Справа № 640/28871/20
Суддя: Качур І.А.
Дата ухвалення: 2021-06-23 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

23 червня 2021 року м. Київ № 640/28871/20

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі головуючого судді Качура І.А., розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні) адміністративну справу

за позовом ОСОБА_1

до Святошинської районної у м. Києві територіальної виборчої комісії

про визнання протиправними дій, зобов`язання вчинити дії

ВСТАНОВИВ:

До Окружного адміністративного суду міста Києва звернувся з позовом ОСОБА_1 до Святошинської районної у м. Києві територіальної виборчої комісії, в якому просить:

- визнати бездіяльність Святошинської районної у місті Києві територіальної виборчої комісії протиправною з питань дотримання виборчого законодавства в частині порядку оплати праці членів дільничних виборчих комісій та зобов`язати Святошинську районну у місті Києві територіальну виборчу комісію виплатити мені заробітну плату за час виконання повноважень голови дільничної виборчої комісії виборчої дільниці №800805 під час проведення виборчого процесу місцевих виборів 25 Жовтня 2020 року, у розмірі 16543,02 грн. (шістнадцять тисяч п`ятсот сорок три гривні 02 копійок).

- зобов`язати Святошинську районну у місті Києві територіальну виборчу комісію виплати мені середній заробіток за весь час затримки по день фактичного розрахунку, а саме за 17 робочих днів (з 21-23,26-30 жовтня 2020р., 2-6,9-12 листопада 2020р.) у розмірі 30759,09 (тридцять тисяч сімсот п`ятдесят дев`ять гривень 09 копійок).

- стягнути з Святошинської районної у місті Києві територіальної виборчої комісії на мою користь витрати на професійну правничу допомогу у розмірі 5000,00 грн. (п`ять тисяч гривень 00 копійок).

В обґрунтування позову зазначив, що Святошинською районною у місті Києві територіальною виборчою комісією допущена протиправна бездіяльність з питань дотримання виборчого законодавства в частині порядку оплати праці членів дільничних виборчих комісій.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 23.11.2020 року позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження в адміністративній справі та призначено її до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження без повідомленням учасників справи ( у письмовому провадженні).

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 263 КАС України суд розглядає за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні) справи щодо оскарження бездіяльності суб`єкта владних повноважень або розпорядника інформації щодо розгляду звернення або запиту на інформацію.

До відділу документального обігу, контролю та забезпечення розгляду звернень громадян (канцелярія) Окружного адміністративного суду міста Києва не подавалось відзиву на позовну заяву з боку відповідача.

Розглянувши подані документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив наступне.

12 жовтня 2020 року за поданням Київської міської організації Політичної Партії «Слуга Народу» позивача було призначено на посаду Голови дільничної виборчої комісії виборчої дільниці №800805 на час проведення виборчого процесу місцевих виборів 25 Жовтня 2020 року , відповідним рішенням Святошинської районної у місті Києві територіальної виборчої комісії від 12 жовтня 2020 року що також підтверджується Посвідченням №805/1 від 13.10.2020р., виданого Святошинською районною в місті Києві територіальною виборчою комісією.

13 жовтня 2020 року позивачем складено присягу члена виборчої комісії та розпочато виконання обов`язків голови дільничної виборчої комісії виборчої дільниці №800805 (надалі ДВК №800805).

У спосіб, встановлений п.14 Порядку оплати праці членів територіальних і дільничних виборчих комісій з місцевих виборів, нарахування та виплати одноразової грошової винагороди, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 08 вересня 2015 року №687 (надалі - «Порядок №687») визначено перелік членів дільничної виборчої комісії виборчої дільниці №800805, що будуть виконував свої повноваження на платній основі. Зокрема із змісту Постанови ДВК №800805 від 13.10.2020 №1 вбачається, що голова та секретар ДВК 800805 виконують свої повноваження на платній основі.

На виконання п.п. 15-16 Порядку, головою ДВК №800805, 16 жовтня 2020 року надано визначений перелік документів з метою укладення договорів про виконання повноважень на платні основі. За результатами розгляду вказаного пакету документів Святошинською районною у місті Києві територіальною виборчою комісією (надалі-«ТВК») укладено договір від 13.10.2020 №1 з громадянином ОСОБА_1 про виконання обов`язків члена виборчої комісії на платній основі.

