Справа № 200/8522/19-а
Суддя: Загороднюк А.Г.
Дата ухвалення: 2021-06-29 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 червня 2021 року

м. Київ

справа № 200/8522/19-а

адміністративне провадження № К/9901/2681/20

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду:

судді-доповідача - Загороднюка А.Г.,

суддів: Єресько Л.О., Соколова В.М.,

розглянувши у попередньому судовому засіданні касаційну скаргу Державної служби України з питань праці на рішення Донецького окружного адміністративного суду від 24 вересня 2019 року (суддя Буряк І.В.) та постанову Першого апеляційного адміністративного суду від 23 грудня 2019 року (судді: Сухарьок М.Г., Гаврищук Т.Г., Геращенка І.В.) у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Державної служби України з питань праці про скасування та визнання незаконним наказу про накладення дисциплінарного стягнення,

УСТАНОВИВ:

Короткий зміст позовних вимог та їх обґрунтування.

ОСОБА_1 (далі позивачка, ОСОБА_1 ) звернулася до суду із позовною заявою до Державної служби України з питань праці (далі відповідач, Держпраця України), в якій просила скасувати та визначити незаконним наказ від 24 червня 2019 року № 52-Кт, про застосування дисциплінарного стягнення у вигляді догани.

В обґрунтування позовних вимог зазначено, що Держпраці України порушила пункт 1 частини VI Правил внутрішнього трудового службового розпорядку, оскільки нормативно-правові акти, накази, доручення, розпорядження зі службових питань доводяться до відома державних службовців шляхом ознайомлення у паперовій або електронній формі з підтвердженням такого ознайомлення, підтвердженням в свою чергу є підпис у відповідній паперовій чи електронній формі. Таким чином, з наказом від 12 квітня 2019 року №120-к «Про дисциплінарне провадження щодо ОСОБА_1 » позивачка мала бути ознайомлена 14 травня 2019 року, після виходу з лікарняного, а не 22 травня 2019 року після прибуття до м. Києва.

Позивачка стверджує, що сплинув строк, визначений законом, для притягнення держслужбовця до дисциплінарної відповідальності, оскільки аудиторський акт № 40 про виявлення порушень складено 13 листопада 2018 року. Крім того, у цьому акті жодних порушень вчинених ОСОБА_1 не виявлено. В свою чергу, підставою для відкриття дисциплінарного провадження є службова записка завідувача сектора внутрішнього аудиту Держпраці України Сироватки І. від 03 квітня 2019 року № 95 щодо виявлення за результатами проведення аудиту відповідності ГУ Держпраці у Донецькій області порушень вимог чинного законодавства та Довідка, яка не зареєстрована належним чином.

Також ОСОБА_1 звертає увагу, що була присутня 31 травня 2019 року на засіданні комісії з розгляду дисциплінарних справ та надала всі необхідні пояснення. Проте, у визначений законом строк, її не повідомили про прийняте рішення і лише після листа від 25 червня 2019 року № 03/432ДП/19 на ім`я Голови Держпраці України, 26 червня 2019 року позивачка ознайомлена з наказом від 24 червня 2019 року № 52-Кт про оголошення догани за незабезпечення належного виконання посадових обов`язків в частині неналежної координації та контролю за безпосередньо підпорядкованим управлінням з питань праці ГУ Держпраці у Донецькій області, неналежного виконання законодавства України у даній сфері, а також за системні невиконання інспекторами праці ГУ Держпраці у Донецькій області своїх обов`язків: неналежний контроль за виконанням приписів про усунення ТОВ «Славдорстрой» порушень вимог законодавства про працю.

Разом з тим, ОСОБА_1 є членом Професійної спілки ГУ Держпраці у Донецькій області, тому притягнення її до дисциплінарної відповідальності має здійснюватись за попередньою згодою профспілкового органу. Відповідь голови Професійної спілки ГУ Держпраці у Донецькій області свідчить, що така згода спілкою не надавалася.

Короткий зміст рішень судів попередніх інстанцій.

Рішенням Донецького окружного адміністративного суду від 24 вересня 2019 року, залишеним без змін постановою Першого апеляційного адміністративного суду від 23 грудня 2019 року позов задоволено, внаслідок чого визнано протиправним та скасовано наказ від 24 червня 2019 року № 52-Кт про застосування дисциплінарного стягнення у вигляді оголошення догани.

