Справа № 640/4135/21
Суддя: Гарник К.Ю.
Дата ухвалення: 2021-06-29 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

29 червня 2021 року м. Київ № 640/4135/21

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі головуючого судді Гарника К.Ю., розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу

за позовомТовариства з обмеженою відповідальністю «Арсенал - Центр»
доГоловного управління ДПС у м. Києві Державної податкової служби України
провизнання дій протиправними, зобов`язання вчинити дії
ВСТАНОВИВ:

До Окружного адміністративного суду міста Києва надійшла позовна заява Товариства з обмеженою відповідальністю «Арсенал - Центр» (далі по тексту - позивач, ТОВ «Арсенал - Центр»), адреса: 03067, місто Київ, провулок Чугуївський, будинок 21, email: ІНФОРМАЦІЯ_1 до Головного управління ДПС у м. Києві (далі по тексту - відповідач 1, ГУ ДПС у м. Києві), адреса: 04116, місто Київ, вулиця Шолуденка, будинок 33/19, email: , Державної податкової служби України (далі по тексту - відповідач 2, ДПС), адреса: 04053, місто Київ, Львівська площа, будинок 8, email: , в якій позивач просить

- визнати протиправними дії ДПС та ГУ ДПС у м. Києві щодо включення до плану - графіку проведення документальних планових перевірок платників податків на 2021 рік ТОВ «Арсенал - Центр»;

- зобов`язати ДПС та ГУ ДПС у м. Києві вчинити заходи щодо виключення з плану - графіку проведення документальних планових перевірок платників податків на 2021 рік ТОВ «Арсенал - Центр».

В обґрунтування позовних вимог позивач послався на те, що включення його до плану - графіка проведення документальних планових перевірок платників податків на 2021 рік є протиправним, оскільки відповідачем штучно створені підстави для проведення планової перевірки товариства.

Заперечуючи проти задоволення позовних вимог представник відповідачів у відзиві на позовну заяву послався на те, що дії контролюючого органу щодо включення ТОВ «Арсенал - Центр» до плану - графіка проведення документальних планових перевірок платників податків на 2021 рік є правомірними та такими, що відповідають вимогам податкового законодавства, а тому підстави для задоволення позовних вимог відсутні.

Позивач у відповіді на відзив зазначив, що критерії відбору розраховані відповідачем не вірно, що потягнуло за собою неправомірне включення ТОВ «Арсенал - Центр» до плану - графіка проведення планових перевірок у 2021 році.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 16 лютого 2021 року відкрито провадження в адміністративній справі та вирішено здійснити розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) учасників справи.

Розглянувши подані сторонами документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, Окружний адміністративний суд міста Києва встановив наступне.

ТОВ «Арсенал - Центр» включено на липень 2021 року до плану - графіка проведення документальних планових перевірок платників податків на 2021 рік (далі по тексту - План - графік) за період роботи з 01 липня 2017 року по 31 березня 2021 року.

24 грудня 2020 року вказаний План - графік опубліковано на офіційному веб - сайті ДПС.

Вказані вище обставини стали підставою для звернення з даною позовною заявою до адміністративного суду.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд виходить з наступного.

За приписами підпункту 14.1.164 пункту 14.1 статті 14 Податкового кодексу України план - графік документальних виїзних перевірок - це перелік платників податків, що підлягають плановій перевірці контролюючими органами у відповідний період календарного року.

Відповідно до пункту 77.1 статті 77 Податкового кодексу України документальна планова перевірка повинна бути передбачена у плані-графіку проведення планових документальних перевірок. План-графік документальних планових перевірок на поточний рік оприлюднюється на офіційному веб-сайті центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову та митну політику, до 25 грудня року, що передує року, в якому будуть проводитися такі документальні планові перевірки.

Згідно з пунктом 77.2 статті 77 цього ж Кодексу до плану-графіку проведення документальних планових перевірок відбираються платники податків, які мають ризик щодо несплати податків та зборів, невиконання іншого законодавства, контроль за яким покладено на контролюючі органи. Періодичність проведення документальних планових перевірок платників податків визначається залежно від ступеня ризику в діяльності таких платників податків, який поділяється на високий, середній та незначний. Платники податків з незначним ступенем ризику включаються до плану-графіка не частіше, ніж раз на три календарних роки, середнім - не частіше ніж раз на два календарних роки, високим - не частіше одного разу на календарний рік.

Порядок формування та затвердження плану-графіка, перелік ризиків та їх поділ за ступенями встановлюються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику.

З метою забезпечення єдиного підходу до формування плану-графіка проведення документальних планових перевірок платників податків (далі - план-графік) розроблено Порядок формування плану-графіка проведення документальних планових перевірок платників податків, затверджений наказом Міністерства фінансів України 02 червня 2015 року №524 (у редакції наказу Міністерства фінансів України від 07 вересня 2020 року №548) (далі по тексту - Порядок №524).

Згідно з пунктом 2 розділу І Порядку №524 формування (коригування) планів-графіків територіальних органів Державної податкової служби України (далі - територіальні органи ДПС) здійснюється у порядку, встановленому у розділах III-V цього Порядку.

