Справа № 640/6483/20
Суддя: Добрянська Я.І.
Дата ухвалення: 2021-06-29 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

29 червня 2021 року м. Київ № 640/6483/20

Суддя Окружного адміністративного суду м. Києва Добрянська Я.І., ознайомившись із позовною заявою і доданими до неї матеріалами у справі

за позовом ОСОБА_1

до Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції

про визнання неправомірним та скасування наказу,-

В С Т А Н О В И В:

До Окружного адміністративного суду міста Києва звернувся ОСОБА_1 з позовом до Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції, в якому просить:

- визнати неправомірним та скасувати наказ Головного територіального управління юстиції у місті Києві від 12 вересня 2019 року № 303/05 «Про накладення дисциплінарного стягнення на ОСОБА_1 ».

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 21.04.2020 р. позивачу відмовлено у задоволенні клопотання про звільнення від сплати судового збору та залишено без руху позовну заяву, надано час для усунення недоліків, а саме: подання до суду доказів сплати судового збору за реквізитами Окружного адміністративного суду м. Києва.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 22.02.2021 р. позивачу повернуто позовну заяву у зв`язку з не усуненням недоліків позовної заяви у визначений судом строк.

Шостий апеляційний адміністративний суд, не погоджуючись з висновком суду першої інстанцій, ухвалив постанову від 08.06.2021 р., якою ухвалу Окружного адміністративного суду міста Києва від 22.02.2021 р. у справі № 640/6483/20 було скасовано, а справу направлено для продовження розгляду до суду першої інстанції - Окружного адміністративного суду міста Києва.

Згідно з протоколом передачі справи раніше визначеному складу суду, справа №640/6483/20 була передана для розгляду судді Добрянській Я.І.

Відповідно до ч. 1, 2 ст.171 КАС України, суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи: 1) подана позовна заява особою, яка має адміністративну процесуальну дієздатність; 2) має представник належні повноваження (якщо позовну заяву подано представником); 3) відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу; 4) належить позовну заяву розглядати за правилами адміністративного судочинства і чи подано позовну заяву з дотриманням правил підсудності; 5) позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними); 6) немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Суддя відкриває провадження в адміністративній справі на підставі позовної заяви, якщо відсутні підстави для залишення позовної заяви без руху, її повернення чи відмови у відкритті провадження у справі.

Ознайомившись із позовною заявою, суд встановив її невідповідність вимогам статті 160, 161 КАС України з огляду на наступне.

Відповідно до положень ст.ст. 160, 161 КАС України, позовна заява подається в письмовій формі позивачем або особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб. До позовної заяви додаються її копії, а також копії доданих до позовної заяви документів відповідно до кількості учасників справи, крім випадків, визначених частиною другою цієї статті.

Оскільки подана позивачем вперше позовна заява разом з доданими матеріалами була повернута йому відповідно до ухвали Окружного адміністративного суду м. Києва від 22.02.2021 р., а копія позовної заяви з додатками відповідачу не направлялась зважаючи на те, що провадження у справі №640/6483/20 не було відкрито, позивачу необхідно подати до суду належним чином оформлену позовну заяву (з урахуванням вимог ст.ст. 160, 161 КАС України) разом з додатками та копією для відповідача.

Суд звертає увагу позивача на ст. 94 КАС України, в якій визначено, що письмовими доказами є документи (крім електронних документів), які містять дані про обставини, що мають значення для правильного вирішення спору. Письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не визначено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього.

Копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством.

Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який знаходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

Аналогічні положення визначені Національним стандартом України «Вимоги до оформлювання документів» ДСТУ 4163-2003., що затверджений Наказом Державного комітету України з питань технічного регулювання та споживчої політики від 07.04.2003 № 55.

Так, пункт 5.27 даного стандарту визначає, що відмітку про засвідчення копії документа складають зі слів «Згідно з оригіналом», назви посади, особистого підпису особи, яка засвідчує копію, її ініціалів та прізвища, дати засвідчення копії і проставляють нижче реквізиту.

Таким чином, копії доданих до позовної заяви документів мають бути засвідчені належним чином, як зазначено вище.