Рішення судів попередніх інстанцій мотивовано тим, що відповідачем порушено норми частини першої статті 73 Закону України «Про державну службу» та пункту 4 Порядку обліку та роботи з дисциплінарними справами № 49, затвердженого наказом Національного агентства України з питань державної служби 03 березня 2016 року № 49, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 25 березня 2016 року за № 456/28586, оскільки виявлений дисциплінарний проступок позивачки не обґрунтований відомостями та доказами про обставини, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження. Усі виявлені порушення, за винятком по ТОВ ТБ «Будматеріали», не відображені в аудиторському звіті від 13 листопада 2018 року № 40, який став підставою для порушення дисциплінарного провадження, та мали місце пізніше в часі.

Короткий зміст та обґрунтування вимог касаційної скарги.

У касаційній скарзі скаржник вказує на порушення судами попередніх інстанцій норм матеріального та процесуального права, просить оскаржувані судові рішення скасувати та ухвалити нове рішення, яким відмовити у позові повністю.

Скаржник зазначає, що судами попередніх інстанцій не надано належної оцінки всім доказам, які містяться в матеріалах дисціплінарної справи. Також не надано оцінку неналежного виконання позивачкою покладених на неї службових обов`язків, а саме, керівництво, координацію та контроль роботи безпосередньо підпорядкованого їй управління з питань праці Головного управління.

Позиція інших учасників справи.

Від позивачки відзиву на касаційну скаргу до суду не надходило, що відповідно до статті 338 КАС України не перешкоджає перегляду рішень судів першої та апеляційної інстанцій.

Рух касаційної скарги.

Ухвалою Верховного Суду від 25 лютого 2020 року відкрито касаційне провадження за касаційною скаргою Державної служби України з питань праці на рішення Донецького окружного адміністративного суду від 24 вересня 2019 року та постанову Першого апеляційного адміністративного суду від 23 грудня 2019 року.

Касаційний адміністративний суд у складі Верховного Суду ухвалою від 24 червня 2021 року зазначену адміністративну справу призначив до розгляду.

Установлені судами попередніх інстанцій обставини справи.

ОСОБА_1 призначено на посаду заступника начальника ГУ Держпраці у Донецькій області, як переможця конкурсу, на підставі наказу Держпраці України від 06 вересня 2017 року № 29-кт «Про призначення ОСОБА_1 » та наказу ГУ Держпраці у Донецькій області від 06 вересня 2017 року № 373-к «Про призначення ОСОБА_1 ».

Протоколом № 9 Загальних зборів Профспілки ГУ Держпраці у Донецькій області від 26 грудня 2017 року вирішено збільшити склад Ради профспілки з трьох до шести осіб та визначити новий склад Ради, до якого, зокрема, включити ОСОБА_1 . Вказане також відображено у додатку до Протоколу Загальних зборів Профспілки ГУ Держпраці у Донецькій області від 26 грудня 2017 року.

26 жовтня 2018 року Держпрацею України прийнято наказ №111 «Про проведення внутрішнього аудиту ГУ Держпраці у Донецькій області».

Пунктом 4 цього наказу зобов`язано сектор внутрішнього аудиту ( Сироватка І.М. ) надати Звіт про результати внутрішнього аудиту ГУ Держпраці у Донецькій області до 20 листопада 2018 року.

13 листопада 2018 року Держпрацею України складено Аудиторський звіт № 40 за результатами проведення аудиту ГУ Держпраці у Донецькій області, який територіальне управління отримало 15 листопада 2018 року.

Цим звітом рекомендовано керівництву Управління розглянути питання про притягнення до відповідальності посадових осіб, винних у виявлених під час перевірки порушеннях (п. 13).

03 квітня 2019 року завідувачем сектору внутрішнього аудиту Держпраці І.Сироваткою складено службову записку щодо виявлення за результатами проведення аудиту порушень вимог чинного законодавства.

