Справа № 420/7191/19
Суддя: Білостоцький О.В.
Дата ухвалення: 2021-06-23 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 420/7191/19
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 червня 2021 року м. Одеса

Одеський окружний адміністративний суд у складі:

Головуючого судді: Білостоцького О.В.

При секретарі: Грачук В.С.

За участю сторін:

Позивача: не з`явилась

Представника відповідача: Мунтян Є.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за позовом фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 до Головного управління ДФС в Одеській області, Головного управління ДПС в Одеській області, про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення, -

В С Т А Н О В И В:

Одеським окружним адміністративним судом розглядається адміністративна справа за позовом фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 до Головного управління Державної фіскальної служби в Одеській області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення від 16.08.2019 року №.

Ухвалою суду від 21.01.2020 року у справі було відкрито спрощене позовне провадження з повідомленням та викликом сторін.

У судове засідання 23.07.2020 року позивач не з`явилась, причини неявки суду не повідомила, доказів поважності неприбуття до судового засідання не надала. З огляду на викладене судове засідання у справі було відкладено на 14.09.2020 року на 15 год. 00 хв. для повторного виклику до суду фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 . Крім того, судом було витребувано у позивача інформацію та докази на її підтвердження щодо поважності причин неприбуття до суду фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_1 , про що позивачу 30.07.2020 року було направлено листа зі змістом зазначеної ухвали Одеського окружного адміністративного суду (а.с. 77, 78).

14.09.2020 року на підставі розпорядження Одеського окружного адміністративного суду від 13.09.2020 року №7 «Про запровадження додаткових заходів спрямованих на запобігання поширення коронавірусної хвороби COVID-19 в Одеському окружному адміністративному суді у зв`язку із виявленням випадку захворювання» судове засідання було відкладено на 19.10.2020 року (а.с. 79-80).

19.10.2020 року фізична особа-підприємець ОСОБА_1 до судового засідання також не з`явилась, про дату, час та місце слухання справи повідомлялась належним чином та своєчасно (а.с. 83, 85). Доказів поважності неприбуття до судового засідання 23.07.2020 року, що були витребувані судом, позивачем надано не було. При цьому ФОП ОСОБА_1 було заявлено клопотання про відкладення слухання справи на іншу дату (а.с.86).

З огляду на вищезазначене, судом 19.10.2020 року було відкладено судове засідання на 04.02.2021 року та в подальшому на 18.03.2021 року.

У судові засідання 04.02.2021 року та 18.03.2021 року позивач також не з`являлась, про дату, час та місце слухання справи повідомлялась належним чином та своєчасно. Жодних клопотань про відкладення розгляду справи або проведення судових засідань без її участі не надала (а.с. 90, 96). За таких умов судом в черговий раз було відкладено судове засідання для повторного виклику позивача до судового засідання на 26.04.2021 року.

Наказом голови Одеського окружного адміністративного суду від 23.03.2021 року №9-ОС/Д/С було встановлено, що в суді з 24 березня 2021 року на період запровадження в Одеській області «червоного» рівня епідемічної небезпеки поширення COVID-19 припиняється розгляд справ у відкритих судових засіданнях за участю учасників судового процесу, крім окремої категорії адміністративних справ, на які поширюються правила обчислення строків, встановлені статтею 270 КАС України.

З огляду на зазначені обставини, призначене на 26.04.2021 року судове засідання було відкладено на 19.05.2021 року, а в подальшому на 23.06.2021 року.

Судом встановлено, що судову повістку на 23.06.2021 року позивачем було отримано 09.06.2021 року, що підтверджується наявним в матеріалах справи рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення (а.с. 111).

Разом з тим у судове засідання, призначене на 23.06.2021 року, позивач також не з`явилась, доказів поважності неприбуття у судові засідання не надала, причин неявки суду не повідомила, клопотань про розгляд справи за її відсутності чи про відкладення судового засідання на іншу дату до суду не надіслала.

У зв`язку із реорганізацією Головного управління ДФС в Одеській області ухвалою суду в якості співвідповідача в адміністративній справі №420/7191/19 було залучено Головне управління ДПС в Одеській області.

При цьому зазначеним відповідачем було заявлено клопотання про залишення адміністративного позову у справі №420/7191/19 без розгляду у зв`язку із повторною неявкою позивача до судових засідань без поважних причин. Представник Головного управління ДПС в Одеській області, наполягаючи на задоволенні клопотання, посилався на те, що позивач неодноразово не прибувала до судових засідань без поважних причин, доказів поважності неприбуття до суду не надала, що дає правові підставі суду постановити ухвалу про залишення адміністративного позову у справі без розгляду. На розгляді справи по суті позовних вимог за відсутності позивача представник Головного управління ДПС в Одеській області не наполягав.

Згідно з п.2 ч. 3 ст. 2 та ст. 8 КАС України однією із засад адміністративного судочинства є рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Відповідно до положень ч.ч.1, 2 ст. 44 КАС України особи, які беруть участь у справі, мають рівні процесуальні права і обов`язки та зобов`язані добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки. Зловживання процесуальними правами не допускається (ч. 1 ст. 45 КАСУ).

