Справа № 160/2788/21
Суддя: Кадникова Ганна Володимирівна
Дата ухвалення: 2021-05-31 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
31 травня 2021 року Справа № 160/2788/21
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Кадникової Г.В., розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження (у письмовому провадженні) адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «ТЕХНОМОСТ» до Дніпровської митниці Держмитслужби про визнання протиправним та скасування рішення,
Товариство з обмеженою відповідальністю «ТЕХНОМОСТ» (далі - ТОВ «ТЕХНОМОСТ», позивач) звернулось до Дніпропетровського окружного адміністративного суду з позовними вимогами до Дніпровської митниці Держмитслуби (далі - Митниця, відповідач) про визнання протиправним та скасування рішення Дніпровської митниці Держмитслужби про коригування митної вартості товарів №UA110020/2020/600005/1 від 09.09.2020р.
В обґрунтування позову зазначено, що позивачем з метою митного оформлення товару 07.09.2020р. подано електронну митну декларацію №UA110020/2020/007098. Митну вартість товару визначено і заявлено за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються, оскільки відповідно до положень Митного кодексу України (надалі - МК України) основним методом визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є перший метод за ціною договору (вартість операції).
Проте, митницею за результатами здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів не було визнано заявлену декларантом митну вартість товарів та прийнято рішення про її коригування. На думку позивача, оскаржуване рішення є протиправним та підлягає скасуванню, у зв`язку з чим він звернувся до суду з даним позовом та просить позовні вимоги задовольнити в повному обсязі.
Ухвалою суду від 01.03.2021 р. позовну заяву залишено без руху на підставі ст.169 Кодексу адміністративного судочинства України, зі встановленням строку для усунення виявлених недоліків.
На виконання ухвали суду, позивачем усунуті виявлені недоліки позовної заяви.
Ухвалою суду від 02.04.2021р. позовну заяву прийнято до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін та проведення судового засідання.
Відповідачем подано відзив на позовну заяву, в якому просить відмовити в задоволенні позовних вимог, посилаючись на те, що за результатами контролю із застосування системи управління ризиками, виявлено ризик можливого заниження митної вартості товару, що спричинило необхідність здійснити перевірку правильності її визначення, звернувши увагу на вартість ідентичних або подібних товарів.
Посадовою особою митниці відповідно до п.4.1. ст.54 МК України здійснено контроль наявності в підтверджуючих документах всіх відомостей в кількісному виразі, використаних при обчисленні митної вартості. В результаті такого контролю встановлено, що документи, які підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості містять розбіжності.
Відповідач вважає, що оскаржуване рішення є таким, що відповідає вимогам чинного законодавства.
Вивчивши матеріали справи, оцінивши наведені сторонами доводи, надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд виходить з наступного.
Судом встановлено та матеріалами справи підтверджено, що 08.06.2020 р. між ТОВ «ТЕХНОМОСТ» та компанією «RISEN ENERGY СО.» LTD (Китай) укладено зовнішньоекономічний контракт № RSPN08062020 на поставку товару.
Відповідно до умов контракту компанія «RISEN ENERGYІ СО.» LTD (продавець) погоджується поставити на умовах поставки CIF (інкотермс 2010, порт - Південний, України) ТОВ «ТЕХНОМОСТ» (покупець) товар, а ТОВ «ТЕХНОМОСТ» погоджується прийняти і оплатити поставлений товар. Також сторонами узгоджено, що найменування, асортимент, одиниці виміру, кількість і ціни товару встановлюються у комерційних інвойсах на поставку товару.
Відповідно до комерційного інвойсу №RSPN10072020-1 від 10.07.2020р. компанія «RISEN ENERGYІ СО.» LTD зобов`язлась поставити Покупцю сонячні панелі, найменування, кількість, ціни та загальна вартість яких зазначено у інвойсі.
З метою митного оформлення ввезеного товару, позивачем 07.09.2020р. подано до відповідача митну декларацію №UA110020/2020/007098, разом з усіма документами, передбаченими ч.2 ст.53 МК України, що підтверджують митну вартість.
Митна вартість товару, заявленого до митного оформлення, була визначена декларантом за першим методом, тобто за ціною договору (контракту) щодо товару, який імпортується (вартість операції).