12 квітня 2019 року Держпрацею України прийнято наказ № 120-к «Про дисциплінарне провадження щодо ОСОБА_1 », яким відкрито дисциплінарне провадження стосовно позивачки. Наказ прийнято відповідно до ст.ст. 68 та 69 Закону України «Про державну службу» та у зв`язку із надходженням службової записки завідувача сектору внутрішнього аудиту Держпраці України І. Сироватки щодо викладених в Аудиторському звіті від 13 листопада 2018 року № 40 фактів порушення норм чинного законодавства.

Наказом Держпраці від 13 травня 2019 року № 178-К «Про внесення змін до наказу Держпраці від 12 квітня 2019 року № 120-к, відповідно до ст.ст. 68 та 69 Закону України «Про державну службу» та у зв`язку із тимчасовою непрацездатністю ОСОБА_1 внесено зміни до пункту 2 наказу Держпраці від 12 квітня 2019 року № 120-к: «у підпункті 2.1 цифри « 13 травня 2019 року» замінити цифрами 03 червня 2019 року»; у підпункті 2.2 цифри « 15 травня 2019 року» замінити цифрами « 06 червня 2019 року».

20 травня 2019 року за № 93/11-19 Держпрацею складено окреме доручення заступнику начальника ГУ Держпраці у Донецькій області ОСОБА_1 , яким її зобов`язано прибути до апарату Держпраці 22 травня 2019 року для надання письмових пояснень щодо викладених у довідці фактів порушень вимог чинного законодавства. До доручення надано довідку, де, зокрема, встановлено низку порушень вимог законодавства з питань праці, а саме:

-за результатами інспекційного відвідування ФОП ОСОБА_4 , в порушення пункту 22 Порядку здійснення державного контролю за додержанням законодавства про працю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 26 квітня 2017 року № 295, матеріали фото-відеофіксації не долучено до матеріалів справи;

-за результатами інспекційного відвідування ТОВ «Будматеріали» встановлено низку порушень, допущених посадовими особами контролюючого органу: матеріали фото-відеофіксації не долучено до матеріалів справи, не використано право отримання пояснень осіб, що виконують роботи за цивільно-правовими договорами, право отримання завірених об`єктом відвідування копій або витягів документів, що містять інформацію/відомості про додержання законодавства про працю за пунктом 6.30;

-за результатами інспекційного відвідування «МК-Сервіс» ОСОБА_1 винесено постанову про накладення штрафу від 30 листопада 2018 року № ДЦДЦ 1538/1187/АВ/ПТ/МГ-ФС, постанова направлена до органів примусового виконання, незважаючи на наявність ухвали Донецького окружного адміністративного суду про забезпечення позову від 29 грудня 2018 року, якою заборонено управлінню вчиняти будь-які дії, направлені на її виконання;

- ОСОБА_1 прийнято наказ про проведення інспекційного відвідування ФОП ОСОБА_5 , проте в матеріалах єдиної справи ОСОБА_5 відсутня будь-яка інформація щодо підстав прийняття такого рішення;

-за результатами інспекційного відвідування ТОВ «Красноармійськбудсервіс» інспекторами праці не досліджено всі питання, визначені направленням, а саме дотримання статті 117 КЗпП України;

- за результатами інспекційного відвідування ТОВ «Славдорстрой» складено акт від 27 листопада 2018 року, який підписано останнім із зауваженнями. Проте припис про усунення порушень винесено до розгляду зауважень. В матеріалах справи відсутні підтверджуючі документи стосовно проведення індексації заробітної плати та її виплати за відповідні періоди. ОСОБА_1 прийнято рішення про незастосування санкцій до ТОВ «Славдорстрой» (протокол від 14 грудня 2018 року), хоча відсутні належні докази проведення індексації заробітної плати та проведеного перерахунку. Разом з тим, ухвалою Слов`янського міськрайонного суду Донецької області від 08 січня 2019 року директора ТОВ «Славдорстрой» визнано винним у скоєнні адміністративного правопорушення за вказаним складом та притягнуто до адміністративної відповідальності. Загалом сума штрафу щодо ТОВ «Славдорстрой» мала складати 13886790,00 грн;

-за результатами інспекційного відвідування ФОП ОСОБА_6 не використано право фіксації проведення інспекційного відвідування засобами аудіо-, фото-, відеотехніки, не зазначено про можливість отримання пояснень працівників, в матеріалах єдиної справи відсутні підтверджуючі документи щодо своєчасного повідомлення про прийняття на роботу працівників;

-встановлено факти несвоєчасного направлення постанов про накладення штрафу за порушення законодавства про працю на примусове виконання, зокрема ОСОБА_1

15 травня 2019 року ОСОБА_1 звернулася до голови Держпраці України із запитом на доступ до публічної інформації, в якому просила надати копії документів стосовно дисциплінарного провадження відносно неї. На виконання окремого доручення від 20 травня 2019 року № 99/11-19 позивачем надано пояснення, отримані відповідачем 31 травня 2019 року.