На час проведення місцевих виборів та виконання обов`язків Голови ДВК №800805 позивача увільнено від виконання службових обов`язків за основним місцем роботи, про що свідчить відповідний Наказ Товариства від 13.10.2020 №169/20-К.

Змісту довідки від 13.10.2020 №0000-000104 виданої за основним місцем роботи встановлено, що розмір моєї заробітної плати більший ніж розмір заробітної плати Голови Київської міської ради Кличка В.В. (інформація про розмір заробітної плати посадових Київської міської ради публікується щомісяця та розміщена у відкритому доступі на Єдиному державному веб-порталі відкритих даних 13 листопада 2020 року ТВК здійснено виплату заробітної плати на мій поточний рахунок у розмір: 3296 гривень 67 копійок (підтверджується випискою з обслуговуючого банку). Отримана сума заробітної плати нарахована та виплачена з порушенням визначеного Порядку №687.

Зокрема, виходячи з суми виплати нарахування заробітної плати провадилось за наступною формулою:

Заробітна плата міського голови (виходячи із отриманої виплати) становить:

17200,00 грн. (Розмір заробітної плати/окладу міського голови)

Кількість робочих днів у жовтні: 21

Заробітна плата за 1 роб.день: 819,047619 грн.

Кількість робочих днів (13.10. -20.10.): 5;

Заробітна плата за 5 р.д.: 4095,238095 грн.

Утримання із заробітної плати 18% ПДФО та 1.5% ВЗ: 798,5714286 грн.

Виплачено 3296,67 грн.

На звернення позивача до ТВК щодо обґрунтування сум нарахування та виплати заробітної плати за час виконання ним повноважень голови ДВК №800805 залишені без відповіді.

Незгода позивача із проведеним розрахунком, стала підставою для звернення до суду.

Суд, визначаючись щодо заявлених вимог по суті, виходить з того, що відповідно до п.19 Порядку №687, оплата праці члена виборчої комісії, який виконує свої повноваження в комісії на платній основі, проводиться раз на місяць територіальною виборчою комісією на підставі акта наданих послуг, підписаного сторонами цивільно-правового договору і табелем обліку робочого часу.

Якщо член виборчої комісії виконував свої повноваження на платній основі не повний календарний місяць або з певних причин відбулося дострокове припинення дії договору про виконання обов`язків члена виборчої комісії, його робота оплачується пропорційно відпрацьованому часу.

По-друге, відповідно ст.ст.1, 2 ЗУ «Про оплату праці», заробітна плата - це винагорода, обчислена, як правило, у грошовому виразі, яку за трудовим договором роботодавець виплачує працівникові за виконану ним роботу.

Розмір заробітної плати залежить від складності та умов виконуваної роботи, професійно-ділових якостей працівника, результатів його праці та господарської діяльності підприємства. Структура заробітної плати, це основна заробітна плата. Це - винагорода за виконану роботу відповідно до встановлених норм праці (норми часу, виробітку, обслуговування, посадові обов`язки). Вона встановлюється у вигляді тарифних ставок (окладів) і відрядних розцінок для робітників та посадових окладів для службовців.

Додаткова заробітна плата. Це - винагорода за працю понад установлені норми, за трудові успіхи та винахідливість і за особливі умови праці. Вона включає доплати, надбавки, гарантійні і компенсаційні виплати, передбачені чинним законодавством; премії, пов`язані з виконанням виробничих завдань функцій. І

Інші заохочувальні та компенсаційні виплати. До них належать виплати у формі винагород зі підсумками роботи за рік, премії за спеціальними системами і положеннями, виплати в рамках грантів компенсаційні та інші грошові і матеріальні виплати, які не передбачені актами чинного законодавства або які провадяться понад встановлені зазначеними актами норми.

Система оплати праці органів місцевого самоврядування регулюються відповідним Законом України «Про місцеве самоврядування в України», Постанова КМУ від 09.03.2006 №268 та іншими підзаконними актами.

Відповідно до ч .2 п.11 Порядку №687, відповідна рада на вимогу територіальної виборчої комісії видає довідку про розмір заробітної плати сільського, селищного, міського голови або голови відповідної ради за останній повністю відпрацьований місяць, який передує початку виборчого процесу.

