Справа № 520/7942/21
Суддя: Супрун Ю.О.
Дата ухвалення: 2021-06-29 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
УХВАЛА

29 червня 2021 р. Справа № 520/7942/21

Cуддя Харківського окружного адміністративного суду Супрун Ю.О., розглянувши клопотання (заява) ОСОБА_1 від 25.06.2021 за вх.№01-26/61337/21 по справі №520/7942/21 за адміністративним позовом Головного управління ДПС у Харківській області, утвореного на правах відокремленого підрозділу Державної податкової служби України (, вул. Пушкінська, буд. 46, м. Харків, 61057) до ОСОБА_1 (р.н.о.к.п.п. НОМЕР_1 , адреса: АДРЕСА_1 ) про стягнення податкового боргу, -

В С Т А Н О В И В:

Головне управління ДПС у Харківській області, утворене на правах відокремленого підрозділу Державної податкової служби України звернулось до Харківського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до ОСОБА_1 , в якому просить суд:

- стягнути до бюджету України з фізичної особи ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрованої за адресою: АДРЕСА_1 , реєстраційний номер облікової картки платника податків - НОМЕР_1 суми податкового боргу в загальному розмірі 15341,40 гривень.

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 07.05.2021 справу №520/7942/21, передано в провадження судді Харківського окружного адміністративного суду Панченко О.В..

11.05.2021 супровідним листом до відділу обліку та моніторингу інформації про реєстрацію місця проживання направлено запит, щодо доступу до персональних даних.

Відповідно до ч.9 та ч.14 ст.31 Кодексу адміністративного судочинства України, невирішені судові справи за вмотивованим розпорядженням керівника апарату суду, що додається до матеріалів справи, передаються для повторного автоматизованого розподілу справ виключно у разі, коли суддя (якщо справа розглядається одноособово) або суддя-доповідач із складу колегії суддів (якщо справа розглядається колегіально) у визначених законом випадках не може продовжувати розгляд справи більше чотирнадцяти днів, що може перешкодити розгляду справи у строки, встановлені цим Кодексом. У разі зміни складу суду на стадії підготовчого провадження розгляд справи починається спочатку, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом. У разі зміни складу суду на стадії розгляду справи по суті суд повторно розпочинає розгляд справи по суті, крім випадку, коли суд ухвалить рішення про повторне проведення підготовчого провадження.

28.05.2021 року адміністративну справу №520/7942/21, за наслідками повторного автоматизованого розподілу судових справ між суддями за розпорядженням в.о. керівника апарату Харківського окружного адміністративного суду №03-05/32 від 28.05.2021, передано в провадження судді Харківського окружного адміністративного суду Супруна Ю.О..

29.05.2021 від відділу обліку та моніторингу інформації про реєстрацію місця проживання надійшла відповідь.

Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 02.06.2021 року позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито спрощене позовне провадження без повідомлення учасників справи у відповідності до п.7 ч.6 ст.12, ч.1 ст.257 КАС України.

Так, ухвалу суду від 02.06.2021 направлено учасникам процесу у спосіб, що передбачений КАС України.

25.06.2021 року за вх.№01-26/61337/21 ОСОБА_1 , звернувся до суду з клопотанням (заява) в якій просив суд: перейти до розгляду справи за правилами загального позовного провадження, з повідомленням (викликом) сторін; зобов`язати позивача надати відповідачу копії позовної заяви з усіма додатками; повідомити відповідача про можливість ознайомлення з матеріалів справи у приміщенні суду; збільшити строки для надання відзиву на позов.

Вирішуючи заявлені клопотання, суд виходить з наступного.

Щодо розгляду справи у загальному провадженні.

Як вже неодноразово зазначалося, дана справа відповідно до п. 7 ч. 6 ст. 12 КАС України належить до справ незначної складності у зв`язку з чим вирішено розглядати справу за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні).

Відповідно до п. 20 ч. 1 ст. 4 КАС України адміністративна справа незначної складності (малозначна справа) - адміністративна справа, у якій характер спірних правовідносин, предмет доказування та склад учасників тощо не вимагають проведення підготовчого провадження та (або) судового засідання для повного та всебічного встановлення її обставин.

Відповідно до ч. 2. ст. 257 КАС України за правилами спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка справа, віднесена до юрисдикції адміністративного суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті, зміст якої відповідає змісту ч. 4 ст. 12 КАС України.

