним та швидким, не гарантувавши сторонам того, що їхні цивільні спори будуть остаточно вирішені (див. рішення у справах Мултіплекс проти Хорватії (Multiplex v. Croatia), заява №58112/00, пунктом 45, від 10 липня 2003 року, та Кутіч проти Хорватії (Kutic v. Croatia), заява №48778/99, пунктом 25, ECHR 2002-II).

Суд зауважує, що рішення суду має бути не тільки законним та обґрунтованим, воно повинно бути ще й ефективним у захисті порушених прав, свобод та інтересів, а тому вважає, що покладання на відповідача, як на єдину уповноважену на такі дії особу, обов`язку зареєструвати вказану податкову накладну в ЄРПН, не вважатиметься втручанням у його дискреційні повноваження, оскільки дискреційні повноваження не є необмеженими (абсолютними) та закінчуються з прийняттям таким органом виконавчої влади певного рішення, яке свідчить про те, що він скористався наданим йому правом свободи дій для його винесення (дискреційними повноваженнями), чим виключив можливість прийняття іншого рішення.

Така позиція суду узгоджується з висновками Верховного Суду, викладеними у постанові від 21.03.2019 у справі №817/498/17 (№К/9901/44445/18).

Зазначене також узгоджується з передбаченим пунктом 1 статті 1 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод правом особи на доступ до суду, що, зокрема, включає такий аспект, як право на розгляд справи судом із повною юрисдикцією, тобто судом, що має достатні та ефективні повноваження щодо: повторної (після адміністративного органу) оцінки доказів; встановлення обставин, які були підставою для прийняття оскарженого адміністративного рішення; належного поновлення прав особи за результатами розгляду справи по суті (п.70 рішення Європейського суду з прав людини від 28.06.1990 у справі Обермейєр проти Австрії; пунктом155 рішення Європейського суду з прав людини від 04.03.2014 у справі Гранд Стівенс проти Італії).

Статтею 19 Конституції України визначено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно з підпунктом 21.1.1 пункту 21.1 статті 21 ПК України, посадові особи контролюючих органів зобов`язані дотримуватися Конституції України та діяти виключно у відповідності з цим Кодексом та іншими законами України, іншими нормативними актами.

Частиною першою статті 2 КАС України визначено, що завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Відповідно до частин першої та другої статті 77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

В ході судового розгляду справи суб`єкт владних повноважень відповідач не виконав процесуального обов`язку доказування. Натомість, позовні вимоги обґрунтовані, відповідають матеріальному закону, підтверджені належними й допустимими доказами.

З огляду на викладене, позов підлягає задоволенню повністю.

Відповідно до ч.1 ст.139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Згідно з ч.1 ст.132 КАС України, судові витрати складаються із судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи.

Враховуючи результати судового розгляду, суд присуджує на користь позивача документально підтверджені витрати по сплаті судового збору (а.с.30 т.1).

Частиною третьою статті 132 КАС України встановлено, що до витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать, зокрема, витрати на професійну правничу допомогу (п.1).

При цьому, статтею 134 КАС України передбачає, що витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави (ч.1). За результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом з іншими судовими витратами, за винятком витрат суб`єкта владних повноважень на правничу допомогу адвоката (ч.2).

Частиною третьою статті 134 КАС України регламентовано, що для цілей розподілу судових витрат: 1) розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою; 2) розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат.

Для визначення розміру витрат на правничу допомогу та з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги (ч.4 ст.134 КАС України).

Відповідно до ч.5 ст.134 КАС України, розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із: 1) складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); 2) часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); 3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; 4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи.

Згідно з ч.9 ст.139 КАС України, при вирішенні питання про розподіл судових витрат суд враховує: 1) чи пов`язані ці витрати з розглядом справи; 2) чи є розмір таких витрат обґрунтованим та пропорційним до предмета спору, значення справи для сторін, в тому числі чи міг результат її вирішення вплинути на репутацію сторони або чи викликала справа публічний інтерес; 3) поведінку сторони під час розгляду справи, що призвела до затягування розгляду справи, зокрема, подання стороною явно необґрунтованих заяв і клопотань, безпідставне твердження або заперечення стороною певних обставин, які мають значення для справи, тощо; 4) дії сторони щодо досудового вирішення спору (у випадках, коли відповідно до закону досудове вирішення спору є обов`язковим) та щодо врегулювання спору мирним шляхом під час розгляду справи, стадію розгляду справи, на якій такі дії вчинялись.

01.12.2020 позивач подав заяву про стягнення судових витрат у справі з долученням детального опису робіт, наданих позивачу адвокатським об`єднанням "АФК" (а.с.73-74 т.3).

Матеріалами справи підтверджується представництво позивача у даній судовій справі адвокатом Максимчук Юрій Володимирович на підставі ордера серія АС № 1012003 від 01.12.2020, виданого адвокатським об`єднканням "АФК" на підставі договору про надання правової допомоги б/н від 01.12.2020 (а.с.76 т.3).

Суд встановив, що відповідно до договору про надання правничої допомоги від 01.12.2020 б/н, укладеного між ТОВ «Тераплюс» (Клієнт) та Адвокатським об`єднанням АФК (Адвокатське об`єднання), Клієнт доручає, а Адвокатське об`єднання бере на себе зобов`язання надавати юридичну допомогу клієнту, в обсязі та на умовах, передбачених даним договором. Правнича допомога надається у справі № 460/8040/20 про визнання протиправним та скасування рішення ГУ ДПС у Рівненській області від 29.07.2020 №1778440/35567382 про відмову в реєстрації податкової накладної; зобов`язання вчинити дії. Оплата за надання правової допомоги погоджується сторонами з розрахунку вартості однієї робочої години адвоката адвокатського об`єднання в розмірі 1500,00 грн.