21 червня 2019 року головою дисциплінарної комісії складено подання щодо притягнення до дисциплінарної відповідальності ОСОБА_1 , заступника начальника ГУ Держпраці у Донецькій області, яким рекомендовано за неналежне виконання посадових обов`язків застосувати до ОСОБА_1 відповідно до пункту 2 частини першої статті 66 Закону України «Про державну службу» дисциплінарне стягнення у вигляді оголошення догани.

24 червня 2019 року наказом Держпраці України № 52-Кт ОСОБА_1 оголошено догану.

Цим наказом встановлено, що ОСОБА_1 не забезпечено належне виконання посадових обов`язків, а саме: належну координацію та контроль роботи безпосередньо підпорядкованого управління з питань праці ГУ Держпраці у Донецькій області, що відобразилось у вчиненні інспекторами праці цього управління численних порушень вимог Порядку здійснення державного контролю за додержанням законодавства про працю, затвердженого постановою КМУ від 26 квітня 2017 року № 295, Порядку формування єдиної справи розпорядчих документів, що приймаються органом державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, затвердженого наказом Міністерства економічного розвитку і торгівлі України від 03 липня 2017 року № 961, наказу Міністерства соціальної політики України від 18 серпня 2017 року № 1338, у системному невикористанні інспекторами праці ГУ Держпраці у Донецькій області своїх прав, а також не забезпечено належний контроль за виконанням приписів про усунення порушень вимог законодавства про працю.

Наказ прийнято на підставі: пояснень ОСОБА_1 , висновку про наявність чи відсутність в діях державного службовця дисциплінарного проступку та підстав для притягнення до дисциплінарної відповідальності по дисциплінарному провадженню відносно ОСОБА_1 , подання про притягнення до дисциплінарної відповідальності ОСОБА_1

25 червня 2019 року позивач звернувся до голови Держпраці України із клопотанням про надання завіреної копії наказу про накладення дисциплінарного стягнення чи закриття дисциплінарного провадження у справі.

27 червня 2019 року ОСОБА_1 звернулась до голови Держпраці України із клопотанням № 03/445ДП/19 про надання завірених належним чином копій документів, що стали підставою для оголошення догани.

Вважаючи своє притягнення до дисциплінарної відповідальності незаконним, позивачка звернулась до суду за захистом свого порушеного права.

Джерела права й акти їхнього застосування.

Частиною другою статті 19 Конституції України визначено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Принципи, правові та організаційні засади забезпечення публічної, професійної, політично неупередженої, ефективної, орієнтованої на громадян державної служби, яка функціонує в інтересах держави і суспільства, а також порядок реалізації громадянами України права рівного доступу до державної служби, що базується на їхніх особистих якостях та досягненнях, визначені в Законі України від 10 грудня 2015 року № 889-VIII «Про державну службу» (далі - Закон № 889-VIII у редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин).

За наведеним у статті 1 цього Закону визначенням державна служба в Україні - це професійна діяльність осіб, які займають посади в державних органах та їх апараті щодо практичного виконання завдань і функцій держави та одержують заробітну плату за рахунок державних коштів.

Ці особи є державними службовцями і мають відповідні службові повноваження.