Проекти річних планів-графіків складаються територіальними органами ДПС не пізніше 01 грудня року, що передує року, в якому будуть проводитися такі документальні планові перевірки засобами інформаційно-телекомунікаційних систем контролюючих органів (пункт 3 розділу І Порядку №524).

За приписами пункту 5 розділу І Порядку №524 План-графік складається з планів-графіків територіальних органів ДПС та затверджується Головою Державної податкової служби України (далі - Голова ДПС).

Після затвердження Головою ДПС плану-графіка (коригування плану-графіка) територіальними органами ДПС надаються підрозділам, до функцій яких входить здійснення контрольно-перевірочної роботи щодо податків і зборів юридичних та фізичних осіб, засобами автоматизованої інформаційної системи «Управління документами» плани-графіки (коригування планів-графіків) з відповідними додатками та обґрунтування підстав включення платника податків до плану-графіка (коригування плану-графіка).

Затверджений план-графік є обов`язковим для виконання всіма підрозділами територіальних органів ДПС.

Належну якість формування плану-графіка та його коригування забезпечує територіальний орган ДПС, який сформував план-графік (коригування плану-графіка).

Відповідно до пунктів 1, 2, 3 Розділу 3 Порядку №524 до розділів I, II плану-графіка включаються платники податків реального сектору економіки, які провадять фінансово-господарську діяльність, сплачують податки та взяті на облік в контролюючих органах як платники податків за основним місцем обліку, або щодо яких порушено провадження у справі про банкрутство, або які знаходяться у стані зміни свого місцезнаходження.

Формування переліку платників податків до розділів I, II плану-графіка проводиться за критеріями ризиків згідно з вимогами цього розділу, у тому числі за даними інформаційно-телекомунікаційних систем контролюючих органів.

При формуванні плану-графіка на наступний рік враховуються показники за результатами діяльності платника податків за 9 місяців поточного року. Якщо податковим (звітним) періодом для податку на прибуток платника податків є календарний рік, при плануванні враховуються показники за попередній рік. При коригуванні плану-графіка враховуються показники за результатами діяльності платника податків за останній податковий (звітний) період, крім показників за результатами діяльності платника податків за перший квартал.

До плану-графіка включаються платники податків, які за результатами господарської діяльності мають найбільші ризики несплати до бюджету податків та зборів, платежів.

До підрозділу А насамперед включаються платники податків, які мають не менше ніж три критерії високого ступеня ризику та обсяги доходів або обсяги постачання для головних управлінь (далі - ГУ) ДПС у Дніпропетровській, Київській областях, місті Києві, що дорівнюють або більше ніж 100 млн грн, для ГУ ДПС у Запорізькій, Львівській, Миколаївській, Харківській областях - дорівнюють або більше ніж 50 млн грн, для Офісу великих платників податків ДПС - дорівнюють або більше ніж 10 000 млн грн, для інших ГУ ДПС - дорівнюють або більше ніж 20 млн грн (у розрахунку на рік).

Пунктом 5 розділу ІІІ Порядку №524 визначені критерії відбору платників податків - юридичних осіб, до яких відносяться:

1) високого ступеня ризику:

рівень зростання податку на прибуток нижчий на 50 та більше відсотків за рівень зростання доходів платника податків, що враховуються при визначенні об`єкта оподаткування;

рівень сплати податку на прибуток нижчий на 50 та більше відсотків за рівень сплати податку за відповідною галуззю;

рівень сплати податку на додану вартість нижчий на 50 та більше відсотків за рівень сплати податку за відповідною галуззю;

наявність відносин з контрагентами, які знаходяться в розшуку або ліквідовані, або визнані банкрутами, якщо сума таких операцій перевищує 5 відсотків загальних обсягів постачання, але не менше ніж 100 тис.грн;

наявність інформації про непідтвердження реального здійснення операції з придбання із сумою податку на додану вартість понад 1 млн грн або понад 5 відсотків загального обсягу податкового кредиту, але не менше ніж 100 тис.грн;

наявність розбіжностей у платника податків згідно із системою автоматизованого співставлення податкового зобов`язання та податкового кредиту у розрізі контрагентів (завищення податкового кредиту) у сумі понад 1 млн грн або понад 5 відсотків загальних обсягів податкового кредиту, але не менше ніж 100 тис.грн;

здійснення зовнішньоекономічних операцій через нерезидентів - засновників та нерезидентів, зареєстрованих в офшорних зонах, за непрямими поставками у сумі операцій понад 5 млн грн або понад 5 відсотків загальних обсягів постачання, але не менше ніж 100 тис.грн;

наявність інформації правоохоронних органів, структурних підрозділів органів ДПС про ухилення від оподаткування та/або щодо взаємовідносин із платниками податків:

які мають ознаки фіктивності;

реєстрацію яких скасовано у судовому порядку;

стосовно яких встановлено факт неподання податкової звітності протягом двох податкових (звітних) періодів;

які знаходяться в розшуку;

які визнані банкрутами;

щодо яких порушено кримінальні справи, які пов`язані з ухиленням від сплати податків, зборів (платежів), єдиного внеску та страхових внесків на загальнообов`язкове державне пенсійне страхування;