Для митного оформлення позивачем також подані документи, встановлені ч.2 ст.53 МК України, а саме: контракт №RSPN08062020 від 08.06.2020р., PRICE LIST (прайс лист) від 08.06.2020р., COMMERCIAL OFFER (комерційна пропозиція) від 08.06.2020р. INVOICE (інвойс) №RSPN10072020-1 від 10.07.2020р., сертифікат якості від 10.07.2020р.; BILL OF LADING (коносамент) №597183986 від 14.07.2020р., CMR №0498 від 05.09.2020р., CMR №8101 від 05.09.2020р., експортна митна декларація від 10.07.2020р., лист щодо страхування від 10.07.2020р., переклади документів.
За результатом опрацювання всіх поданих декларантом документів відповідачем встановлено розбіжності, а саме:
1). Відповідно до п.4.1 контракту від 08.06.2020р. №RSPN08062020) оплату «Товару» покупець повинен провести в повному обсязі відповідно до п.2.1 контракту на рахунок «Продавця» згідно отриманого протягом 180 днів після отримання товару, можлива передплата. Платіжні документи до митного контролю не надано;
2). Інвойси від 10.07.2020 MRSPN10072020-1 та комерційна пропозиція від 08.06.2020р. №RSPN10072020-1 містять посилання на замовлення №RSPN10072020-1, яке до митного контролю не надано;
3). Наданий до митного контролю прайс-лист від 08.06.2020р. б/н має адресний характер та суб`єктивну спрямованість, оскільки заявлені умови поставки CIF Pivdennyi, що суперечить суті прайс листа як комерційної пропозиції продавця необмеженій кількості потенціальних покупців та наявність знижок або дисконту на оцінюванні товари;
4). Згідно Закону КНР «Про порядок заповнення вантажної експортно імпортної декларації, затвердженого міністерством Головного митного управління КНР №52 2008р. до якої в графі 24 (фрахт) відсутні відомості щодо вартості транспортування, в графі 25 вчинено напис «Insurance expenses» (страхові витрати) без числових значень понесених витрат. Враховуючи вищезазначене, заповнення копії митної декларації країни не відповідає вимогам Закону КНР «Про порядок заповнення вантажної експортно імпортної декларації», що унеможливлює перевірку числових значень складових митної вартості у відповідності до ч.4 ст.54 МК України. Копія декларації країни відправлення без перекладу;
5). За умовами терміну CIF на продавця покладається також обов`язок придбання морського страхування на користь покупця проти ризику втрати й ушкодження товару під час перевезення. Відповідно до правила А3 Інкотермс-2010 (умови поставки CIF ) продавець зобов`язанний надати покупцеві страховой поліс або інший доказ страхового покриття. Страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування митного контролю не надана;
6). Перевантаження 14.07.2020р. товарів, що переміщувались у контейнері MRSU3078101 та FJKU6000498 з морського судна Т/Х «MSC TARANTO» на «MAERSK НАМBURG 027W» у порту Port Said East, Egypt. Враховуючи наявність перевантаження, можлива наявність також інших коносаментів (з морського судна «MSC TARANTO» на «MAERSK НАМBURG 027W» відповідно до яких здійснювалось перевезення, та які не були надані до митного оформлення у порушення ст.335 МК України.
Відповідачем зобов`язано декларанта подати протягом 10 календарних днів додаткові документи для підтвердження заявленої митної вартості, а саме: банківські платіжні документи, якщо здійснювалось страхування страхові документи, а також документи що містять відомості про вартість страхування, каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс - листи) виробника товару, виписку з бухгалтерської документації, висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.
ТОВ «ТЕХНОМОСТ» 09.09.2020 р. повідомив митницю про неможливість надання запитуванних додаткових документів для підтвердження митної вартості у десятиденний строк.
За результатом проведеної митної оцінки та дослідження поданих документів, митним органом прийнято рішення про коригування митної вартості товарів №UA110020/2020/600005/1 від 09.09.2020 р., згідно з яким митним органом відкоригована задекларована ТОВ «ТЕХНОМОСТ» у поданій митній декларації №UA110020/2020/007098 від 07.09.2020 р. митна вартість товару.
Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд виходить з наступного.