Згідно з приписами статті 8 Закону № 889-VIII, державний службовець зобов`язаний: 1) дотримуватися Конституції та законів України, діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; 2) дотримуватися принципів державної служби та правил етичної поведінки; 3) поважати гідність людини, не допускати порушення прав і свобод людини та громадянина; 4) з повагою ставитися до державних символів України; 5) обов`язково використовувати державну мову під час виконання своїх посадових обов`язків, не допускати дискримінацію державної мови і протидіяти можливим спробам її дискримінації; 6) забезпечувати в межах наданих повноважень ефективне виконання завдань і функцій державних органів; 7) сумлінно і професійно виконувати свої посадові обов`язки; 8) виконувати рішення державних органів, накази (розпорядження), доручення керівників, надані на підставі та у межах повноважень, передбачених Конституцією та законами України; 9) додержуватися вимог законодавства у сфері запобігання і протидії корупції; 10) запобігати виникненню реального, потенційного конфлікту інтересів під час проходження державної служби; 11) постійно підвищувати рівень своєї професійної компетентності та удосконалювати організацію службової діяльності; 12) зберігати державну таємницю та персональні дані осіб, що стали йому відомі у зв`язку з виконанням посадових обов`язків, а також іншу інформацію, яка відповідно до закону не підлягає розголошенню; 13) надавати публічну інформацію в межах, визначених законом.

Державні службовці виконують також інші обов`язки, визначені у положеннях про структурні підрозділи державних органів та посадових інструкціях, затверджених керівниками державної служби в цих органах.

Відповідно до частини першої статті 64 Закону № 889-VIII за невиконання або неналежне виконання посадових обов`язків, визначених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами у сфері державної служби, посадовою інструкцією, а також порушення правил етичної поведінки та інше порушення службової дисципліни державний службовець притягається до дисциплінарної відповідальності у порядку, встановленому цим Законом.

За змістом частини першої статті 65 вказаного Закону, підставою для притягнення державного службовця до дисциплінарної відповідальності є вчинення ним дисциплінарного проступку, тобто протиправної винної дії або бездіяльності чи прийняття рішення, що полягає у невиконанні або неналежному виконанні державним службовцем своїх посадових обов`язків та інших вимог, встановлених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами, за яке до нього може бути застосоване дисциплінарне стягнення.

Згідно з частиною другою цієї статті дисциплінарними проступками є:

1) порушення Присяги державного службовця;

2) порушення правил етичної поведінки державних службовців;

3) вияв неповаги до держави, державних символів України, Українського народу;

4) дії, що шкодять авторитету державної служби;

5) невиконання або неналежне виконання посадових обов`язків, актів органів державної влади, наказів (розпоряджень) та доручень керівників, прийнятих у межах їхніх повноважень;

6) недотримання правил внутрішнього службового розпорядку;

7) перевищення службових повноважень, якщо воно не містить складу злочину або адміністративного правопорушення;

8) невиконання вимог щодо політичної неупередженості державного службовця;

9) використання повноважень в особистих (приватних) інтересах або в неправомірних особистих інтересах інших осіб;

10) подання під час вступу на державну службу недостовірної інформації про обставини, що перешкоджають реалізації права на державну службу, а також неподання необхідної інформації про такі обставини, що виникли під час проходження служби;

11) неповідомлення керівнику державної служби про виникнення відносин прямої підпорядкованості між державним службовцем та близькими особами у 15-денний строк з дня їх виникнення;

12) прогул державного службовця (у тому числі відсутність на службі більше трьох годин протягом робочого дня) без поважних причин;

13) поява державного службовця на службі в нетверезому стані, у стані наркотичного або токсичного сп`яніння;

14) прийняття державним службовцем необґрунтованого рішення, що спричинило порушення цілісності державного або комунального майна, незаконне їх використання або інше заподіяння шкоди державному чи комунальному майну, якщо такі дії не містять складу злочину або адміністративного правопорушення;

15) прийняття державним службовцем рішення, що суперечить закону або висновкам щодо застосування відповідної норми права, викладеним у постановах Верховного Суду, щодо якого судом винесено окрему ухвалу.

До державних службовців застосовується один із таких видів дисциплінарного стягнення: 1) зауваження; 2) догана; 3) попередження про неповну службову відповідність; 4) звільнення з посади державної служби (частина перша статті 66 Закону № 889-VIII).

При цьому, за частиною п`ятою статті 66 Закону № 889-VIII звільнення з посади державної служби є винятковим видом дисциплінарного стягнення і може бути застосоване лише у разі вчинення дисциплінарних проступків, передбачених пунктами 1, 3, 7, 9-11, 13, 14 частини другої статті 65 цього Закону, а також вчинення систематично (повторно протягом року) дисциплінарного проступку, передбаченого пунктом 12 частини другої статті 65 цього Закону.