Суд звертає увагу заявника, що відповідно до положень ч. 4 ст. 12 та ч. 4 ст. 257 КАС України дана справа не належить до категорій справ, які розглядаються виключно за правилами загального провадження.

У той же час, частиною 3 ст. 12 КАС України передбачено, що загальне позовне провадження призначене для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні.

Відповідно до ч. 1 ст. 260 КАС України питання про розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження суд вирішує в ухвалі про відкриття провадження у справі, що і вчинено у даному випадку.

У взаємозв`язку з наведеним слід зазначити, що виходячи з приписів ч. 7 ст. 260 КАС України положення частини друга - шоста цієї статті щодо можливості подання відповідачем заперечень проти розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження не застосовуються до справ, визначених пунктами 1 - 9 частини шостої статті 12 цього Кодексу.

Тобто, відносно даної справи в силу вимог ч. 7 ст. 260 КАС України правила про можливість подання відповідачем заперечень проти розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження не застосовуються.

Таким чином, наведене вже само по собі є самостійною та достатньою підставою для відмови у задоволенні клопотання відповідача про розгляд справи за правилами загального провадження.

При цьому, суд звертає увагу відповідача, що предметом даної справи є стягнення боргу, а не оскарження його нарахування, на чому по суті ґрунтуються доводи відповідача, що, однак, знаходиться поза межами компетенції та оцінки суду у даній справі.

Суд враховує також правову позицію Європейського суду з прав людини викладену у п. 44 Рішенні ЄСПЛ від 13.03.2018 у справі «Mirovni Inљtitut v. Slovenia» проти Словенії зазначено, що внутрішнє законодавство не завжди вимагає провести слухання в Адміністративному суді. Винятковий характер обставин, що можуть бути підставами для відмови в усному розгляді великою мірою залежить від характеру проблеми, що вирішується компетентним національним судом, а не від частоти виникнення таких ситуацій (Miller v. Sweden (Міллер проти Швеції), § 29; Martinie v. France (Мартіньє проти Франції), § 41). Суд також постановив, що відмова у розгляді може бути обґрунтованою у справах, що стосуються лише правових питань обмеженого характеру (Allan Jacobsson v. Sweden (No. 2) (Аллан Якобсон проти Швеції), §§ 48-49; Valovб and Others v. Slovakia (Валова та інші проти Словакії), §§ 65-68) або які не несуть певної складності (Varela Assalino v. Portugal (Варела Ассаліно проти Португалії) (dйc.); Speil v. Austria (Шпайль проти Австрії) (dйc.));

Слід також вказати, що практика Європейського суду з прав людини (надалі - ЄСПЛ) з питань гарантій публічного характеру провадження у судових органах в контексті пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (надалі - Конвенція), свідчить про те, що публічний розгляд справи може бути виправданим не у кожному випадку (рішення від 8 грудня 1983 року у справі "Axen v. Germany", заява № 8273/78, рішення від 25 квітня 2002 року "Varela Assalino contre le Portugal", заява № 64336/01). Так, у випадках, коли мають бути вирішені тільки питання права, то розгляд письмових заяв, на думку ЄСПЛ, є доцільнішим, ніж усні слухання, і розгляд справи на основі письмових доказів є достатнім. Заявник (в одній із зазначених справ) не надав переконливих доказів на користь того, що для забезпечення справедливого судового розгляду після обміну письмовими заявами необхідно було провести також усні слухання. Зрештою, у певних випадках влада має право брати до уваги міркування ефективності й економії. Зокрема, коли фактичні обставини не є предметом спору, а питання права не становлять особливої складності, та обставина, що відкритий розгляд не проводився, не є порушенням вимоги пункту 1 статті 6 Конвенції про проведення публічного розгляду справи.

Бажання сторони у справі викласти під час публічних слухань свої аргументи, які висловлені нею в письмових та додаткових поясненнях, не зумовлюють необхідність призначення до розгляду справи з викликом її учасників.

Наведені відповідачем доводи в контексті положень ч. 3 ст. 257 КАС України не є настільки обґрунтованими та вагомими, щоб змінити формат та порядок розгляду справи. Доводи щодо можливого стягнення суми боргу не свідчать про складність справи. Заявлення зазначеної вище суми до стягнення само по собі не зумовлює розгляду даної справи, враховуючи предмет позову, у загальному провадженні. При цьому відсутні навіть опосередковані документальні підтвердження в обґрунтування зазначених доводів.