Частиною 1 ст.7 МК України, встановлені порядок і умови переміщення товарів через митний кордон України, їх митний контроль та митне оформлення, застосування механізмів тарифного і нетарифного регулювання зовнішньоекономічної діяльності, справляння митних платежів, ведення митної статистики, обмін митною інформацією, ведення Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності, здійснення відповідно до закону державного контролю нехарчової продукції при її ввезенні на митну територію України, запобігання та протидія контрабанді, боротьба з порушеннями митних правил, організація і забезпечення діяльності митних органів та інші заходи, спрямовані на реалізацію державної політики у сфері державної митної справи, становлять державну митну справу.
Митний контроль - це сукупність заходів, що здійснюються митними органами в межах своїх повноважень з метою забезпечення додержання норм цього Кодексу, законів та інших нормативно-правових актів з питань державної митної справи, міжнародних договорів України, укладених у встановленому законом порядку (п.24 ч.1 ст.4 МК України).
Відповідно ч.2 ст.53 МК України документами, які підтверджують митну вартість товарів, є декларація митної вартості та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводиться розрахунок митної вартості; зовнішньоекономічний договір (контракт); рахунок-фактура (інвойс) або рахунок - проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу); якщо рахунок сплачено - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; копія імпортної ліцензії, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню; якщо здійснювалося страхування - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування.
Частиною 3 вказаної статті також передбачено, що у разі якщо документи, зазначені у ч.2 цієї статті, містять розбіжності, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу митного органу зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі документи: договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); виписку з бухгалтерської документації; ліцензійний та авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів; каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс - листи) виробника товару; копію митної декларації країни відправлення; висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.
Забороняється вимагати від декларанта або уповноваженої ним особи будь-які інші документи, відмінні від тих, що зазначені в цій статті.
Відповідно до ч.1, 2, 3 ст.54 МК України передбачено, що контроль правильності визначення митної вартості товарів здійснюється митним органом під час проведення митного контролю і митного оформлення шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості. Контроль правильності визначення митної вартості товарів за основним методом - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту (вартість операції), здійснюється митним органом шляхом перевірки розрахунку, здійсненого декларантом, за відсутності застережень щодо застосування цього методу, визначених у частині 1 статті 58 цього Кодексу. За результатами здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів митний орган визнає заявлену декларантом або уповноваженою ним особою митну вартість чи приймає письмове рішення про її коригування відповідно до положень статті 55 Митного кодексу України.
Приписами ст.337 МК України передбачено, що перевірка документів та відомостей, які подаються митному органу під час переміщення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України, здійснюється візуально, із застосуванням інформаційних технологій шляхом проведення: формато-логічного контролю; контролю співставлення; контролю із застосуванням системи управління ризиками та в інші способи, передбачені цим Кодексом.
При здійсненні контролю правильності визначення митної вартості товарів митний орган повинен впевнитися, що заявлена декларантом митна вартість товару ґрунтується на дійсній вартості, під якою розуміється ціна, за якою такий або аналогічний товар продається або пропонується для продажу при нормальній ході торгівлі в умовах повної конкуренції.
Згідно з п.1 ч.4 ст.54 МК України контроль заявленої декларантом митної вартості товарів здійснюється шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості, наявності в поданих документах усіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.
Відповідно до ч.6 ст.54 МК України митний орган може відмовити у митному оформленні товарів за заявленою декларантом або уповноваженою ним особою митною вартістю виключно за наявності обґрунтованих підстав вважати, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, у разі:
1) невірно проведеного декларантом або уповноваженою ним особою розрахунку митної вартості;
2) неподання декларантом або уповноваженою ним особою документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій четвертій статті 53 цього Кодексу, або відсутності у цих документах всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари;
3) невідповідності обраного декларантом або уповноваженою ним особою методу визначення митної вартості товару умовам, наведеним у главі 9 цього Кодексу;
4) надходження до митного органу документально підтвердженої офіційної інформації митний орган інших країн щодо недостовірності заявленої митної вартості.
Згідно з ч.1 ст.55 МК України рішення про коригування заявленої митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України з поміщенням у митний режим імпорту, приймається митний орган у письмовій формі під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості цих товарів як до, так і після їх випуску, якщо митний орган у випадках, передбачених частиною шостою статті 54 цього Кодексу, виявлено, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів.