За правилами частини першої статті 67 названого Закону дисциплінарне стягнення має відповідати характеру і тяжкості вчиненого дисциплінарного проступку та ступеню вини державного службовця. Під час визначення виду дисциплінарного стягнення необхідно враховувати характер дисциплінарного проступку, обставини, за яких він був вчинений, настання тяжких наслідків, добровільне відшкодування заподіяної шкоди, попередню поведінку державного службовця та його ставлення до виконання посадових обов`язків.

Як обумовлено частиною першою статті 69 Закону № 889-VIII, для здійснення дисциплінарного провадження з метою визначення ступеня вини, характеру і тяжкості вчиненого дисциплінарного проступку утворюється дисциплінарна комісія з розгляду дисциплінарних справ (далі - дисциплінарна комісія).

Рішення про накладення на державного службовця дисциплінарного стягнення чи закриття дисциплінарного провадження приймає суб`єкт призначення протягом 10 календарних днів з дня отримання пропозицій Комісії, подання дисциплінарної комісії у державному органі. Рішення оформляється відповідним актом суб`єкта призначення.

У рішенні, яке оформляється наказом (розпорядженням), зазначаються найменування державного органу, дата його прийняття, відомості про державного службовця, стислий виклад обставин справи, вид дисциплінарного проступку і його юридична кваліфікація, вид застосованого дисциплінарного стягнення (стаття 77 вказаного Закону).

Процедуру здійснення державного контролю за додержанням законодавства про працю юридичними особами (включаючи їх структурні та відокремлені підрозділи, які не є юридичними особами) та фізичними особами, які використовують найману працю визначає Порядок здійснення державного контролю за додержанням законодавства про працю, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 26 квітня 2017 року № 295 (далі - Порядок № 295).

Висновок Верховного Суду.

Суд касаційної інстанції наголошує на тому, що перегляд судових рішень здійснюється в межах доводів та вимог касаційної скарги, перевірка правильності застосування судом першої чи апеляційної інстанції норм матеріального і процесуального права - на підставі встановлених фактичних обставин справи (частина перша статті 341 КАС України).

Суд касаційної інстанції не має права встановлювати або вважати доведеними обставини, що не були встановлені у рішенні або постанові суду чи відхилені ним, вирішувати питання про достовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими, збирати чи приймати до розгляду нові докази або додатково перевіряти докази (частина друга статті 341 КАС України).

Законодавство встановлює відповідальність державних службовців за вчинення ними дисциплінарних проступків, зокрема за невиконання або неналежне виконання посадових обов`язків.

Водночас для притягнення державного службовця до дисциплінарної відповідальності, законодавство передбачає необхідність встановлення вини такої особи за результатами проведення службового розслідування/дисциплінарного провадження.

Зі змісту норм Закону № 889-VIII можна визначити наступні стадії дисциплінарного провадження:

ініціювання дисциплінарного провадження;

формування дисциплінарної справи;

проведення службового розслідування ( за наявності підстав);

розгляд дисциплінарною комісією дисциплінарної справи державного службовця;

подання дисциплінарної комісії суб`єкту призначення;

прийняття рішення суб`єктом призначення;

накладення дисциплінарного стягнення (закриття дисциплінарного провадження).

Порядок утворення та повноваження дисциплінарної комісії визначаються статтею 69 Закону № 889-VIII.

Під час дисциплінарного провадження дисциплінарна комісія повинна об`єктивно, повно та всебічно дослідити всі обставини, які стали підставою для ініціювання дисциплінарного стягнення.

У цій справі установлено, що до позивачки застосовано дисциплінарне стягнення у виді догани, а саме, за вчинення позивачкою дисциплінарного проступку, що, за змістом оскаржуваного наказу, полягає у неналежному виконанні посадових обов`язків.

Судами попередніх інстанцій встановлено, що у зв`язку із надходженням службової записки завідувача сектору внутрішнього аудиту Держпраці Сироватки І. щодо викладених в Аудиторському звіті №40 від 13 листопада 2018 року за результатами проведення аудиту відповідності Головного управління Держпраці у Донецькій області фактів порушень норм чинного законодавства, наказом Голови Державної служби України з питань праці від 12 квітня 2019 року №120-к зобов`язано провести дисциплінарне провадження стосовно ОСОБА_7 .