Відповідно до Постанови Центральної виборчої комісії від 30.8.2020 №208 «Про початок виборчого процесу місцевих виборів 25 Жовтня 2020 року», початком виборчого процесу оголошено 5 вересня 2020 року, тобто за основу для нарахування встановлюється заробітна плата Голови Київської міського ради за серпень 2020 року.

Згідно відкритих даних, а саме з Єдиного державного веб-порталу відкритих даних заробітна плата Голови Київської міської ради Кличка В.В. за серпень склала 47050 гривень 65 копійок, з урахуванням податків та обов`язкових платежів.

Також, відповідно до п.19 Порядку №687, оплата праці члена виборчої комісії, який виконує свої повноваження в комісії на платній основі, проводиться раз на місяць територіальною виборчою комісією на підставі акта наданих послуг, підписаного сторонами цивільно-правового договору, і табеля обліку робочого часу.

Якщо член виборчої комісії виконував свої повноваження на платній основі не повний календарний місяць або з певних причин відбулося дострокове припинення дії договору про виконання обов`язків члена виборчої комісії, його робота оплачується пропорційно відпрацьованому часу.

Так, типовий договір цивільно - правового характеру на виконання обов`язків членів ВК на платній основі затверджено Порядком №687. Із змісту предмету договору встановлено, що Виконавець зобов`язується виконувати обов`язки члена виборчої комісії, пов`язані з підготовкою та проведенням місцевих виборів, а замовник зобов`язується прийняти і оплатити надані виконавцем послуги в порядку, розмірі та строки, визначені цим договором.

Пунктами 3 та 4 розділу «Порядок, розміри та строки оплати праці», передбачено, що «Оплата праці виконавця здійснюється пропорційно фактично відпрацьованому часу. Замовник здійснює оплату праці виконавця щомісяця на підставі табеля обліку робочого часу та акта наданих послуг, підписаного сторонами».

Пунктом 7 вказаного типового договору, передбачено, «Виконавець зобов`язаний особисто, своєчасно та на належному рівні виконувати обов`язки члена виборчої комісії, передбачені Виборчим кодексом України, з дотриманням умов цього договору».

Водночас, до обов`язків та повноважень покладених на голову дільничної виборчої комісії, пов`язаних з організацією роботи ВК, відноситься:

- несе відповідальність за організацію та стан діловодства, а також за дотримання Порядку організації роботи у виборчих комісіях, згідно Порядку організації роботи та ведення діловодства виборчих комісій з виборів Президента України, народних депутатів України, місцевих виборів, затвердженого Постановою ЦВК від 10.08.2020 №173 (надалі - Порядку організації роботи);

- скликає: (1) перше засідання ВК пізніше як на 2-й день з дня її формування чи утворення (ч.3 ст.36 ВКУ); (2) засідання ВК за необхідністю (п.З3 ч.1 ст.36 ВКУ, п.3.1, 5.1 Порядку ведення діловодства); (3) засідання ВК на письмову вимогу третини складу комісії не пізніше наступного дня після отримання такої вимоги (п.3 ч.1 ст.36 ВКУ);

- доручає секретарю ВК підготувати проект порядку денного засідання комісії згідно з планом роботи (п.4.2 Порядку організації роботи);

- погоджує порядок денний засідання ВК (п.4.2Порядку організації роботи);

- вчиняє на проекті рішення, що пропонується прийняти на засіданні ВК резолюцію "для розгляду на засіданні комісії" після ознайомлення з підготовленими матеріалами, і в разі відсутності потреби внесення поправок до їх тексту (п.4.8 Порядку організації роботи);

- веде засідання ВК (ч.7 ст.36 Кодексу);

- на початку засідання або початку розгляду питання оголошує кількість присутніх членів комісії, список запрошених та інших осіб, які мають право бути присутніми на засідання ВК без дозволу або запрошення комісії, представників ЗМІ (п.7.2 Порядку організації роботи)

- підписує протокол засідання ВК, постанови, прийняті ВК (п.п.10.3, 12.6 Порядку організації роботи);

- засвідчує прийняті ВК копії постанов, що видаються на вимогу суб`єкту виборчого процесу, якого вони стосуються (п.3 ч.4 ст.37 Кодексу, п.10.6 Порядку організації роботи)

- підписує разом з іншими присутніми на засіданні членами комісії акти і протоколи виборчої комісії (п. 11.3 Порядку організації роботи);