При цьому процесуальні права і обов`язки будь-якої особи, яка бере участь у справі, не можуть визнаватися більш або менш важливими, ніж права і обов`язки іншої особи. Розпорядження своїми правами (як процесуальними так і матеріальними правами) повинно, на думку суду, здійснюватись особою в межах, передбачених законом, у встановленій процесуальній формі та без порушення прав інших осіб.

Статтею 55 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що сторона, третя особа в адміністративній справі, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь у судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника.

Згідно ст. 258 КАС України суд розглядає справи за правилами спрощеного позовного провадження протягом розумного строку, але не більше шістдесяти днів із дня відкриття провадження у справі.

При цьому право на розгляд справи судом протягом зазначеного строку, належить як позивачу, так і відповідачу.

Кодекс адміністративного судочинства України надає право учасникам справи заявити клопотання про розгляд справи за їх відсутності (ст.ст. 44, 205 КАСУ).

Таким чином позивач, який є ініціатором звернення до суду, має використовувати власні процесуальні права з метою, з якою такі права були йому надані, не зловживаючи ними. Для реалізації цих прав позивач може забезпечити представництво власних інтересів при розгляді адміністративної справи, або заявити клопотання про розгляд справи без його участі.

Відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 240 КАС України суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду, якщо позивач не прибув (повторно не прибув, якщо він не є суб`єктом владних повноважень) у підготовче засідання чи у судове засідання без поважних причин або не повідомив про причини неявки, якщо від нього не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності

При цьому, відповідно до ч. 5 ст. 205 КАС України, у разі неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду, якщо неявка перешкоджає розгляду справи. Якщо відповідач наполягає на розгляді справи по суті, справа розглядається на підставі наявних у ній доказів.

До позивача, який не є суб`єктом владних повноважень, положення цієї частини застосовуються лише у разі повторної неявки.

Слід зазначити, що неприбуття в судове засідання позивача є повторним, коли ні позивач, ні його представник вдруге не прибули на розгляд справи і в суду є достовірні докази про те, що обидва рази позивача було належним чином повідомлено про необхідність з`явлення до судового засідання та про дату, час та місце судового розгляду справи.

Поняття «повторності» означає вчинення дії знову, основною ознакою повторності є здійснення аналогічного, тотожного. А тому «повторне неприбуття», як підстава для залишення позовної заяви без розгляду, означає неявку у судове засідання два чи більше разів без поважних причин або без повідомлення про причини неприбуття протягом усього розгляду справи.

Європейський суд з прав людини в рішенні від 7 липня 1989 року у справі «Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії» зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Тривала неявка до суду позивача може свідчити про втрату ним інтересу до вирішення справи, а вирішення спору без позивача при таких обставинах є порушенням такого принципу адміністративного судочинства, як диспозитивність. Поняття диспозитивності виходить із латинського Dispono розпоряджаюся та означає надання особам, які беруть участь у справі, можливості вільно розпоряджатися своїми матеріальними та процесуальними правами на власний розсуд. Сутність цього принципу ґрунтується на таких, зокрема, положеннях: хто хоче здійснити свої права, повинен сам потурбуватися про це; особа, який належить право, може від нього відмовитися; нікого не можна примушувати пред`явити позов проти своєї волі.

Залишення позовної без розгляду це форма вирішення справи без ухвалення остаточного рішення у зв`язку з виникненням обставин, які перешкоджають її розгляду; але можуть бути усунуті в майбутньому. Позовна заява залишається без розгляду за наявності встановлених в судовому засіданні обставин, які свідчать про недодержання умов реалізації права позивача на звернення до суду за захистом, але застосування яких можливе в подальшому.

З урахуванням того, що позивач, будучи належним чином повідомленим про дату, час та місце судового розгляду справи, неодноразово не з`являлась до судових засідань, на запит суду не надала жодних доказів поважності не прибуття до судових засідань, а також враховуючи ненадходження до суду клопотань від позивача про розгляд справи за її відсутності, суд вважає, що позивач 23.06.2021 року повторно не прибула в судове засідання в адміністративній справі №420/7191/19 без поважних причин, неявка позивача перешкоджає розгляду цієї адміністративної справи, а тому у суду наявні правові підстави для залишення адміністративного позову фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 без розгляду на підставі п. 4 ч. 1 ст. 240 КАС України.

Керуючись ст.ст. 2, 5-11, 12, 44, 45, 47, 55, 57, 205, 240, 241, 243, 248, 256, 293-295 КАС України, суд, -

УХВАЛИВ:

Адміністративний позов фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 до Головного управління ДФС в Одеській області, Головного управління ДПС в Одеській області, про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення - залишити без розгляду.

Роз`яснити позивачу, що залишення позовної заяви без розгляду не позбавляє її права повторного звернення до адміністративного суду в загальному порядку.

Ухвалу суду може бути оскаржено до П`ятого апеляційного адміністративного суду в порядку та строки, встановлені статтями 293, 295 та пп. 15.5 п.15 ч.1 розділу VII «Перехідні положення» КАС України.

Ухвала суду набирає законної сили в порядку, передбаченому ст. 256 КАС України.

Повний текст ухвали виготовлений та підписаний суддею 29 червня 2021 року.

Головуючий суддя Білостоцький О.В.