Справа № 200/9455/20-а
Суддя: Абдукадирова К.Е.
Дата ухвалення: 2021-06-30 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Донецький окружний адміністративний суд
У Х В А Л А

30 червня 2021 р. Справа №200/9455/20-а

приміщення суду за адресою: 84122, м.Слов`янськ, вул. Добровольського, 1

Донецький окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Абдукадирової К.Е., при секретарі судового засідання Трушиній Д.В., за участі представника відповідача Вовченко С.П., розглянувши у відкритому судовому засіданні в заяву Приватного акціонерного товариства «ДОНРИБКОМБІНАТ» про відстрочення виконання судового рішення в адміністративній справі за позовом Приватного акціонерного товариства «ДОНРИБКОМБІНАТ» (84173, Донецька область, Слов`янський район, с. Мирне, ) до Головного управління Державної податкової служби у Донецькій області (87515, Донецька область, м. Маріуполь, вул. Італійська, 59, ) про скасування вимоги про сплату боргу зі сплати єдиного внеску на загальнообов`язкове соціальне страхування,

У С Т А Н О В И В:

29 грудня 2020 року рішенням Донецького окружного адміністративного суду у задоволенні адміністративного позову Приватного акціонерного товариства «ДОНРИБКОМБІНАТ» (84173, Донецька область, Слов`янський район, с. Мирне, ) до Головного управління Державної податкової служби у Донецькій області (87515, Донецька область, м. Маріуполь, вул. Італійська, 59, ) про скасування вимоги про сплату боргу зі сплати єдиного внеску на загальнообов`язкове соціальне страхування від 09 липня 2020 року № Ю-3371-25 в частині суми нарахування у розмірі 30 788,80 гривень відмовлено.

19 травня 2021 року зазначене рішення набрало законної сили за наслідками апеляційного перегляду.

25 березня 2021 року до суду від Приватного акціонерного товариства «ДОНРИБКОМБІНАТ» надійшла заява про відстрочення виконання судового рішення.

У зв`язку з перебуванням адміністративної справи в суді апеляційної інстанції, розгляд зазначеної заяви призначено на 07 червня 2021 року.

07 червня 2021 року від представника Головного управління Державної податкової служби у Донецькій області до суду надійшла заява про відкладення розгляду заяви для надання письмових пояснень (заперечень).

Ухвалою суду від 07 червня 2021 року розгляд заяви Приватного акціонерного товариства «ДОНРИБКОМБІНАТ» про відстрочення виконання судового рішення відкладено на 30 червня 2021 року.

Розглянувши вказану заяву суд зазначає наступне.

12 жовтня 2020 року до Донецького окружного адміністративного суду подана позовна заява Приватного акціонерного товариства «ДОНРИБКОМБІНАТ» (84173, Донецька область, Слов`янський район, с. Мирне, ) до Головного управління Державної податкової служби у Донецькій області (87515, Донецька область, м. Маріуполь, вул. Італійська, 59, ) про скасування вимоги про сплату боргу зі сплати єдиного внеску на загальнообов`язкове соціальне страхування від 09 липня 2020 року № Ю-3371-25 в частині суми нарахування у розмірі 30 788,80 гривень.

Як вже зазначалось судом, рішенням від 29 грудня 2020 року у задоволенні позовних вимог відмовлено.

В обґрунтування поданої заяви про відстрочення виконання судового рішення, заявник посилається на скрутне фінансове становище підприємства та просить задовольнити заяву та відстрочити виконання рішення суду строком на 12 місяців. Також заявник просить суд відстрочити виконання вимоги про сплату боргу зі сплати єдиного внеску на загальнообов`язкове соціальне страхування від 09 липня 2020 року № Ю-3371-25.

Представник заявника до суду не прибув, про причини неявки суд не повідомляв, про дату, час та місце розгляду заяви був повідомлений належним чином.

Представник відповідача до суду прибув, проти задоволення заяви заперечив, оскільки рішенням суду по справі у задоволені позову відмовлено.

Заслухавши пояснення представника відповідача, розглянувши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується заява, оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду заяви про відстрочення виконання рішення суду, суд зазначає наступне.

Відповідно до приписів статті 378 КАС України за заявою сторони суд, який розглядав справу як суд першої інстанції, може відстрочити або розстрочити виконання рішення, а за заявою стягувача чи виконавця (у випадках, встановлених законом), - встановити чи змінити спосіб або порядок його виконання.