Таким чином, суд приходить до висновку, що клопотання ОСОБА_1 про розгляд справи в порядку загального позовного провадження є необґрунтованим та не підлягає задоволенню.

Крім того, відповідно до ч. 2 ст. 161 КАС України суб`єкт владних повноважень при поданні адміністративного позову зобов`язаний додати до позовної заяви доказ надіслання рекомендованим листом з повідомленням про вручення іншим учасникам справи, які не мають офіційної електронної адреси, копії позовної заяви та доданих до неї документів.

Наведене також вказує на те, що із поданням позову до суду по даній справі, його матеріали також надсилалися відповідачу ( ОСОБА_1 ), тобто є в наявності у ОСОБА_1 , у свою чергу в матеріалах справи наявні докази надіслання позовної заяви з доданими до неї документами на адресу ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ).

Згідно ст. 8 КАС України, усі учасники судового процесу є рівними перед законом і судом. Не може бути привілеїв чи обмежень прав учасників судового процесу за ознаками раси, кольору шкіри, політичних, релігійних та інших переконань, статі, етнічного та соціального походження, майнового стану, місця проживання, за мовними або іншими ознаками.

Суд зауважує, що відповідно до п.3 ч.1 ст.171 КАС України, суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи: відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу.

Тобто, у разі відсутності доказів надсилання позовної заяви з доданими до неї документами суб`єктом владних повноважень при поданні адміністративного позову вже само по собі є самостійною та достатньою підставою для залишення позовної заяви без руху на підставі ч. 2 ст. 161 КАС України.

У свою чергу, як вище вказувалось ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 02.06.2021 року позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито спрощене позовне провадження без повідомлення учасників справи у відповідності до п.7 ч.6 ст.12, ч.1 ст.257 КАС України.

Тобто, вирішуючи питання про відкриття провадження в адміністративній справі в порядку ст. 171 КАС України, суддя дійшов висновку про те, що адміністративний позов поданий з додержанням вимог ст.ст. 160, 161, 172 КАС України, підсудний Харківському окружному адміністративному суду та відповідно до положень п.7 ч.6 ст.12, ч.1 ст.257 КАС України, належить до справ незначної складності, у зв`язку з чим підлягає розгляду в порядку адміністративного судочинства за правилами спрощеного позовного провадження, підстав для повернення позовної заяви, залишення її без розгляду чи відмови у відкритті провадження не вбачалось.

Слід додати, що відповідно до п. 1 ч. 3 ст. 44 КАС України учасники справи мають право ознайомлюватися з матеріалами справи, робити з них витяги, копії, одержувати копії судових рішень. Тобто, навіть не беручи до уваги наявність у відповідача матеріалів справи, а також загальне правило щодо направлення державними органами копій позов та додатків відповідачу, у даному випадку відповідачем не наведено поважних причин, які перешкоджають йому з 08 червня 2021 року (дата та місяць отримання відповідачем відкриття провадження у справі №520/7942/21) ознайомитись за матеріалами справи. По суті, відповідач пропонує суду зайнятися розшуком не отриманих документів які суб`єктом владних повноважень направлено на адресу відповідача, або зобов`язати відповідача повторно направити на адресу відповідача необхідних для відповідача матеріалів, що суперечить ч. 2 ст. 161 КАС України.

Що стосується повідомлення відповідача про можливість ознайомлення з матеріалами справи у приміщенні суду, суд звертає увагу, що справа видається для ознайомлення на підставі письмової вимоги (заяви) учасникам справи. Ознайомлення з матеріалами справи проводиться виключно у приміщенні суду, протягом усього робочого часу суду та в присутності працівника апарату суду. Особи під час ознайомлення з матеріалами судових справ можуть робити з них виписки та копії відповідно до вимог законодавства. Слід також, вказати, що судова справа видається для ознайомлення після перевірки документів, що посвідчують особу та її повноваження відповідно до чинного законодавства.

Веб-адреса сторінки на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет, за якою відповідач може отримати інформацію щодо розкладу роботи Харківського окружного адміністративного суду, за посиланням - http://adm.hr.court.gov.ua/sud2070/.

Щодо збільшення строків для надання відзиву на позов, суд зазначає наступне.

