Справа № 640/1175/21
Суддя: Клименчук Н.М.
Дата ухвалення: 2021-06-30 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

30 червня 2021 року м. Київ № 640/1175/21

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі судді Клименчук Н.М., розглянувши у порядку письмового провадження заяву ОСОБА_1 про відвід судді Шевченко Н.М., в адміністративній справі за позовом ОСОБА_1 до Управління забезпечення примусового виконання рішень у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) про визнання протиправними дій, бездіяльності, зобов`язання вчинити дії,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 , АДРЕСА_1 ) (надалі - Позивач) звернувся до Окружного адміністративного суду м. Києва з позовом до Управління забезпечення примусового виконання рішень у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) (надалі - Відповідач) про визнання протиправними дій, бездіяльності, зобов`язання вчинити дії.

Ухвалою Окружного адміністративного суду м. Києва (суддя Шевченко Н.М.) від 20.01.2021 позовну заяву залишено без руху, оскільки остання надійшла через підсистему «Електронний суд», що унеможливило до початку функціонування ЄСІТС перевірити на відповідність ст. ст. 160, 161 КАС України.

Позивачем усунуто недоліки позовної заяви та ухвалою Окружного адміністративного суду м. Києва від 03.02.2021 відкрито провадження в адміністративній справі без повідомлення (виклику) сторін.

Під час розгляду справи по суті, судом виявлено, що Позивачем пропущено строк звернення до суду, з огляду на що, ухвалою Окружного адміністративного суду м. Києва від 18.03.2021 позовну заяву залишено без руху після відкриття.

Позивачем 30.05.2021 через систему «Електронний суд» подано заяву про відвід судді Шевченко Н.М.

В обґрунтування вказаної заяви, Позивачем зазначено, що, суддя Шевченко Н.М. є упередженою та необ`єктивною, що, на думку Позивача, полягає у тому, що суддя шукає неіснуючі недоліки у позовній заяві; провадження у справі здійснюється «таємно»; Позивача не ознайомлено з матеріалами справи; розгляд справи триває понад установлений Кодексом адміністративного судочинства України строк; на суддю здійснюється вплив через її чоловіка в інтересах Відповідача.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 23.06.2021 визнано необґрунтованою заяву Позивача про відвід судді Шевченко Н.М. та передано її на розгляд іншому складу суду.

Справу №640/1175/21 передано для автоматизованого розподілу з метою визначення судді, який не входить до складу суду, що розглядає дану справу для вирішення питання про наявність підстав для відводу судді.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу справи між суддями від 26.06.2021 для розгляду заяви про відвід судді визначено суддю Клименчук Н.М.

Згідно із частиною 8 статті 40 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя, якому передано на вирішення заяву про відвід, вирішує питання про відвід в порядку письмового провадження. За ініціативою суду питання про відвід може вирішуватися у судовому засіданні з повідомленням учасників справи. Неявка учасників справи у судове засідання, в якому вирішується питання про відвід, не перешкоджає розгляду судом питання про відвід.

Ознайомившись із матеріалами справи та заявами про відвід судді Шевченко Н.М., суд дійшов висновку про відсутність необхідності у проведенні судового засідання та можливість розгляду такої заяви у порядку письмового провадження.

Відповідно до частин 11, 12 статті 40 Кодексу адміністративного судочинства України, питання про відвід має бути розглянуто не пізніше двох днів з дня надходження заяви про відвід, а у випадку розгляду заяви про відвід судді суддею іншого суду - не пізніше десяти днів з дня надходження заяви про відвід.

За результатами вирішення заяви про відвід суд постановляє ухвалу.

Перевіривши матеріали справи та доводи заявника про відвід судді Шевченко Н.М., суд приходить до висновку про відсутність підстав для задоволення даної заяви з огляду на наступне.

Підстави для відводу судді визначені у статті 36 Кодексу адміністративного судочинства України, серед яких, зокрема, якщо він прямо чи опосередковано заінтересований в результаті розгляду справи; наявність інших обставин, які викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності судді.

Відповідно до частини 3 статті 39 Кодексу адміністративного судочинства України відвід (самовідвід) повинен бути вмотивованим і заявленим протягом десяти днів з дня отримання учасником справи ухвали про відкриття провадження у справі, але не пізніше початку підготовчого засідання або першого судового засідання, якщо справа розглядається за правилами спрощеного позовного провадження. Заявляти відвід (самовідвід) після цього дозволяється лише у виняткових випадках, коли про підставу відводу (самовідводу) заявнику не могло бути відомо до спливу вказаного строку, але не пізніше двох днів з дня, коли заявник дізнався про таку підставу.