Питання про відстрочення або розстрочення виконання, зміну чи встановлення способу і порядку виконання судового рішення може бути розглянуто також за ініціативою суду.

Заява про встановлення або зміну способу або порядку виконання, відстрочення чи розстрочення виконання судового рішення розглядається у десятиденний строк з дня її надходження у судовому засіданні з повідомленням стягувача та боржника. Неприбуття у судове засідання осіб, які були належним чином повідомлені про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає судовому розгляду.

Частиною 3 вказаної статті визначено, що підставою для встановлення або зміни способу або порядку виконання, відстрочення чи розстрочення виконання судового рішення є обставини, що істотно ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим.

Вирішуючи питання про відстрочення чи розстрочення виконання судового рішення, суд також враховує:

1) ступінь вини відповідача у виникненні спору;

2) щодо фізичної особи - тяжке захворювання самої особи або членів її сім`ї, її матеріальне становище;

3) стихійне лихо, інші надзвичайні події тощо. (ч.4 ст. 378 КАС України)

Відстрочення чи розстрочення виконання судового рішення не може перевищувати одного року з дня ухвалення рішення, ухвали, постанови.

Суд зазначає, що положення вказаної статті узгоджуються з частинами першою, третьою та четвертої статті 33 Закону України "Про виконавче провадження". Адміністративний суд, який розглядав справу як суд першої інстанції, наділений правом: відстрочити або розстрочити виконання судового рішення - із власної ініціативи, за заявою сторони; встановити чи змінити спосіб або порядок виконання судового рішення - із власної ініціативи, за заявою стягувача чи виконавця (у випадках, встановлених законом).

При цьому інститут розстрочення виконання судового рішення спрямований на вжиття таких заходів, які б дозволили виконати боржнику судове рішення протягом певних проміжків часу у відповідних частинах (05 березня 2020 року Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду в рамках справи № №820/1509/17, адміністративне провадження №К/9901/25277/18 (ЄДРСРУ № 88062027).

Згідно з приписами статті 370 КАС України судове рішення, яке набрало законної сили, є обов`язковим для учасників справи, для їхніх правонаступників, а також для всіх органів, підприємств, установ та організацій, посадових чи службових осіб, інших фізичних осіб і підлягає виконанню на всій території України, а у випадках, встановлених міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, або за принципом взаємності, - за її межами.

Невиконання судового рішення тягне за собою відповідальність, встановлену законом.

Відповідно до положень статті 373 КАС України виконання судового рішення здійснюється на підставі виконавчого листа, виданого судом, який розглядав справу як суд першої інстанції.

Виконавчі листи викладаються в електронній формі з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи шляхом заповнення відповідних форм процесуальних документів, передбачених Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему, і підписуються електронним цифровим підписом судді (в разі колегіального розгляду - електронними цифровими підписами всіх суддів, які входять до складу колегії).

Підставою для виконання суб`єктом державної реєстрації юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань судового рішення, що набрало законної сили, є його примірник в електронній формі, надісланий суб`єкту державної реєстрації юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань у порядку інформаційної взаємодії між Єдиним державним реєстром судових рішень та Єдиним державним реєстром юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, затвердженому Міністерством юстиції України спільно з Державною судовою адміністрацією України.

Виконавчий лист, а у випадках, встановлених цим Кодексом, - ухвала суду є виконавчими документами. Виконавчий лист, ухвала мають відповідати вимогам до виконавчого документа, встановленим законом.

Слід зазначити, що у справі виконавчі листи не видавались оскільки рішенням суду відмовлено у задоволені позовних вимог.

При цьому, суд зазначає, що в межах розгляду цієї справи, мови про стягнення коштів з Приватного акціонерного товариства «ДОНРИБКОМБІНАТ» не йшло. Предметом розгляду було лише скасування вимоги про сплату боргу зі сплати єдиного внеску на загальнообов`язкове соціальне страхування від 09 липня 2020 року № Ю-3371-25 в частині суми нарахування у розмірі 30 788,80 гривень.