здійснення виплати доходів (відсотки, роялті, лізингові платежі тощо) нерезидентам, зареєстрованим в офшорних зонах;

інші витрати перевищують 30 відсотків загальних витрат операційної діяльності;

декларування обсягу нарахованих/виплачених доходів нерезидента, з яких не утримано суми податку, за винятком дивідендів, понад 10 млн грн;

декларування від`ємного значення фінансового результату від операційної діяльності;

наявність в органів ДПС оригіналів розрахункових документів, що не передані до органів ДПС дротовими або бездротовими каналами зв`язку у вигляді електронних копій розрахункових документів, які містяться на контрольній стрічці в пам`яті реєстраторів розрахункових операцій або в пам`яті модемів, які до них приєднані;

наявність інформації про ухилення від оподаткування, отриманої із зовнішніх джерел;

здійснення платниками податків коригування звітності шляхом зменшення фінансового результату до оподаткування, визначеного у фінансовій звітності підприємства відповідно до національних положень (стандартів) бухгалтерського обліку або міжнародних стандартів фінансової звітності, на різниці понад 30 відсотків;

здійснення операцій з реалізації продукції (товарів, робіт, послуг) нижче собівартості;

різниця між собівартістю реалізованої продукції (товарів, робіт, послуг) та чистим доходом від реалізації продукції (товарів, робіт, послуг) не перевищує 10 відсотків собівартості реалізованої продукції;

декларування експортних та/або імпортних операцій без фактичного здійснення таких операцій;

зростання удвічі та більше кредиторської заборгованості за продукцію (товари, роботи, послуги) протягом двох попередніх (звітних) років при зростанні запасів;

сума інших операційних витрат, витрат на збут та адміністративних витрат перевищує собівартість реалізованої продукції (товарів, робіт, послуг);

інші операційні витрати перевищують суму матеріальних затрат та витрат на оплату праці;

рівень сплати податку на прибуток знизився на 50 та більше відсотків порівняно з календарним роком, що передував останній документальній плановій перевірці платника податків;

наявність інформації в судових рішеннях за статтями 191, 212, 368 Кримінального кодексу України про ризиковий характер діяльності контрагентів платника податків;

невідповідність залишків запасів на складах до обсягів реалізації;

зменшення вартості основних фондів у значних обсягах при відсутності збільшення сплати податку на прибуток;

зростання довгострокових зобов`язань і забезпечень в сумі більше ніж 10 млн грн або перевищує 30 відсотків загальних обсягів постачання;

дебіторська заборгованість перевищує кредиторську більше ніж у 2 рази;

наявність інформації про непідтвердження реального здійснення операцій з продажу із сумою податку на додану вартість понад 1 млн грн або понад 5 відсотків загального обсягу продажу, але не менше ніж 100 тис.грн;

сума розрахованої амортизації основних засобів та нематеріальних активів на 30 відсотків перевищує суму нарахованої амортизації основних засобів та нематеріальних активів відповідно до національних положень (стандартів) бухгалтерського обліку або міжнародних стандартів фінансової звітності;

2) середнього ступеня ризику:

декларування від`ємного значення об`єкта оподаткування податком на прибуток протягом двох податкових (звітних) періодів за умови, якщо податковим (звітним) періодом є календарний квартал, або протягом одного податкового (звітного) періоду за умови, якщо податковим (звітним) періодом є календарний рік;

здійснення експортних операцій щодо товарів, нетипових для основного виду діяльності підприємства (нетиповий експорт), у сумі понад 5 млн грн або понад 5 відсотків загальних обсягів постачання, але не менше ніж 100 тис.грн;

декларування суми від`ємного значення, що зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду, у сумі понад 1 млн грн або понад 5 відсотків загального обсягу податкового кредиту, але не менше ніж 100 тис.грн за останній звітний (податковий) період;

відхилення між значеннями фінансового результату до оподаткування (прибуток або збиток), визначеного у фінансовій звітності відповідно до національних положень (стандартів) бухгалтерського обліку або міжнародних стандартів фінансової звітності, задекларованого у податковій звітності, та фінансового результату до оподаткування (прибуток або збиток), задекларованого у фінансовій звітності, понад 10 відсотків;

нарахування та виплата доходів за ознаками, визначеними Довідником ознак доходів, наведеним у додатку до Порядку заповнення та подання податковими агентами Податкового розрахунку сум доходу, нарахованого (сплаченого) на користь фізичних осіб, і сум утриманого з них податку, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 13 січня 2015 року № 4, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 30 січня 2015 року за № 111/26556 (далі - Довідник ознак доходів), 101 (заробітна плата, нарахована (виплачена)) та/або 102 (виплати відповідно до умов цивільно-правового договору), без утримання, перерахування до бюджету податку на доходи фізичних осіб та/або єдиного внеску;

зменшення у звітності суми нарахованого єдиного внеску за попередні періоди більше ніж на 20 відсотків загальної суми нарахованого єдиного внеску за останні 12 місяців, що передують звітному;

порушення встановлених строків сплати єдиного внеску більше ніж на 365 днів;