За результатами проведеного дисциплінарного провадження підготовлено довідку, яка стала підставою для наказу від 24 червня 2019 року про оголошення позивачу догани.

Верховний Суд погоджується з висновками судів попередніх інстанцій про те, що обставини, викладені в Інформаційній довідці за матеріалами дисциплінарного провадження щодо ОСОБА_7 , не стосуються обставин, наведених в Аудиторському звіті № 40 від 13 листопада 2018 року. Тобто фактичною підставою для відкриття дисциплінарного провадження є встановлені від 13 листопада 2018 року Аудиторським звітом № 40 порушення, які не підтверджені ані матеріалами вказаної інформаційної довідки, ані Висновком про наявність чи відсутність у діях ОСОБА_7 дисциплінарного проступку. Службове розслідування відносно ОСОБА_7 не проводилось.

Наказом Національного агентства України з питань державної служби від 03 березня 2016 року № 49, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 25 березня 2016 року № 456/28586, затверджено Порядок обліку та роботи з дисциплінарними справами (далі - Порядок № 49).

Пунктом 4 Порядку № 49 передбачено, що дисциплінарна справа формується Комісією з питань вищого корпусу державної служби або дисциплінарною комісією під час здійснення дисциплінарного провадження з метою збору інформації про обставини, які стали підставою для його порушення.

Наявна в матеріалах дисциплінарного провадження інформація щодо ОСОБА_7 не містить підтвердження обставин, викладених в Аудиторському висновку від 13 листопада 2018 року № 40. Значна частина аргументації Інформаційної довідки та Висновку стосуються порушень допущених позивачкою під час розгляду справи про накладення штрафу на ТОВ «Славдорстрой», за результатами якої прийнято рішення про незастосування штрафу у зв`язку із усуненням порушень. А згідно зі службовою запискою ОСОБА_7 від 17 грудня 2018 року на ім`я головного спеціаліста з протидії корупції ОСОБА_8 про вжиття заходів щодо дій ОСОБА_9 за результатами інспекційного відвідування ТОВ «Славдорстрой» припис містить зобов`язання усунути порушення за пунктом 4 ПКМУ № 1078 (встановлений на підприємстві розрахунок індексації не відповідає порядку) та відмітку про його усунення. Доцільно зауважити, що належної оцінки цьому документу під час дисциплінарного провадження не надано.

Згідно з протоколом з питань розгляду справи про накладення штрафу на ТОВ «Славдорстрой» від 14 грудня 2018 року № 04-17-17/150 прийнято рішення про незастосування штрафу на підставі абзацу 8 частини другої статті 265 КЗпП України. В обґрунтування цього рішення вказано, що на підставі пункту 28 Порядку КМУ від 26 квітня 2017 року № 295 у разі виконання припису в установлений строк заходи притягнення об`єкта відвідування до відповідальності не застосовуються. Припис відносно ТОВ «Славдорстрой» винесено 28 листопада 2018 року, тобто після складення Аудиторського висновку № 40 від 13 листопада 2018 року.

Аналогічна ситуація склалась із виявленими порушеннями щодо процесу проведення інспекційних відвідувань: ФОП ОСОБА_4 , ФОП ОСОБА_5 , ТОВ «Красноармійськбудсервіс», ФОП ОСОБА_6 .

Фактично підставами притягнення до відповідальності є:

- не долучення до єдиної справи матеріалів фото- та відеофіксації;

- не використання інспекторами праці права на отримання завірених об`єктом відвідування копій або витягів документів;

- неналежний контроль за виконанням припису (щодо ТОВ «Славдорстрой);

-не дослідження питань за статтею 117 КЗпП України при проведенні інспекційного відвідування щодо додержання мінімальних гарантій в оплаті праці.

Щодо вказаних вище пунктів 1, 2, то за змістом Порядку № 295 інспекторам праці надано право на здійснення фото-, відеофіксації та отримання завірених об`єктом відвідування копій або витягів документів. Отже, за відсутності обов`язку інспекторів вживати наведені заходи, ОСОБА_7 не в праві вимагати цього від співробітників Управління та нести за це відповідальність.