- приймає документи та звернення, що надходять до ВК (п. 13.2 Порядку організації роботи)

- у міжвиборчий період голова ТВК щотижня перевіряє надходження документів те звернень до ВК (п. 13.3 Порядку організації роботи);

- попередньо розглядає поданий до ВК документ, заяву або скаргу після її реєстрації з метою вчинення резолюції щодо їх виконання (п.13.12 Порядку організації роботи);

- повертає своїм листом скарги, які оформлені без дотримання передбачених вимог і не підлягають розгляду, не пізніш як на наступний день після дня надходження скарги, подані напередодні дня голосування, в день голосування чи наступного дня, - невідкладно (ч.ч.1-2 ст.68 Кодексу);

- підписує кожний вихідний документ ВК (п.14.2 Порядку організації роботи);

визначає терміновість відправлення документів (п. 14.14 Порядку організації роботи);

- дозволяє видачу документів уповноваженим особам адресата під розписку, у разі потреби прискорити доставку кореспонденції (п. 14.14 Порядку організації роботи);

- несе відповідальність (у разі припинення повноважень складу ВК) за передачу виборчої та іншої документації, матеріальних цінностей, у тому числі печатки та штампи " Вибув ", ВК, сформованій (затвердженій) у новому складі (п.2 ч.19 ст.36 Кодексу);

- підписує посвідчення члена ВК нижчого рівня (аб.3 п.5.2 Порядку організації роботи)

У відповідності до статті 21 КЗпП України, трудовий договір - це угода між працівником і власником підприємства, установи, організації або уповноваженим ним органом чи фізичною особою, за якою працівник зобов`язується виконувати роботу, визначену цією угодою, з підляганням внутрішньому трудовому розпорядкові, а власник підприємства, установи, організації або уповноважений ним орган чи фізична особа зобов`язується виплачувати працівникові заробітну плату і забезпечувати умови праці, необхідні для виконання роботи, передбачені законодавством про працю, колективним договором і угодою сторін.

Працівник має право реалізувати свої здібності до продуктивної і творчої праці шляхом укладення трудового договору на одному або одночасно на декількох підприємствах, в установах, організаціях, якщо інше не передбачене законодавством, колективним договором або угодою сторін.

Особливою формою трудового договору є контракт, в якому строк його дії, права, обов`язки і відповідальність сторін (в тому числі матеріальна), умови матеріального забезпечення і організації праці працівника, умови розірвання договору, в тому числі дострокового, можуть встановлюватися угодою сторін. Сфера застосування контракту визначається законами України.

Статтею 24 КЗпП України передбачено, що трудовий договір укладається, як правило, в письмовій формі. Додержання письмової форми є обов`язковим: 1) при організованому наборі працівників; 2) при укладенні трудового договору про роботу в районах з особливими природними географічними і геологічними умовами та умовами підвищеного ризику для здоров`я; 3) при укладенні контракту; 4) у випадках, коли працівник наполягає на укладенні трудового договору у письмовій формі; 5) при укладенні трудового договору з неповнолітнім (стаття 187 цього Кодексу); 6) при укладенні трудового договору з фізичною особою; 7) в інших випадках, передбачених законодавством України.

При укладенні трудового договору громадянин зобов`язаний подати паспорт або інший документ, що посвідчує особу, трудову книжку, а у випадках, передбачених законодавством, - також документ про освіту (спеціальність, кваліфікацію), про стан здоров`я та інші документи.

Працівник не може бути допущений до роботи без укладення трудового договору, оформленого наказом чи розпорядженням власника або уповноваженого ним органу, та повідомлення центрального органу виконавчої влади з питань забезпечення формування та реалізації державної політики з адміністрування єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування про прийнятті працівника на роботу в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Трудовий договір може бути: 1) безстроковим, що укладається на невизначений строк; 2) на визначений строк, встановлений за погодженням сторін; 3) таким, що укладається на час виконання певної роботи. Строковий трудовий договір укладається у випадках, коли трудові відносини не можуть бути встановлені на невизначений строк з урахуванням характеру наступної роботи, або умов її виконання, або інтересів працівника та в інших випадках, передбачених законодавчими актами (стаття 23 КЗпП України).

Загальне визначення цивільно-правового договору наведено у ст. 626 Цивільного кодексу України. Так, вказаною нормою встановлено, що договір - це домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків.