наявність інформації щодо здійснення платником податків операцій з купівлі-продажу та інших способів відчуження цінних паперів, емітенти яких за рішенням Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку включені до списку емітентів, що мають ознаки фіктивності;

наявність відносин з платниками податків, які обрали спрощену систему оподаткування та є керівниками, засновниками або співробітниками цього підприємства, у сумі операцій понад 5 млн грн або понад 5 відсотків загальних обсягів постачання, але не менше ніж 100 тис.грн;

наявність інформації про встановлення порушень порядку погашення векселів, авальованих банком (податкових розписок), які видаються до отримання спирту етилового та біоетанолу, легких та важких дистилятів;

різниці, що виникають при формуванні резервів (забезпечень), та різниці, які зменшують фінансовий результат, у сумі становлять понад 30 відсотків різниць, на які збільшується фінансовий результат;

невідповідність суми сплати акцизного податку з роздрібного продажу підакцизних товарів розрахунковій сумі цього податку із суми загального продажу таких товарів, проведеної через реєстратори розрахункових операцій;

здійснення платником податків коригування звітності шляхом зменшення фінансового результату до оподаткування, визначеного у фінансовій звітності підприємства відповідно до національних положень (стандартів) бухгалтерського обліку або міжнародних стандартів фінансової звітності, на різниці від 20 до 30 відсотків;

нарахування та виплата доходів за ознакою 157 (дохід, виплачений самозайнятій особі), визначеною Довідником ознак доходів, у сумі понад 5 відсотків загального обсягу доходу від будь-якої діяльності (за вирахуванням непрямих податків), визначеного за правилами бухгалтерського обліку;

наявність інформації про об`єкти оподаткування у платника податків, який не сплачує плату за землю або сплачує її в неповному обсязі, а також задекларував податкові зобов`язання без документів, які надають право використовувати земельні ділянки;

наявність розбіжностей між обсягами задекларованих у податкових деклараціях з податку на додану вартість податкових зобов`язань або податкового кредиту з податку на додану вартість та обсягами податкових зобов`язань або податкового кредиту з податку на додану вартість за даними Єдиного реєстру податкових накладних на 5 та більше відсотків;

наявність негативних рішень комісії ДПС у системі автоматизованого моніторингу відповідності податкових накладних критеріям оцінки ступеня ризику, достатніх для зупинення реєстрації податкових накладних протягом трьох звітних періодів;

інші операційні витрати більші за інші операційні доходи;

наявність у Системі електронного адміністрування реалізації пального від`ємного ліміту пального;

невідповідність даних звітності реєстратора розрахункових операцій та обсягів постачання, зазначених у деклараціях з податку на додану вартість;

зниження суми сплати рентних платежів порівняно з попереднім календарним роком на 50 та більше відсотків;

невідповідність показників декларації з рентної плати за календарний (звітний) рік даним, визначеним у лісорубних (лісових) квитках;

декларування платниками податків, які декларують вид діяльності, пов`язаний з будівництвом, інших податкових зобов`язань з податку на додану вартість більше ніж 30 відсотків загального обсягу постачання та встановлення реалізації (чистий дохід) нижче собівартості;

несплата податкових зобов`язань з податку на прибуток платниками податків, які декларують вид діяльності, пов`язаний з будівництвом, у зв`язку з виключенням їх з Реєстру неприбуткових організацій, відповідно до вимог підпункту 133.4.1 пункту 133.4 статті 133 Кодексу;

коригування платниками податків, які декларують вид діяльності, пов`язаний з роздрібною торгівлею, податкових зобов`язань з податку на додану вартість в сторону зменшення у розмірі 10 та більше відсотків, що надалі призводить до заниження бази оподаткування операцій з постачання товарів (послуг) нижче ціни придбання таких товарів;

обсяги отримання (ввезення) тютюнової сировини та/або фільтрів для виробництва сигарет у платників податків, які декларують вид діяльності, пов`язаний з виробництвом тютюнових виробів, в перерахунку на готову продукцію перевищують обсяги виробництва на 50 та більше відсотків;

сума розрахункових операцій, проведених через реєстратори розрахункових операцій, на 50 та більше відсотків менше від середньої суми розрахункових операцій, проведених через реєстратори розрахункових операцій платників податків України, які працюють на одній території (регіон), з одним видом господарської діяльності з урахуванням пропорційності доходів до суми розрахункових операцій, проведених через реєстратори розрахункових операцій;

здійснення закупівлі продукції при відсутності реалізації платниками податків, які мають ліцензії на оптову торгівлю тютюновими виробами та/або алкогольними напоями;

декларування податкових зобов`язань на рівні податкового кредиту з податку на додану вартість протягом трьох календарних (звітних) місяців платниками податків, які декларують вид діяльності, пов`язаний з оптовою чи роздрібною торгівлею, при збільшенні обсягу реалізації на митній території України на 10 та більше відсотків;

декларування протягом трьох звітних податкових періодів до відшкодування суми податку на додану вартість у розмірі понад 500 тис.грн за відсутності зовнішньоекономічних операцій або за наявності одночасно експортних та імпортних операцій та відсутності інформації щодо власних або орендованих основних фондів;

3) незначного ступеня ризику:

проведення протягом місяця більше трьох ремонтів одного реєстратора розрахункових операцій, не пов`язаних із плановим технічним обслуговуванням;

наявність в органів ДПС інформації про відсутність торгових патентів і ліцензій у платників податків, які провадять діяльність, що підлягає ліцензуванню;

зменшення у звітності суми нарахованого єдиного внеску за попередні періоди від 10 до 20 відсотків загальної суми нарахованого єдиного внеску за останні 12 місяців, що передують звітному;

здійснення платником податків коригування звітності шляхом зменшення фінансового результату до оподаткування, визначеного у фінансовій звітності підприємства відповідно до національних положень (стандартів) бухгалтерського обліку або міжнародних стандартів фінансової звітності, на різниці від 10 до 20 відсотків;

декларування платником податків видів діяльності, пов`язаних з торгівлею, громадським харчуванням, наданням послуг, за відсутності зареєстрованого реєстратора розрахункових операцій;

наявність зареєстрованого реєстратора розрахункових операцій за відсутності обсягів реалізації товарів (послуг) через такий реєстратор розрахункових операцій;

суми за повернення товарів становлять понад 5 відсотків суми загального продажу, проведеної через реєстратори розрахункових операцій;

зменшення суми розрахункових операцій, проведених через реєстратори розрахункових операцій, на 20 та більше відсотків порівняно із середньою сумою розрахункових операцій, проведених через реєстратори розрахункових операцій за останні 6 місяців з урахуванням пропорційності доходів до суми розрахункових операцій, проведених через реєстратори розрахункових операцій;

ІР-адреса або електронна адреса, яка використовується платником податків для листування з контролюючими органами, використовується більш ніж сімома платниками податків з обсягами реалізації понад 4 млн гривень.

З системного аналізу наведених норм права вбачається, що законодавцем запроваджено ризикоорієнтовний підхід до планування перевірок платників податків, з урахуванням особливостей критеріїв суб`єктів господарювання за ступенями ризику їх господарської діяльності, періодичності проведення планових заходів та переліку питань для їх здійснення.

Як вбачається з матеріалів справи, включенню суб`єктів господарювання, серед яких є й ТОВ «Арсенал - Центр», до плану-графіку документальних планових перевірок передував аналіз діяльності підприємств платників податків, про що складено інформаційно-аналітичну довідку.

У розділі ІІІ вказаної довідки міститься перелік ризиків несплати податків позивачем, зокрема, встановлено, що підставою включення позивача до Плану - графіка слугувала наявність 4 критеріїв відбору платників податків - юридичних осіб, перелік яких наведено у пункті 5 розділу ІІІ Порядку формування плану - графіка проведення документальних планових перевірок платників податків, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 02 червня 2015 року №524 (у редакції наказу Міністерства фінансів України від 07 вересня 2020 року №548), а саме:

високого ступеня ризику:

- декларування експортних та/або імпортних операцій без фактичного здійснення таких операцій;

середнього ступеня ризику:

- інші операційні витрати більші за інші операційні доходи;

- невідповідність даних звітності реєстратора розрахункових операцій та обсягів постачання, зазначених у деклараціях з податку на додану вартість;

незначного ризику:

- зменшення суми розрахункових операцій, проведених через реєстратори розрахункових операцій, на 20 та більше відсотків порівняно із середньою сумою розрахункових операцій, проведених через реєстратори розрахункових операцій за останні 6 місяців з урахуванням пропорційності доходів до суми розрахункових операцій, проведених через реєстратори розрахункових операцій.

Як зазначено у листі ГУ ДПС у м. Києві від 18 січня 2021 року №2747/6/26-15-07-05-07-16, вищевказані критерії відбору розраховані на підставі поданої TOB «Арсенал - Центр» звітності.

Так, при відборі ТОВ «Арсенал - Центр» до плану-графіка проведення планових перевірок платників податків на 2021 рік, у відповідності до вимог пункту 2 розділу ІІІ Порядку формування плану - графіка, враховувались показники за результатами діяльності платника податків за 9 місяців 2020 року.

Для розрахунку критерію ризику «декларування експортних та/або імпортних операцій без фактичного здійснення таких операцій» використано дані гр. А рядку 11 «Ввезені на митну територію України товари, необоротні активи» (рядок 11.1 та рядок 11.2) поданих за період січень - вересень 2020 року податкових декларацій з податку на додану вартість, а саме:

- за січень - №, поданої 19 лютого 2020 року;

- за лютий - №, поданої 19 березня 2020 року;

- за березень - №, поданої 17 квітня 2020 року;

- за квітень - №, поданої 20 травня 2020 року;

- за травень - №, поданої 19 червня 2020 року;

- за червень - №, поданої 20 липня 2020 року;

- за липень - №, поданої 20 серпня 2020 року;

- за серпень - №, поданої 21 вересня 2020 року;

- за вересень - №, поданої 19 жовтня 2020 року.