Згідно з додатком № 1 до договору про надання правничої допомоги фактичний об`єм наданої правничої допомоги та кількість витраченого на це часу зазначаються в актах приймання-передачі правничої допомоги (а.с.117-118 т.3).

Витрати позивача на професійну правничу допомогу підтверджуються дослідженими судом доказами, а саме:

актом приймання-передачі наданих послуг від 18.12.2020 на суму 10500,00 грн (а.с.120 т.3);

рахунком-фактурою № 131 від 10.12.2020 на суму 10500,00 грн (а.с.119 т.3);

платіжним дорученням № 819 від 18.12.2020 на суму 10500,00 грн (а.с.121 т.3);

рахунком-фактурою № 17 від 19.02.2021 на суму 1500,00 грн (а.с.157 т.3);

платіжним дорученням № 106 від 23.02.2021 на суму 1500,00 грн (а.с.158 т.3).

Суд враховує правову позицію, викладену у постанові Великої Палати Верховного Суду від 27.06.2018 у справі №826/1216/16 (№11-562ас18) про те, що склад та розмір витрат, пов`язаних з оплатою правової допомоги, входить до предмета доказування у справі. На підтвердження цих обставин суду повинні бути надані договір про надання правової допомоги (договір доручення, договір про надання юридичних послуг та ін.), документи, що свідчать про оплату гонорару та інших витрат, пов`язаних із наданням правової допомоги, оформлені у встановленому законом порядку (квитанція до прибуткового касового ордера, платіжне доручення з відміткою банку або інший банківський документ, касові чеки, посвідчення про відрядження). Зазначені витрати мають бути документально підтверджені та доведені. Відсутність документального підтвердження витрат на правову допомогу, а також розрахунку таких витрат є підставою для відмови у задоволенні вимог про відшкодування таких витрат.

Як зазначено в абз.268 Рішення ЄСПЛ у справі East/West Alliance Limited проти України: Згідно з практикою Суду, заявник має право на компенсацію судових та інших витрат, лише якщо буде доведено, що такі витрати були фактичними і неминучими, а їхній розмір - обґрунтованим (див., наприклад, рішення у справі "Ботацці проти Італії" [ВП], заява N 34884/97, п. 30, ECHR 1999-V).

З огляду на викладене, з урахуванням складності справи та наданих позивачем доказів понесення витрат на правничу допомогу, суд вважає обґрунтованою вартість послуг адвоката, які є співмірними виконаним адвокатом роботам (наданим послугам), часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг), обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт, відповідно до умов договору про надання правової допомоги від 01.12.2020.

За таких обставин, суд вважає, що клопотання позивача про розподіл судових витрат є обґрунтованим та відповідає наявним у справі доказам. Відтак, на користь позивача суд присуджує документально підтверджені судові витрати на професійну правничу допомогу в загальній сумі 12000,00 грн.

Керуючись статтями 241-246, 255, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

В И Р І Ш И В :

Позов Товариства з обмеженою відповідальністю "ТЕРАПЛЮС" (35334, с. Радухівка, Рівненський район, Рівненська область, вул. Незалежності, буд. 22, ідентифікаційний код 35567382) до Головного управління ДПС у Рівненській області (33023 м. Рівне, вул. Відінська, 12, ідентифікаційний код 43142449), Державної податкової служби України (04053, м. Київ, Львівська площа, 8, ідентифікаційний код 43005393) про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинення певних дій задовольнити повністю.

Визнати протиправним та скасувати рішення комісії Головного управління ДПС у Рівненській області з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних від 29.07.2020 за №1778440/35567382 про відмову в реєстрації податкової накладної від 10.07.2020 за №4 в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Зобов`язати Державну податкову службу України зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних податкову накладну Товариства з обмеженою відповідальністю "ТЕРАПЛЮС" від 10.07.2020 за №4.

Стягнути на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "ТЕРАПЛЮС" (35334, с. Радухівка, Рівненський район, Рівненська область, вул. Незалежності, буд. 22, ідентифікаційний код 35567382) за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у Рівненській області (33023 м. Рівне, вул. Відінська, 12, ідентифікаційний код 43142449) судові витрати в сумі 7051,00 грн, у тому числі: витрати по сплаті судового збору в сумі 1051,00 грн та витрати на правничу допомогу в сумі 6000,00 грн.

Стягнути на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "ТЕРАПЛЮС" (35334, с. Радухівка, Рівненський район, Рівненська область, вул. Незалежності, буд. 22, ідентифікаційний код 35567382) за рахунок бюджетних асигнувань Державної податкової служби України (04053, м. Київ, Львівська площа, 8, ідентифікаційний код 43005393) судові витрати в сумі 7051,00 грн, у тому числі: витрати по сплаті судового збору в сумі 1051,00 грн та витрати на правничу допомогу в сумі 6000,00 грн.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Апеляційна скарга подається до Восьмого апеляційного адміністративного суду через Рівненський окружний адміністративний суд.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повний текст рішення складений 29 червня 2021 року

Суддя Н.О. Дорошенко