Суд, в межах даної справи не розглядав питання стягнення з Приватного акціонерного товариства «ДОНРИБКОМБІНАТ» суми боргу або питання щодо зобов`язання сплатити на користь податкового органу певних сум, а тому взагалі відсутній обов`язок Приватного акціонерного товариства «ДОНРИБКОМБІНАТ» виконати рішення суду в частині сплати певних сум. Такий обов`язок у заявника виникає в межах інших правовідносин з податковим органом щодо сплати податкового боргу.

Водночас, суд зазначає наступне.

За приписами статті 100 Податкового кодексу України розстроченням, відстроченням грошових зобов`язань або податкового боргу є перенесення строків сплати платником податків його грошових зобов`язань або податкового боргу під проценти, розмір яких дорівнює розміру 120 відсотків річних облікової ставки Національного банку України, діючої на день прийняття контролюючим органом рішення про розстрочення, відстрочення грошових зобов`язань або податкового боргу.

Платник податків має право звернутися до контролюючого органу із заявою про розстрочення та відстрочення грошових зобов`язань або податкового боргу. Платник податків, який звертається до контролюючого органу із заявою про розстрочення, відстрочення грошових зобов`язань, вважається таким, що узгодив суму такого грошового зобов`язання.

Розстрочення та відстрочення грошових зобов`язань або податкового боргу в межах процедури відновлення платоспроможності боржника здійснюються відповідно до законодавства з питань банкрутства.

Підставою для розстрочення грошових зобов`язань або податкового боргу платника податків є надання ним достатніх доказів існування обставин, перелік яких визначається Кабінетом Міністрів України, що свідчать про наявність загрози виникнення або накопичення податкового боргу такого платника податків, а також економічного обґрунтування, яке свідчить про можливість погашення грошових зобов`язань та податкового боргу та/або збільшення податкових надходжень до відповідного бюджету внаслідок застосування режиму розстрочення, протягом якого відбудуться зміни політики управління виробництвом чи збутом такого платника податків.

Підставою для відстрочення грошових зобов`язань або податкового боргу платника податків є надання ним доказів, перелік яких визначається Кабінетом Міністрів України, що свідчать про наявність дії обставин непереборної сили, що призвели до загрози виникнення або накопичення податкового боргу такого платника податків, а також економічного обґрунтування, яке свідчить про можливість погашення грошових зобов`язань або податкового боргу та/або збільшення податкових надходжень до відповідного бюджету внаслідок застосування режиму відстрочення, протягом якого відбудуться зміни політики управління виробництвом чи збутом такого платника податків.

Розстрочені суми грошових зобов`язань або податкового боргу (в тому числі окремо - суми штрафних (фінансових) санкцій) погашаються рівними частками починаючи з місяця, що настає за тим місяцем, у якому прийнято рішення про надання такого розстрочення.

Відстрочені суми грошових зобов`язань або податкового боргу погашаються рівними частками починаючи з будь-якого місяця, визначеного відповідним контролюючим органом чи відповідним органом місцевого самоврядування, який згідно із пунктом 100.8 цієї статті затверджує рішення про розстрочення або відстрочення грошових зобов`язань або податкового боргу, але не пізніше закінчення 12 календарних місяців з дня виникнення такого грошового зобов`язання або податкового боргу, або одноразово у повному обсязі.

Рішення про розстрочення, відстрочення грошових зобов`язань чи податкового боргу, а також про перенесення строків сплати розстрочених, відстрочених сум або їх частки приймається у такому порядку:

стосовно загальнодержавних податків та зборів - керівником (його заступником або уповноваженою особою) контролюючого органу з урахуванням особливостей, визначених пунктом 100.9 цієї статті;

стосовно місцевих податків та зборів - керівником (його заступником або уповноваженою особою) контролюючого органу та затверджується фінансовим органом місцевого органу виконавчої влади, до бюджету якого зараховуються такі місцеві податки та збори.

Рішення про розстрочення, відстрочення грошових зобов`язань чи податкового боргу, а також про перенесення строків сплати розстрочених, відстрочених сум або їх частки щодо загальнодержавних податків та зборів на строк, що виходить за межі одного та/або більше бюджетних років, крім випадків, передбачених цим пунктом, приймається керівником (його заступником або уповноваженою особою) центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику, про що повідомляється центральний орган виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику.