Частинами 2, 3 та 6 статті 121 КАС України передбачено, що встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду. Якщо інше не встановлено законом, заява про поновлення процесуального строку розглядається судом, у якому належить вчинити процесуальну дію, стосовно якої пропущено строк, а заява про продовження процесуального строку, встановленого судом, - судом, який встановив строк, у письмовому провадженні. Про поновлення або продовження процесуального строку, відмову у поновленні або продовженні процесуального строку суд постановляє ухвалу, яка не пізніше наступного дня з дня її постановлення надсилається особі, яка звернулася із відповідною заявою.

З ухвали про відкриття провадження від 02.06.2021 слідує, що відповідачу встановлено п`ятнадцятиденний строк з дня вручення цієї ухвали для подання відзиву на позовну заяву.

Згідно з наявним у матеріалах справи рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення відповідач отримав ухвалу про відкриття провадження 08.06.2021, відтак строк для подання відзиву на позовну заяву закінчується 23.06.2021.

Суд враховує, що єдиною обставиною, покладеною в обґрунтування заяви для продовження процесуального строку, встановленого судом для подання відзиву на позовну заяву, відповідач визначає факт неотримання останнім позовної заяви.

Слід наголосити, що продовження строку є надання нового строку на вчинення процесуальної дії, яка не була з поважної причини вчинена у заздалегідь встановлений судом строк.

При цьому суд зазначає, що необґрунтоване затягування розгляду справи суперечить також вимогам ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, учасником якої є Україна, стосовно права кожного на розгляд його справи судом упродовж розумного строку.

Вжиття заходів для прискорення процедури розгляду справ є обов`язком не тільки держави, а й осіб, які беруть участь у справі. Так, Європейський суд з прав людини в рішенні від 7 липня 1989 року у справі Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Так, у п. 41 рішенні Європейського Суду з прав людини «Пономарьов проти України» (заява №3236/03 від 03 квітня 2008 року) вказано, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження (див., mutatis mutandis, п. 27 рішення «Олександр Шевченко проти України» заява №8371/02 від 26 квітня 2007 року, та «Трух проти України» заява №50966/99 від 14 жовтня 2003 року).

У контексті оцінки наявності підстав для продовження строку на подання відзиву на позовну заяву суд зазначає, що у даному випадку відповідачем щонайменше не наведено поважних причин, які перешкоджають йому з 08 червня 2021 року (дата та місяць отримання відповідачем відкриття провадження у справі №520/7942/21) ознайомитись за матеріалами справи, або направлення клопотання щодо продовження відповідного процесуального строку в межах строку подання відзиву на адміністративний позов.

При цьому, відповідно до приписів ст. 119 Кодексу адміністративного судочинства України, суд має встановлювати розумні строки для вчинення процесуальних дій. Строк є розумним, якщо він передбачає час, достатній, з урахуванням обставин справи, для вчинення процесуальної дії, та відповідає завданню адміністративного судочинства.

Враховуючи наведене та беручи до уваги положення ст. ст. 119, 169 Кодексу адміністративного судочинства України, з метою забезпечення права відповідача подати відзив на позовну заяву та висловити свою позицію щодо позовних вимог, суд вважає за можливе продовжити відповідачу строку для надання відзиву по справі на строк 10 днів з дня отримання вказаної ухвали.

Згідно з ч.2 ст.293 КАС України оскарження ухвал суду, які не передбачені статтею 294 цього Кодексу, окремо від рішення суду не допускається.

Керуючись ст. ст. 12, 241, 243, 248, 256, 257, 262 КАС України, -

УХВАЛИВ:

Відмовити у задоволенні вищезгаданих клопотань ОСОБА_1 , заявлених у клопотанні (заяві) від 25.06.2021 за вх.№01-26/61337/21.

Клопотання ОСОБА_1 в частині продовження строку для надання відзиву на позов у справі №520/7942/21 - задовольнити.

Продовжити ОСОБА_1 строк на подання відзиву на позов у справі №520/7942/21 протягом десяти днів з дня отримання цієї ухвали суду.

Роз`яснити особам, які беруть участь у справі, про наявність у них процесуальних прав і обов`язків, що передбачені ст.ст. 44, 45, 47, 51, 54, 60, 77, 131, 198, 205 Кодексу адміністративного судочинства України.

Ухвала окремо від рішення суду оскарженню не підлягає.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя Супрун Ю.О.