Як зазначено Верховним Судом України, суддя також не може брати участі у розгляді адміністративної справи і за наявності інших обставин, які можуть викликати сумнів у його неупередженості, однак конкретного і вичерпного переліку цих підстав не передбачено. Тобто, із змісту закону вбачається, що особа, яка заявляє відвід судді, має навести конкретні обставини, які можуть викликати сумнів у неупередженості (постанова Верховного Суду України від 11.10.2006).

Водночас, для того, що б ці обставини можливо було покласти в основу заяви про відвід, вони повинні бути доведеними.

Статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод передбачено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

При цьому, згідно з усталеною практикою Європейського Суду з прав людини існування безсторонності суду для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції повинно встановлюватися згідно з: (і) суб`єктивним критерієм, врахувавши особисті переконання та поведінку конкретного судді, тобто чи мав суддя особисту упередженість або чи був він об`єктивним у цій справі, та (іі) об`єктивним критерієм, іншими словами, шляхом встановлення того, чи забезпечував сам суд та, серед інших аспектів, його склад, достатні гарантії для того, щоб виключити будь-який обґрунтований сумнів у його безсторонності.

Особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного.

При визначенні наявності у відповідній справі законних підстав сумніватися в безсторонності певного судді позиція особи, про яку йдеться, має важливе, але не вирішальне значення. Вирішальне значення при цьому матиме можливість вважати такі сумніви об`єктивно обґрунтованими, іншими словами, «має не лише здійснюватися правосуддя - ще має бути видно, що воно здійснюється». Адже йдеться про необхідність забезпечення довіри, яку суди в демократичному суспільстві повинні вселяти у громадськість (Рішення ЄСПЛ у справі «Мироненко і Мартенко проти України», «Олександр Волков проти України»).

Суд зазначає, що наведені заявником обставини не можуть слугувати підставами для відводу як такі, що викликають сумнів у неупередженості судді.

Щодо посилання Позивача на те, що суддя Шевченко Н.М. шукає неіснуючі недоліки у позовній заяві, суд зазначає, що фактично Позивач не погоджується із ухвалою Окружного адміністративного суду м. Києва від 18.03.2021 про залишення позовної заяви без руху після відкриття.

Суд зазначає, що незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно, думка судді щодо того чи іншого юридичного питання, не може бути підставою для відводу. Крім того, учасники справи мають право оскаржити такі судові рішення у встановленому Кодексом адміністративного судочинства України порядку. Зокрема, заперечення на ухвалу про залишення позову без руху можуть бути включені до апеляційної скарги на остаточне рішення у справі.

Стосовно посилання Позивача на те, що провадження у справі здійснюється «таємно» та судом не надіслано сторонам процесуальні документи, суд зазначає, що з грудня 2020 року обмежено фінансування органів судової влади на придбання знаків поштової оплати (поштові марки), про що на сайті Окружного адміністративного суду м. Києва розміщено відповідне оголошення.

У зв`язку із відсутністю фінансування на придбання поштових марок, суд позбавлений можливості вчасного направлення процесуальних документів учасникам справи.

Разом з тим, Позивач не позбавлений можливості отримати процесуальні документи в приміщенні суду. Крім того, всі судові рішення оприлюднюються шляхом розміщення у Єдиному державному реєстрі судових рішень та стан справи відображається на веб-сайті Судової влади України.

Отже, посилання Позивача на таємність розгляду адміністративної справи №640/1175/21 є безпідставними.

Щодо посилання Позивача на не ознайомлення його з матеріалами справи, судом встановлено наступне.

Позивачем подано до суду заяву про дистанційне ознайомлення з матеріалами справи та надання електронної копії матеріалів на електронну адресу.

Слід зазначити, що наказом Державної судової адміністрації України №1096 від 07.11.2019 «Про забезпечення створення і функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи», на виконання пункту 10 § 2 «Прикінцеві положення» розділу 4 Закону України від 03.10.2017 № 2147-VIII «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів» у частині створення та належного функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, а також у зв`язку із відтермінуванням дати початку функціонування цієї системи, затверджено Концепцію побудови ЄСІТС у новій редакції.

У відповідності до затвердженої Концепції, на даний час впровадження системи ЄСІТС перебуває на етапі 3 (ІІІ квартал 2020 - IV квартал 2021), який передбачає:

1. Розробку пілотних проектів та макетів основних підсистем Центральноі? системи ЄСІТС.

2. Розробку пілотних проектів та макетів основних модулів систем автоматизаціі? діяльності органів та установ системи правосуддя.

3. Запуск пілотних проектів ЄСІТС в дослідну експлуатацію у визначених судах, органах та установах системи правосуддя.