Рішення про розстрочення, відстрочення грошових зобов`язань чи податкового боргу, а також про перенесення строків сплати розстрочених, відстрочених сум або їх частки щодо загальнодержавних податків та зборів на строк, що виходить за межі одного та/або більше бюджетних років, у разі, якщо сума, заявлена до розстрочення, відстрочення, або сума розстрочених, відстрочених грошових зобов`язань чи податкового боргу, щодо яких переносяться строки сплати, становить 10 мільйонів гривень та більше, приймається керівником (його заступником або уповноваженою особою) центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику, за погодженням з центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику.

Рішення про розстрочення, відстрочення грошових зобов`язань чи податкового боргу, а також про перенесення строків сплати розстрочених, відстрочених сум, якщо сума попередньо наданого розстрочення, відстрочення грошових зобов`язань чи податкового боргу не була погашена, приймається за вмотивованим та обґрунтованим рішенням керівника (заступника керівника) центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику.

Отже, процедура розстрочення виконання судового рішення, яка врегульована статтею 378 Кодексу адміністративного судочинства України за самою своєю суттю відрізняється від розстрочення, передбаченого статтею 100 Податкового кодексу України.

Водночас, інститут розстрочення та відстрочення податкового боргу платника податків, що регулюється статтею 100 Податкового кодексу України, є елементом процедури погашення податкового боргу платників податків в межах адміністрування податків та зборів як сукупності рішень та процедур контролюючих органів і дій їх посадових осіб, що визначають інституційну структуру податкових та митних відносин, організовують ідентифікацію, облік платників податків і платників єдиного внеску та об`єктів оподаткування, забезпечують сервісне обслуговування платників податків, організацію та контроль за сплатою податків, зборів, платежів відповідно до порядку, встановленого законом (підпункт 14.1.1-1 пункту 14.1 статті 14 Податкового кодексу України), що узгоджується з визначеною у статті 1 сферою дії Податкового кодексу України.

Розстрочення/відстрочення виконання судового рішення, що передбачено нормами Кодексу адміністративного судочинства України за своєю суттю відрізняється від розстрочення/відстрочення, передбаченого статтею 100 Податкового кодексу України. Вказані процедури реалізуються різними суб`єктами (відповідно судами та контролюючими органами) й за ініціативою різних осіб (розстрочення/відстрочення виконання судового рішення може відбуватись за заявою особи, яка бере участь у справі, сторони виконавчого провадження або за ініціативою суду, тоді як питання відстрочення/розстрочення податкового боргу може бути порушено виключно платником податків), а також різняться їх нормативним регулюванням (положення Кодексу адміністративного судочинства України та Податкового кодексу України).

Правовий висновок щодо застосування норм права у подібних правовідносинах викладений у постанові Верховного Суду від 06 березня 2019 року у справі №2а-25767/10/0570 (провадження К/9901/40938/18) та від 23 квітня 2019 року у справі №808/8492/13-а.

Виходячи з наведеного, вирішуючи питання про можливість відстрочення виконання рішення суду, в першу чергу підлягають встановленню наявність обставин, які ускладнюють виконання рішення і впливають на спроможність оплатити заборгованість. Проте, як вже зазначалось судом раніше, стягнення заборгованості (податкового боргу) не є предметом розгляду по справі № 200/9455/20-а.

Таким чином, суд зазначає, що заява Приватного акціонерного товариства «ДОНРИБКОМБІНАТ» э необґрунтованою та такою, що не підлягає задоволенню.

Судові витрати розподілу не підлягають.

Керуючись статтями 243, 248, 256, 294, 295, 297, 378 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,

УХВАЛИВ:

У задоволенні заяви Приватного акціонерного товариства «ДОНРИБКОМБІНАТ» про відстрочення виконання судового рішення в адміністративній справі за позовом Приватного акціонерного товариства «ДОНРИБКОМБІНАТ» (84173, Донецька область, Слов`янський район, с. Мирне, ) до Головного управління Державної податкової служби у Донецькій області (87515, Донецька область, м. Маріуполь, вул. Італійська, 59, ) про скасування вимоги про сплату боргу зі сплати єдиного внеску на загальнообов`язкове соціальне страхування відмовити.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Якщо справа була розглянута в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Апеляційна скарга подається до Першого апеляційного адміністративного суду через Донецький окружний адміністративний суд.

Ухвала постановлена у нарадчій кімнаті та її повний текст складений та підписаний 30 червня 2021 року.

Суддя К.Е. Абдукадирова