Верховний Суд погоджується з висновками судів попередніх інстанцій про те, що виявлений дисциплінарний проступок позивачки не обґрунтований відомостями та доказами про обставини, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження. Усі виявлені порушення, за винятком по ТОВ ТБ «Будматеріали», не відображені в Аудиторському звіті від 13 листопада 2018 року № 40, який став підставою для порушення дисциплінарного провадження, та мали місце пізніше в часі.

Також відповідачем не взято до уваги пом`якшуючі обставини, а саме позитивну характеристику ОСОБА_7 та Висновок щодо результатів оцінювання службової діяльності державного службовця категорії «Б» або «В» від 04 грудня 2018 року № 603-К, відповідно до якого нею отримано відмінну оцінку.

Крім того, у наказі, яким позивачкою притягнуто до відповідальності, наведено загальні посилання на неналежне виконання посадових обов`язків, неналежну координацію та контроль безпосередньо підпорядкованого управління з питань праці без конкретизації, у чому саме це відобразилось (які протиправні, винні дії вчиненні саме позивачкою).

За таких обставин, оскаржуваний наказ відповідача не відповідає критеріям правомірності, наведеним у частині другій статті 2 КАС України, зокрема, винесений непропорційно, тобто без дотримання необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення.

Висновки за результатами розгляду касаційної скарги .

За такого правового регулювання та обставин справи суд касаційної інстанції погоджується з висновками судів першої й апеляційної інстанцій.

Викладені в касаційній скарзі доводи щодо помилковості висновків судів першої та апеляційної інстанцій не підтвердилися під час розгляду касаційної скарги.

Отже, Верховний Суд констатує, що оскаржувані судові рішення ґрунтуються на правильно встановлених фактичних обставинах справи, яким надана належна юридична оцінка із правильним застосуванням норм матеріального права, що регулюють спірні правовідносини, а суди під час розгляду справи не допустили порушень процесуального закону, які призвели або могли призвести до неправильного вирішення справи.

08 лютого 2020 року набрав чинності Закон України від 15 січня 2020 року № 460-IX "Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України щодо вдосконалення порядку розгляду судових справ" (далі - Закон № 460-IX).

Відповідно до пункту 2 Прикінцевих та перехідних положень Закону № 460-IX касаційні скарги на судові рішення, які подані і розгляд яких не закінчено до набрання чинності цим Законом, розглядаються в порядку, що діяв до набрання чинності цим Законом.

Згідно з пунктом 1 частини першої статті 349 КАС України суд касаційної інстанції за наслідками розгляду касаційної скарги залишає судові рішення судів першої та (або) апеляційної інстанцій без змін, а касаційну скаргу без задоволення.

За змістом частини першої статті 350 КАС України суд касаційної інстанції залишає касаційну скаргу без задоволення, а судові рішення - без змін, якщо визнає, що суди першої та апеляційної інстанцій не допустили неправильного застосування норм матеріального права або порушень норм процесуального права при ухваленні судових рішень чи вчиненні процесуальних дій.

Таким чином, зважаючи на приписи статті 350 КАС України, касаційну скаргу необхідно залишити без задоволення, а оскаржувані судові рішення - без змін.

Висновки щодо розподілу судових витрат

Відповідно до частини шостої статті 139 КАС України, якщо суд апеляційної чи касаційної інстанції, не повертаючи адміністративної справи на новий розгляд, змінить судове рішення або ухвалить нове, він відповідно змінює розподіл судових витрат.

Оскільки Верховний Суд не змінює судові рішення та не ухвалює нове, розподіл судових витрат не здійснюється.

Керуючись пунктом 2 Прикінцевих та перехідних положень Закону України від 15 січня 2020 року № 460-IX, статтями 341, 343, 349, 350, 356, 359 КАС України, Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду

ПОСТАНОВИВ:

Касаційну скаргу Державної служби України з питань праці залишити без задоволення.

Рішення Донецького окружного адміністративного суду від 24 вересня 2019 року та постанову Першого апеляційного адміністративного суду від 23 грудня 2019 року залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття, є остаточною і оскарженню не підлягає.

Суддя-доповідач: А.Г. Загороднюк

Судді Л.О. Єресько

В.М. Соколов