Згідно із частиною 13 статті 18 Кодексу адміністративного судочинства України, положення про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему затверджується Вищою радою правосуддя за поданням Державної судової адміністрації України та після консультацій з Радою суддів України.

Положення про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему наразі перебуває на етапі проекту, який розміщений на офіційній веб-сторінці Вищої ради правосуддя та наразі не затверджений.

При цьому більшість підсистем ЄСІТС наразі не розпочали функціонування, що фізично унеможливлює «дистанційне» ознайомлення із матеріалами справи, про яке заявлено Позивачем.

Відповідно до положень пунктів 2, 3 розділу Х Інструкції з діловодства в місцевих та апеляційних судах України, затвердженої наказом Державної судової адміністрації України від 20.08.2019 №814 ознайомлення з матеріалами справи (кримінального провадження) проводиться виключно у приміщенні суду, у визначеному наказом голови суду місці, протягом усього робочого часу суду та в присутності працівника апарату суду.

Факт ознайомлення із матеріалами справи (кримінального провадження) фіксується працівником апарату суду в журналі видачі судових справ (додаток 9) шляхом вчинення запису про те, хто і коли ознайомлювався зі справою (матеріалами кримінального провадження).

Матеріали справи не містять заяви про ознайомлення із матеріалами справи у приміщенні суду.

Таким чином, посилання Позивача на не ознайомлення його з матеріалами справи є необґрунтованими.

Щодо посилання Позивача на те, що розгляд справи триває понад установлений Кодексом адміністративного судочинства України строк, суд зазначає наступне.

Відповідно до частин 1, 2 статті 193 Кодексу адміністративного судочинства України суд має розпочати розгляд справи по суті не пізніше ніж через шістдесят днів з дня відкриття провадження у справі, а у випадку продовження строку підготовчого провадження - не пізніше наступного дня з дня закінчення такого строку.

Суд розглядає справу по суті протягом тридцяти днів з дня початку розгляду справи по суті.

Враховуючи те, що наразі в адміністративній справі 640/1175/21 позовну заяву залишено без руху, то перебіг строку розгляду даної справи не розпочався, а тому посилання Позивача на порушення суддею Шевченко Н.М. строку розгляду справи є безпідставним.

Також суд вважає необґрунтованим посилання Позивача на здійснення впливу на суддю Шевченко Н.М. зі сторони її чоловіка, який обіймав керівну посаду в Головному територіальному управлінні юстиції у Київській області, правонаступником якого є Відповідач, оскільки, як зазначено в ухвалі Окружного адміністративного суду м. Києва від 23.06.2021 №640/1175/21 з лютого 2020 року чоловік судді Шевченко Н.М. не пов`язаний зі згаданими суб`єктами владних повноважень.

Крім того, матеріали справи не містять доказів впливу на суддю Шевченко Н.М. та такі посилання Позивача є припущеннями.

Відповідно до усталеної практики Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ) наявність безсторонності відповідно до п. 1 ст. 6 Європейської конвенції про захист прав людини і основоположних свобод повинна визначатися за суб`єктивним та об`єктивним критеріями. Відповідно до суб`єктивного критерію беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності (п. 49 рішення ЄСПЛ у справі «Білуха проти України» від 9 листопада 2006 року, заява №33949/02). Стосовно суб`єктивного критерію, особиста безсторонність суду презумується, поки не надано доказів протилежного (п.50). При визначенні об`єктивного критерію слід визначити, окремо від поведінки судді, чи існували переконливі факти, які б могли свідчити про його безсторонність. Це означає, що при вирішенні того, чи є у справі обґрунтовані причини побоюватися, що певний суддя був небезсторонній, позиція заінтересованої особи є важливою, але не вирішальною. Вирішальним же є те, чи можна вважати такі побоювання об`єктивно обґрунтованими (п.52).

З огляду на викладене, суд приходить до висновку про необґрунтованість заяви про відвід та відсутність підстав для її задоволення.

Судом встановлено відсутність інших підстав, передбачених статтями 36, 37 Кодексу адміністративного судочинства України для відводу судді Шевченко Н.М.

Керуючись положеннями статей 36, 39, 40 Кодексу адміністративного судочинства України, Окружний адміністративний суд міста Києва,

УХВАЛИВ:

У задоволенні заяви ОСОБА_1 про відвід судді Шевченко Н.М. - відмовити.

Ухвала суду набирає законної сили в порядку передбаченому статтею 256 Кодексу адміністративного судочинства України та оскарженню окремо від судового рішення не підлягає.

Суддя Н.М. Клименчук