Крім того, для розрахунку зазначеного критерію використано дані щодо фактурної вартості імпортованих товарів відповідно до вантажно - митних декларацій типу IM (далі - ВМД) поданих TOB «Арсенал - Центр» за період січень - вересень 2020 року, інформація щодо яких містяться в інформаційних системах ДПС (номери ВМД: 15951, 16117, 19648, 20702, 21422, 21499, 21636, 21840, 22419, 23892, 23893, 23970, 23979, 25847, 25851, 25881, 25989, 26004, 28152, 27739, 29581, 30071, 30672, 31116, 31995, 33019, 33891, 33908, 34079, 34374, 34837, 35333, 35334, 35364, 35729, 35746, 36494, 36495, 36799, 36800, 36918, 37275, 37276, 37299, 37300, 37500, 37614, 37623, 38008, 39191, 40021, 40544, 41129, 41587, 41895, 42066, 42347, 42605, 68380,102501, 208386, 209923, 211370, 211373, 212144, 212152, 212712, 214948, 216514, 216621, 216622, 218814, 220585, 221868, 222365, 223313, 227521, 228216, 230559, 230561, 232745, 888421, 898690).

Згідно вищевказаної звітності сумарне значення гр. А рядку 11 податкових декларацій з податку на додану вартість становить - 264 093 204,00 грн., а сумарне значення фактурної вартості імпорту згідно ВМД становить 236 436 347,00 грн.

Отже, відповідно до вказаної звітності, TOB «Арсенал - Центр» декларуються імпортні операції без фактичного здійснення таких операцій на суму 27 656 857,00 грн. (264 093 204,00 грн. - 236 436 347,00 грн.).

Згідно даних звіту про фінансові результати (звіт про сукупний дохід) за 9 місяців 2020 року, №, поданого 26 жовтня 2020 року, платником задекларовано наступні показники:

- у рядку 2180 інші операційні витрати у розмірі 22 933 000,00 грн.;

- у рядку 2120 інші операційні доходи у розмірі 12 258 000,00 грн.

Отже, інші операційні витрати більше інших операційних доходів на 10 675 000,00 грн. (рядок 2180 - рядок 2120).

Також, ГУ ДПС у м. Києві від 18 січня 2021 року №2747/6/26-15-07-05-07-16 зазначив, що протягом останніх трьох років документальні планові перевірки TOB «Арсенал - Центр» не проводилися.

Разом з тим, позивачем долучено до матеріалів справи податкові декларації з податку на додану вартість за січень - вересень 2020 року та вантажні митні декларації за вказаний період, з яких вбачається, що сумарне значення гр. А рядку 11 податкових декларацій з податку на додану вартість становить - 264 093 204,00 грн., а сумарне значення фактурної вартості імпорту згідно ВМД становить 263 212 289,09 грн.

Таким чином, різниця між митною та фактурною вартістю товарів склала 880 915,00 грн. (264 093 204,00 грн. - 263 212 289,09 грн.), а не 27 656 857,00 грн., як про це зазначає відповідач.

Проте, вказана арифметична помилка не впливає на віднесення до позивача критеріїв платників податків з високим ступенем ризику, оскільки пунктом 5 розділу ІІІ Порядку №524 не визначено граничний розмір виявленої суми невідповідності декларування експортних та/або імпортних операцій без фактичного здійснення таких операцій.

Позивач у своїй позовній заяві зазначив, що різниця між митною та фактурною вартістю товарів за 09 місяців 2020 року склала 880 914, 60 грн., які є витратами на транспортування товарів до кордону України у розмірі 694 721,79 грн. та сумою ввізного мита у розмірі 186 192,81 грн., на яку нараховується податок на додану вартість і для її коректного відображення в декларації з податку на додану вартість ввізне мито додано до обсягів придбання.

З огляду на викладене, суд дійшов висновку, що позивачем не заперечується той факт, що різниця між митною та фактурною вартістю імпортованих товарів дійсно існувала. Водночас, жодних доказів на підтвердження віднесення витрат на транспортування товарів до кордону України у розмірі 694 721,79 грн. та ввізного мита у розмірі 186 192,81 грн. позивачем не надано.

Крім того, щодо зазначення контролюючим органом вантажних митних декларацій №102501, №888421 та №898690 замість №040056, №225453 та №037300, суд вважає, що вказана позивачем обставина також не впливає на правомірність застосування до позивача критеріїв платників податків з високим ступенем ризику.

Стосовно критеріїв середнього ступеня ризику, зазначених в інформаційно-аналітичній довідці, таких як інші операційні витрати більші за інші операційні доходи; невідповідність даних звітності реєстратора розрахункових операцій та обсягів постачання, зазначених у деклараціях з податку на додану вартість, то суд зазначає, що вказаних висновків контролюючий орган дійшов на підставі аналізу звіту про фінансові результати (звіт про сукупний дохід) за 9 місяців 2020 року, №, поданого ТОВ «Арсенал - Центр» 26 жовтня 2020 року, в якому платником задекларовано наступні показники: у рядку 2180 інші операційні витрати у розмірі 22 933 000,00 грн.; у рядку 2120 інші операційні доходи у розмірі 12 258 000,00 грн.

Таким чином, платником самостійно визначено у податковій звітності наведені вище показники, що також не заперечується позивачем, а перевірка правомірності їх визначення є предметом планової документальної перевірки, проведення якої відносно позивача, заплановано на липень 2021 року згідно затвердженого Плану - графіка.