Відповідно до статті 901 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України), за договором про надання послуг одна сторона (виконавець) зобов`язується за завданням другої сторони (замовника) надати послугу, яка споживається в процесі вчинення певної дії або здійснення певної діяльності, а замовник зобов`язується оплатити виконавцеві зазначену послугу, якщо інше не встановлено договором.

Згідно зі статтею 902 ЦК України виконавець повинен надати послугу особисто. У випадках, встановлених договором, виконавець має право покласти виконання договору про надання послуг на іншу особу, залишаючись відповідальним в повному обсязі перед замовником за порушення договору.

Основною ознакою, що відрізняє цивільні відносини від трудових, є те, що трудовим: законодавством регулюється процес організації трудової діяльності. За цивільно-правовим договором процес організації трудової діяльності залишається за його межами, метою договору є отримання певного матеріального результату.

Виконавець, який працює за цивільно-правовим договором, на відміну від працівника, який виконує роботу відповідно до трудового договору, не підпорядковується правилам внутрішнього трудового розпорядку, хоча і може бути з ними ознайомлений, він сам організовує свою роботу і виконує її на власний ризик, працівник не зараховується до штату установи (організації), не вноситься запис до трудової книжки та не видається розпорядчий документ про прийом його на роботу на певну посаду.

З аналізу наведених норм вбачається, що трудовий договір - це угода щодо здійснення і забезпечення трудової функції. За трудовим договором працівник зобов`язаний виконувати не якусь індивідуально-визначену роботу, а роботу з визначеної однієї або кількох професій, спеціальностей, посади відповідної кваліфікації, виконувати визначену трудову функцію в діяльності підприємства. Після закінчення виконання визначеного завдання трудова діяльність не припиняється. Предметом трудового договору є власне праця працівника в процесі виробництва, тоді як предметом договору цивільно- правового характеру є виконання його стороною певного визначеного обсягу робіт.

Так, предметом укладеного договору ТВК з членом дільничної виборчої комісії є процес праці, а не її кінцевий результат. Голова комісії повинен був виконувати систематично певні трудові функції на відповідно до визначеного виду виконуваної роботи, у встановлені строки. При цьому, предметом укладеного договору не визначається обсяг виконуваної роботи, а обумовлюється у вигляді зобов`язання виконувати роботи.

В самому договорі ніде не зазначається, який саме конкретно результат роботи повинен передати виконавець замовнику, не визначено переліку завдань роботи, її обсягу, видів тощо.

З - поміж іншого, відповідно до ст.903 ЦК України встановлено, що якщо договором передбачено надання послуг за плату, замовник зобов`язаний оплатити надану йому послугу в розмірі, у строки та в порядку, що встановлені договором.

У разі неможливості виконати договір про надання послуг, що виникла не з вини виконавця, замовник зобов`язаний виплатити виконавцеві розумну плату. Якщо неможливість виконати договір виникла з вини замовника, він зобов`язаний виплатити виконавцеві плату в повному обсязі, якщо інше не встановлено договором або законом.

У той же час, на відміну оплата праці члена виборчої комісії не може бути договірною/розумною оскільки регулюється трудовий законодавством, а саме середньомісячним заробітком з урахуванням відпрацьованого часу на підставі табелю обліку робочого часу. Отже укладений договір між Святошинською районною у місті Києві територіальною виборчою комісією та ОСОБА_1 від 13.10.2020 №1, містить всі ознаки трудових відносин.

Зазначені обґрунтування підтверджуються висновками Верховного суду України у рішеннях від 04.07.2018 р. в справі № 820/1432/17, від 31.10.2018 р. в справі № 552/5234/16ц, від 08.10.2018 р. в справі № 553/954/17.

20 жовтня 2020 року позивачем у спосіб, визначений ч.4 ст.208 Виборчого кодексу України подану заява про дострокове складання повноважень голови ДВК №800805. Разом з тим, письмово повідомлено ТВК про зазначені вище обставини та надано табель обліку робочого часу за період виконання обов`язків голови ДВК з 13 по 20 жовтня 2020 року та Акт наданих послуг, який узгоджено з ТВК без будь-яких зауважень.