Згідно з ч. 3 ст. 161 КАС України, до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до п.п. 1 п. 3 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», ставка судового збору за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру, який подано фізичною особою становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до ст. 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2020 рік» прожитковий мінімум для працездатних осіб був встановлений в розмірі 2102,0 грн.

Судом встановлено, що позивач звернувся до суду в березні 2020 р. з однією вимогою немайнового характеру, а тому розмір судового збору в даному випадку складає 840, 80грн.

Разом з тим, позивач в тексті позову заявив клопотання про звільнення від сплати судового збору у зв`язку з відсутністю коштів, а також на підставі п.3 ч.1 ст.8 Закону України «Про судовий збір».

Суд, розглянувши клопотання позивача про звільнення від сплати судового збору, звертає увагу на наступне.

Суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк. (ч. 1 ст. 133 КАС України).

Положеннями ст. 8 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Суд звертає увагу на те, що при зверненні до суду із заявою про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, звільнення від його сплати особа повинна додати до такої заяви належні документи на підтвердження факту відсутності відповідних коштів для сплати судового збору. Відсутність таких доказів чи їх неналежність є підставою для відмови в задоволенні заяви про відстрочення або розстрочення сплати судового збору.

Окрім цього, визначення майнового стану сторони є оціночним та залежить від доказів, якими обґрунтовується рівень майнового стану сторони. Якщо залежно від рівня майнового стану сторона позбавлена можливості сплатити судовий збір, то такі обставини є підставою на відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення сторони від сплати.

Також, відповідно до положень статті 8 Закону України «Про судовий збір» враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Кваліфікуючою підставою для звільнення від сплати судового збору за ст. 8 Закону України «Про судовий збір» є майновий стан сторони. Таким чином, суд може відстрочити, розстрочити сплату судового збору, зменшити його розмір або звільнити від його сплати у справах де предметом позову є захист трудових прав лише з урахуванням низького майнового стану сторони (зокрема коли розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік), однак позивач на підтвердження неможливості сплати судового збору та скрутного матеріального стану не надав належних доказів про доходи за 2019 рік, а тому суд не вбачає на даний час підстав для задоволення клопотання позивача про звільнення від сплати судового збору за звернення до суду з позовною заявою.

Крім того, як було встановлено в ухвалі Окружного адміністративного суду м. Києва від 21.04.2020 р., відповідно до відомостей з Єдиного державного реєстру декларацій, за період з 01.01.2019 р. по 13.09.2019 р. ОСОБА_1 задекларував доходи у розмірі: 82426,00 грн. заробітної плати та 3500,00 грн. соціальної допомоги.

З урахуванням наведеного, суд вказує позиваю на необхідність подати разом з клопотанням про звільнення від сплати судового збору докази на підтвердження свого майнового стану, або сплатити судовий збір у розмірі 840, 80 грн. за реквізитами Окружного адміністративного суду м. Києва (отримувач коштів - ГУК у м.Києві/Печерс.р-н/22030101, код отримувача (код ЄДРПОУ) - 37993783, рахунок отримувача - UA4026007, банк отримувача - Казначейство України (ЕАП), код банку отримувача - 899998, код класифікації доходів бюджету - 22030101).

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, у якій зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи вищевикладене, позовна заява підлягає залишенню без руху із встановленням позивачу строку для усунення недоліків шляхом подання до суду протягом 10 днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху: двох примірників позовної заяви для суду та відповідача з додатками, оформленими з урахування зазначених у цій ухвалі нормами, а також доказів сплати/звільнення від сплати судового збору.

Керуючись ст. 169 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя Окружного адміністративного суду міста Києва, -

У Х В А Л И В:

1. Позовну заяву ОСОБА_1 - залишити без руху.

2. Встановити позивачу строк - десять днів з дати отримання копії ухвали про залишення позову без руху для усунення недоліків, як зазначено в даній ухвалі.

3. Попередити позивача про те, що у випадку не усунення недоліків позовної заяви позовна заява буде повернута йому відповідно до пункту п. 1 ч. 4 ст. 169 КАС України.

4. Копію ухвали невідкладно надіслати заявнику.

Відповідно до ч. 2 ст. 256 КАС України ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею. Ухвала про залишення позову без руху не оскаржується.

Суддя Я.І. Добрянська