Зазначені обставини свідчать про те, що відповідно до критеріїв відбору платників податків юридичних осіб, визначених Порядком №524, позивач відноситься до платників податків високого, середнього та незначного ступеню ризику, а тому його правомірно включено до Плану-графіку документальних планових перевірок на 2021 рік.

При цьому, враховуючи ту обставину, що позивача віднесено до категорії платників податків, зокрема, з високим ступенем ризику, включення його до плану - графіку планових перевірок через 3 роки з моменту попередньої планової перевірки не суперечить чинному законодавству.

Водночас суд зазначає, що дії контролюючого органу щодо формування та затвердження Плану-графіку є лише службовою діяльністю працівників податкового органу на виконання своїх професійних обов`язків. І зазначені дії самі по собі не створюють для платника податків жодних правових наслідків у вигляді зміни або припинення його прав та не породжують для нього обов`язкових юридичних наслідків, і відповідно такий акт не порушує права останнього. В даному випадку, лише наказ надає контролюючому органу право на проведення документальної планової перевірки позивача та є юридично значимим, оскільки породжує для позивача певні обов`язки та наслідки.

Отже, виключно результат реалізації повноваження податкового органу (саме - рішення контролюючого органу), а не процес реалізації його повноважень може бути об`єктом судового оскарження.

Аналогічна правова позиція щодо застосування зазначених норм матеріального права висловлена Верховним Судом у постанові від 30 жовтня 2018 року у справі № 826/6376/16.

Крім того, на підтвердження своєї позиції, в ході судового розгляду позивачем долучено до матеріалів справи звіт незалежного аудитора щодо фінансової звітності ТОВ «Арсенал - Центр» за 2020 рік, підготовлений ТОВ «Айпіо - Аудит» відповідно до договору від 11 грудня 2020 року №20/1211-1, укладеного з ТОВ «Арсенал - Центр».

Зазначений звіт складається з балансу (звіту про фінансовий стан), звіту про фінансові результати (звіт про сукупний дохід), звіту про рух грошових коштів (за непрямим методом), звіту про власний капітал, приміток до річної фінансової звітності, додатку до приміток до річної звітності «Інформація за сегментами».

За результатами проведення аудиту фінансової звітності ТОВ «Арсенал - Центр» аудитором висловлено думку із застереженням, основою якої є те, що ТОВ «Арсенал - Центр» володіє фінансовими інвестиціями у асоційовані підприємства ТОВ «Акведук ЛТД» та ТОВ «Арсенал - Панель», що відображені у балансі (звіті про фінансовий стан) у сумі 10 318 тис. грн. Зазначені фінансові інвестиції відображені за собівартістю, яка складається з ціни придбавання. Управлінський персонал не визначив на дату балансу вартість фінансовий інвестицій за методом участі в капіталі, що є відхиленням від вимог НП(С)БО. Вплив наведених питань на фінансову звітність може бути суттєвим, проте не всеохоплюючим. За виключенням наведеного, фінансова звітність ТОВ «Арсенал - Центр» відображає достовірно в усіх суттєвих аспектах фінансовий стан на 31 грудня 2020 року та його фінансові результати за рік, що закінчився на зазначену дату, відповідно до національних Положень (стандартів) бухгалтерського обліку.

Згідно пунктів 1, 5, 6 частини першої статті 1 Закону України «Про аудит фінансової звітності та аудиторську діяльність» аудит фінансової звітності - аудиторська послуга з перевірки даних бухгалтерського обліку і показників фінансової звітності та/або консолідованої фінансової звітності юридичної особи або представництва іноземного суб`єкта господарювання, або іншого суб`єкта, який подає фінансову звітність та консолідовану фінансову звітність групи, з метою висловлення незалежної думки аудитора про її відповідність в усіх суттєвих аспектах вимогам національних положень (стандартів) бухгалтерського обліку, міжнародних стандартів фінансової звітності або іншим вимогам;

аудиторська фірма - юридична особа, яка провадить виключно аудиторську діяльність та/або надає неаудиторські послуги на підставах та в порядку, що передбачені цим Законом та міжнародними стандартами аудиту;

аудиторський звіт - документ, підготовлений суб`єктом аудиторської діяльності за результатами аудиту фінансової звітності (консолідованої фінансової звітності) відповідно до міжнародних стандартів аудиту та вимог цього Закону.

За приписами статті 14 Закону України «Про аудит фінансової звітності та аудиторську діяльність» аудиторський звіт передбачає надання впевненості користувачам шляхом висловлення незалежної думки аудитора про відповідність в усіх суттєвих аспектах фінансової звітності та/або консолідованої фінансової звітності вимогам національних положень (стандартів) бухгалтерського обліку, міжнародних стандартів фінансової звітності або іншим вимогам.

Аудиторський звіт підписує аудитор, який провадить аудиторську діяльність як фізична особа - підприємець, або провадить незалежну професійну діяльність у разі проведення ним аудиту одноосібно, або, щонайменше, як ключовий партнер у разі проведення аудиту аудиторською фірмою. У разі одночасного залучення декількох суб`єктів аудиторської діяльності аудиторський звіт підписується всіма аудиторами, а від аудиторської фірми, щонайменше, ключовим партнером. Особа, яка підписала аудиторський звіт, зазначає дату підписання.