Відповідно до ст.98 Кодексу законів про працю України, оплата праці працівників установ і організацій, що фінансуються з бюджету, здійснюється на підставі законів та інших нормативно-правових актів України, генеральної, галузевих, регіональних угод, колективних договорів, у межах бюджетних асигнувань та позабюджетних доходів.

Відповідно до п.2 Порядку №687, Оплата праці членів виборчих комісій, нарахування та виплата їм одноразової грошової винагороди здійснюються за рахунок коштів відповідного місцевого бюджету, отриманих як цільова субвенція з державного бюджету, під час підготовки та проведення перших виборів депутатів обласних, районних, міських, районних у містах (у разі їх утворення), сільських, селищних рад, сільських, селищних, міських голів.

Згідно із ч.1 ст.116 Кодексу законів про працю України, при звільненні працівника виплата всіх сум, що належать йому від підприємства, установи, організації, провадиться в день звільнення. Якщо працівник в день звільнення не працював, то зазначені суми мають бути виплачені не пізніше наступного дня після пред`явлення звільненим працівником вимоги про розрахунок. Про нараховані суми, належні працівникові при звільненні, власник або уповноважений ним орган повинен письмово повідомити працівника перед виплатою зазначених сум.

Крім того, ч.1 ст.117 КЗпП України в разі невиплати з вини власника або уповноваженого ним органу належних звільненому працівникові сум у строки, зазначені в статті 116 цього Кодексу, при відсутності спору про їх розмір підприємство, установа, організація повинні виплатити працівникові його середній заробіток за весь час затримки по день фактичного розрахунку.

Відповідно до ст.22 ЗУ «Про оплату праці» своєчасність та обсяги виплати заробітної плати працівникам не можуть бути поставлені в залежність від здійснення інших платежів та їх черговості.

Враховуючи наведені норми суд дійшов висновку, що оскільки повноваження Голови ДВК №800805 припинені достроково та у ТВК був відсутній спір про розміри належних звільненому працівникові сум, фактичний розрахунок за час виконання повноважень голови ДВК №800805 повинен бути здійснений ТВК в строки, який визначений ч.6 ст.208 ВКУ та узгодження Акту наданих послуг, а саме 20 жовтня 2020 року.

Натомість розрахунок здійснено лише 13 листопада 2020 року, чим порушено вимоги законодавства про оплату праці, а відтак у ТВК виникає зобов`язання щодо виплати середнього заробітку за весь час затримки по день фактичного розрахунку відповідно до Порядку обчислення середньої заробітної плати, затвердженому постановою Кабінету Міністрів України від 8 лютого 1995р. №100. Зокрема, абзацом третім пункту 2 Порядку встановлено, що середньомісячна заробітна плата обчислюється, виходячи з виплат за останні два календарні місяці роботи, що передують події, з якою пов`язана дана виплата.

Розмір заробітної плати міського голови:

Серпень 2020р - 47050,65 грн. (кількість р.д:- 20)

- Вересень 2020р- 47350,84 грн. (кількість р.д:- 22) Всього 94401,49 (к-сть р.д - 42);

Середньоденна заробітна плата складає: 2247,65 гри.

Кількість днів затримки (з 21-23,26-30 жовтня, 2-6,9-12 листопада): 17x2247,65 =38210,05 грн.

Утримання із заробітної плати: 18%ПДФО, 1.5% ВЗ: 7450,96 гри.

До виплати: 30759,09 грн.

Відповідно до ст.22 ЗУ «Про оплату праці» суб`єкти організації оплати праці не мають права в односторонньому порядку приймати рішення з питань оплати праці, що погіршують умови, встановлені законодавством, угодами і колективними договорами.

Щодо вимоги про стягнення витрат на правову допомогу суд зазначає наступне.

Пунктом 1 частини третьої статті 132 КАС визначено, що до витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати на професійну правничу допомогу.

Статтею 134 КАС передбачено, що витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави.

За результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом з іншими судовими витратами, за винятком витрат суб`єкта владних повноважень на правничу допомогу адвоката.

Для цілей розподілу судових витрат:

1) розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою;

2) розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат.

Для визначення розміру витрат на правничу допомогу та з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги.

Розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із:

1) складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг);

2) часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг);

3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт;

4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи.

Розмір витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв`язку з розглядом справи, встановлюється судом на підставі поданих сторонами доказів (договорів, рахунків тощо).