Частиною 2 ст.55 МК України визначено, що прийняте митним органом письмове рішення про коригування заявленої митної вартості товарів має містити:
1) обґрунтування причин, через які заявлену декларантом митну вартість не може бути визнано;
2) наявну в митного органу інформацію (у тому числі щодо числових значень складових митної вартості, митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, інших умов, що могли вплинути на ціну товарів), яка призвела до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості та до прийняття рішення про коригування митної вартості, заявленої декларантом;
3) вичерпний перелік вимог щодо надання додаткових документів, передбачених частиною третьою статті 53 цього Кодексу, за умови надання яких митна вартість може бути визнана митним органом;
4) обґрунтування числового значення митної вартості товарів, скоригованої митним органом, та фактів, які вплинули на таке коригування.
Відповідно до ч.1 ст.57 МК України визначення митної вартості товарів, які ввозяться в Україну відповідно до митного режиму імпорту, здійснюється за такими методами:
1) основний - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції);
2) другорядні: за ціною договору щодо ідентичних товарів; за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів; на основі віднімання вартості; на основі додавання вартості (обчислена вартість); резервний.
Згідно ч.2 ст.57 МК України основним методом визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є перший метод - за ціною договору (вартість операції).
Кожний наступний метод застосовується лише у разі, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу відповідно до норм цього Кодексу (ч.3 ст.57 МК України).
При цьому, кожний наступний метод застосовується, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу (ч.6 ст.57 МК України).
Відповідно до п.4 ст.57 МК України у разі, якщо митна вартість не може бути визначена за основним методом, застосовуються другорядні методи, зазначені у п.2 ч.1 ст.57 МК України.
При цьому, застосуванню другорядних методів передує процедура консультацій між митним органом та декларантом з метою визначення основи вартості згідно з положеннями статей 59 та 60 цього Кодексу. Під час консультацій митний орган та декларант можуть здійснити обмін наявною у кожного з них інформацією за умови додержання вимог щодо її конфіденційності.
Відповідно до ч.2 ст.58 МК України метод визначення митної вартості товарів за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються, не застосовується, якщо використані декларантом або уповноваженою ним особою відомості не підтверджені документально або не визначені кількісно і достовірні та/або відсутня хоча б одна із складових митної вартості, яка є обов`язковою при її обчисленні.
Отже, щодо можливості визначення митної вартості на підставі поданих позивачем до митної декларації документів вбачається, що її можливо встановити за основним методом.
З огляду на законодавчо встановлену компетенцію митниці при перевірці митної вартості імпортованих товарів, зазначені розбіжності повинні бути не будь-якими, а лише тими, що стосуються числового значення заявленої митної вартості чи розрахунку митної вартості здійсненої декларантом.
Судом встановлено, що позивачем для підтвердження обґрунтованості заявленої у деклараціях митної вартості товару були подані всі документи, передбачені частиною другою ст.53 МК України.
За наведених обставин, суд приходить до висновку, що позовні вимоги є обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню.
Згідно із ч.1 ст.9 КАС України, розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.
Відповідно до ч.1 ст.77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення.
Частиною 2 ст.77 КАС України визначено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
Суд зазначає, що відповідач, як суб`єкт владних повноважень, не довів правомірність прийнятого рішення про коригування митної вартості товарів від 09.09.2020р. №UA110020/2020/600005/1. Натомість, позивачем доведено та підтверджено належними доказами обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, тому враховуючи викладене, суд приходить до висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню.
Вирішуючи питання про розподіл судових витрат, суд зазначає, що відповідно до ч.1 ст.139 Кодексу адміністративного судочинства України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.
Враховуючи викладене, сплачений позивачем судовий збір за подачу позову до суду в сумі 2'690грн. 39коп. підлягає стягненню за рахунок бюджетних асигнувань Дніпровської митниці Держмитслужби .
Керуючись ст.ст. 9, 72-78, 139, 241-246, 262, 263 Кодексу адміністративного судочинства України, суд
Адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю «ТЕХНОМОСТ» до Дніпровської митниці Держмитслужби про визнання протиправним та скасування рішення - задовольнити повністю.
Визнати протиправним та скасувати рішення Дніпровської митниці Держмитслужби про коригування митної вартості товарів №UA110020/2020/600005/1 від 09.09.2020 р.
Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи рішення суду оскаржується до Третього апеляційного адміністративного суду через Дніпропетровський окружний адміністративний суд відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 Розділу VII Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя Г. В.Кадникова