В аудиторському звіті за результатами обов`язкового аудиту, щонайменше, має наводитися така інформація:

1) повне найменування юридичної особи; склад фінансової звітності або консолідованої фінансової звітності, звітний період та дата, на яку вона складена; також зазначається - відповідно до яких стандартів складено фінансову звітність або консолідовану фінансову звітність (міжнародних стандартів фінансової звітності або національних положень (стандартів) бухгалтерського обліку, інших правил);

2) твердження про застосування міжнародних стандартів аудиту;

3) чітко висловлена думка аудитора немодифікована або модифікована (думка із застереженням, негативна або відмова від висловлення думки), про те, чи розкриває фінансова звітність або консолідована фінансова звітність в усіх суттєвих аспектах достовірно та об`єктивно фінансову інформацію згідно з міжнародними стандартами фінансової звітності або національними положеннями (стандартами) бухгалтерського обліку та відповідає вимогам законодавства;

4) окремі питання, на які суб`єкт аудиторської діяльності вважає за доцільне звернути увагу, але які не вплинули на висловлену думку аудитора;

5) про узгодженість звіту про управління (консолідованого звіту про управління), який складається відповідно до законодавства, з фінансовою звітністю (консолідованою фінансовою звітністю) за звітний період; про наявність суттєвих викривлень у звіті про управління та їх характер;

6) суттєву невизначеність, яка може ставити під сумнів здатність продовження діяльності юридичної особи, фінансова звітність якої перевіряється, на безперервній основі у разі наявності такої невизначеності;

7) основні відомості про суб`єкта аудиторської діяльності, що провів аудит (повне найменування, місцезнаходження, інформація про включення до Реєстру).

З огляду на зазначені положення законодавства, аудиторський звіт є незалежною думкою аудитора з питань відповідності фінансової звітності підприємства вимогам національних положень (стандартів) бухгалтерського обліку, міжнародних стандартів фінансової звітності або іншим вимогам.

Разом з тим, підставою для включення позивача до Плану-графіку документальних планових перевірок на 2021 рік слугувала відповідність позивача 4 критеріям відбору платників податків - юридичних осіб, перелік яких наведено у пункті 5 розділу ІІІ Порядку формування плану - графіка проведення документальних планових перевірок платників податків, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 02 червня 2015 року №524, а не достовірність відображення фінансового результату національним Положень (стандартів) бухгалтерського обліку.

Суд також звертає увагу на те, що Європейський суд з прав людини в рішенні від 18 липня 2006 року у справі «Проніна проти України» зазначив, що за змістом пункту 1 статті 6 Конвенції суди зобов`язані обґрунтувати свої рішення, проте це не може сприйматись як вимога давати детальну відповідь на кожен довід. Межі цього обов`язку можуть бути різними залежно від характеру ухвалюваного рішення (CASE OF Svetlana Vladimirovna PRONINA against Ukraine, аpplication no. 63566/00).

З огляду на зазначене, інші доводи позивача відносяться до процедури включення позивача до Плану-графіку та є такими, що заявлені передчасно, у зв`язку з чим підстав для задоволення позовних вимог про визнання протиправними дії ДПС та ГУ ДПС у м. Києві щодо включення ТОВ «Арсенал - Центр» до плану - графіку проведення документальних планових перевірок платників податків на 2021 рік судом не встановлено.

За таких обставин, вимога позивача про зобов`язання ДПС та ГУ ДПС у м. Києві вчинити заходи щодо виключення ТОВ «Арсенал - Центр» з плану - графіка проведення документальних планових перевірок платників податків на 2021 рік, яка є похідною від попередньої, задоволенню також не підлягає.

Частиною другою статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Згідно з частиною першою статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Відповідно до статті 72 Кодексу адміністративного судочинства України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Частиною другою статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.

На переконання суду, відповідачами доведено правомірність включення ТОВ «Арсенал - Центр» до Плану - графіка проведення документальних планових перевірок платників податків на 2021 рік, з урахуванням вимог, встановлених частиною другою статті 19 Конституції України та частиною другою статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України, а тому, виходячи з меж заявлених позовних вимог та системного аналізу положень законодавства України, суд приходить до висновку про відсутність підстав для задоволення позовних вимог.

З огляду на те, що у задоволенні позовних вимог відмолено, судові витрати з відповідача не підлягають стягненню.

На підставі вище викладеного, керуючись статтями 2, 6-10, 19, 72-77, 90, 139, 241-246, 250, 255 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ВИРІШИВ:

У задоволенні адміністративного позову Товариства з обмеженою відповідальністю «Арсенал - Центр» відмовити повністю.

Рішення набирає законної сили в порядку, визначеному статтею 255 Кодексу адміністративного судочинства України, після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене до суду апеляційної інстанції за правилами, встановленими статтями 295-297 Кодексу адміністративного судочинства України, протягом тридцяти днів, з дня складання повного тексту рішення.

Суддя К.Ю. Гарник