Такі докази подаються до закінчення судових дебатів у справі або протягом п`яти днів після ухвалення рішення суду за умови, що до закінчення судових дебатів у справі сторона зробила про це відповідну заяву.

При вирішенні питання про розподіл судових витрат суд враховує:

1) чи пов`язані ці витрати з розглядом справи;

2) чи є розмір таких витрат обґрунтованим та пропорційним до предмета спору, значення справи для сторін, у тому числі чи міг результат її вирішення вплинути на репутацію сторони або чи викликала справа публічний інтерес;

3) поведінку сторони під час розгляду справи, що призвела до затягування розгляду справи, зокрема, подання стороною явно необґрунтованих заяв і клопотань, безпідставне твердження або заперечення стороною певних обставин, які мають значення для справи, тощо;

4) дії сторони щодо досудового вирішення спору (у випадках, коли відповідно до закону досудове вирішення спору є обов`язковим) та щодо врегулювання спору мирним шляхом під час розгляду справи, стадію розгляду справи, на якій такі дії вчинялись.

Як вбачається з матеріалів справи, на підтвердження понесених витрат на професійну правничу допомогу, представником позивачем додано:

- договір про надання правової допомоги.

- акт прийому-передачі послуг.

- квитанцію про оплату згідно акту прийому-передачі послуг;

Аналіз наведених положень процесуального закону дає підстави для висновку про те, що документально підтверджені судові витрати на професійну правничу допомогу адвоката підлягають компенсації стороні, яка не є суб`єктом владних повноважень та на користь якої ухвалене рішення, за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень.

Дослідивши та проаналізувавши надані позивачем копії документів на підтвердження обґрунтованості розміру понесених судових витрат на надання правничої допомоги, суд вважає, розмір витрат на оплату гонорару адвокату у заявленому розмірі 5000,00 гривень є співмірним із складністю справи, фактично витраченим часом на виконання адвокатом робіт (виконаних робіт) за наведеним у акті описом наданих послуг.

Частиною 7 статті 43 Конституції України, громадянам України гарантується право на своєчасне одержання винагороди за працю захищається законом.

Відповідно до частин першої, другої статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Будь-яких належних та допустимих доказів, які б спростовували твердження позивача, відповідачем не надано.

Відповідно до пункту 10.3 постанови Пленуму Вищого адміністративного суду України від 20.03.2013 №7 у разі визнання судом неправомірними дій чи бездіяльності відповідача суд може зобов`язати його вчинити чи утриматися від вчинення певних дій у спосіб, визначений чинним законодавством, яким може бути захищено/відновлено порушене право.

Враховуючи вищевикладене, суд дійшов правового висновку, що даний адміністративний позов підлягає задоволенню.

Згідно з частиною першою статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі.

На підставі вище викладеного, керуючись статтями 2, 72-77, 139, 241-246 Кодексу адміністративного судочинства України,

ВИРІШИВ:

Адміністративний позов ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) до Святошинської районної у м. Києві територіальної виборчої комісії (03115, м. Київ, вул. Крамського Івана, 10, ) про визнання протиправними дій, зобов`язання вчинити дії - задовольнити.

Зобов`язати Святошинську районну у місті Києві територіальну виборчу комісію виплати мені середній заробіток за весь час затримки по день фактичного розрахунку, а саме за 17 робочих днів (з 21-23,26-30 жовтня 2020р., 2-6,9-12 листопада 2020р.) у розмірі 30759,09 (тридцять тисяч сімсот п`ятдесят дев`ять гривень 09 копійок).

Стягнути на користь ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) витрати по сплаті судового збору у розмірі 840,80 грн. (вісімсот сорок гривень 80 копійок) за рахунок бюджетних асигнувань з Святошинської районної у місті Києві територіальної виборчої комісії (03115, м. Київ, вул. Крамського Івана, 10, ).

Стягнути з Святошинської районної у місті Києві територіальної виборчої комісії (03115, м. Київ, вул. Крамського Івана, 10, ) на користь ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) витрати на професійну правничу допомогу у розмірі 5000,00 грн. (п`ять тисяч гривень 00 копійок).

Рішення набирає законної сили відповідно до статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене до суду апеляційної інстанції за правилами, встановленими статтями 293, 295-297 цього Кодексу.

Суддя І.А. Качур