Справа № 210/3460/21
Суддя: Літвіненко Н. А.
Дата ухвалення: 2021-06-25 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 210/3460/21
Провадження № 2-а/210/28/21
У Х В А Л А
іменем України
"25" червня 2021 р.суддя Дзержинського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області Літвіненко Н.А. розглянувши матеріали адміністративного позову ОСОБА_1 до інспектора взводу 2 роти 2 батальону 2 ППП МІСТА Кривий Ріг УПП в Дніпропетровській області сержанта поліції Шкірмонова Микити Васильовича про визнання дій неправомірними, -

ВСТАНОВИВ:

В провадження судді найшла вищевказана позовна заява.

Дослідивши матеріали адміністративного позову, доходжу висновку про необхідність залишення останнього без руху з наступних підстав.

Конституцією України закріплено право кожного на судовий захист (стаття 55) та передбачено, що юрисдикція судів поширюється на будь-який юридичний спір та будь-яке кримінальне обвинувачення (стаття 124), а статтею 18 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» визначено, що суди загальної юрисдикції спеціалізуються на розгляді цивільних, кримінальних, господарських, адміністративних справ, а також справ про адміністративні правопорушення.

Суди мають враховувати, що забезпечення кожному права на справедливий суд та реалізація права особи на судовий захист мають здійснюватися з урахуванням норм Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, а також практики Європейського суду з прав людини, які відповідно до статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» застосовуються судами при розгляді справ як джерело права

Відповідно до пункту 1 статті 6 Конвенції 1950 року кожен при вирішенні спору щодо його цивільних прав та обов`язків має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Ніхто не може бути позбавлений права на розгляд його справи в суді, до підсудності якого вона віднесена процесуальним законом (стаття 8 Закону України «Про судоустрій і статус суддів»).

Проте, вирішуючи питання про відкриття провадження по справі, суди повинні перевірити відповідність вимог, з якими заявник звертається до суду для захисту, а також дотримання ним вимог, передбачених статтею 160-161 КАС України.

Розглянувши заяву та додані до неї матеріали, суд приходить до висновку про залишення заяви без руху, оскільки вона подана без дотримання вимог статті 160 КАС України, а саме: позов повинен містити відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору - у випадку, якщо законом встановлений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору (пункт 6 частини 5 статті 160 КАС України); відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися (пункт 7 частини 5 статті 160 КАС України); власне письмове підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав (пункт 11 частини 5 статті 160 КАС України), однак таких даних позовна заява не містить, а отже вказаний недолік слід усунути.

Крім того, відповідно до пункту 8 частини 5 статті 160 КАС України в позовній заяві зазначаються перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності), зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви.

Крім того, частиною 1 ст. 171 КАС України передбачено, що суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи: 1) подана позовна заява особою, яка має адміністративну процесуальну дієздатність; 2) має представник належні повноваження (якщо позовну заяву подано представником); 3) відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу; 4) належить позовну заяву розглядати за правилами адміністративного судочинства і чи подано позовну заяву з дотриманням правил підсудності; 5) позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними); 6) немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до частини 3 статті 161 КАС України, до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно з частиною 2 статті 132 КАС України, розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Так, при зверненні до суду позивачем судовий збір не сплачено.

Однак, відповідно до положень ст.ст. 3,5 Закону України «Про судовий збір» особи, які оскаржують постанову у справі про адміністративне правопорушення, не віднесені до кола суб`єктів, які звільняються від сплати судового збору за подання адміністративного позову, а позови з таким предметом не належать до об`єктів, за подання яких судовий збір не справляється.

З 01 листопада 2011 року набрав чинності Закон України "Про судовий збір", яким регулюються питання розміру судового збору, порядку його сплати та звільнення від сплати, а не Кодексом України про адміністративні правопорушення.

З огляду на те, що відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 288 КУпАП, розгляд справ про адміністративні правопорушення відбувається за правилами адміністративного судочинства, застосуванню підлягають приписи КАС України та Закону України "Про судовий збір".

Статтею 5 Закону України "Про судовий збір" встановлені пільги щодо сплати судового збору.

Слід зазначити, що відповідно до статей 3, 5 Закону України «Про судовий збір» серед осіб, які мають пільги щодо сплати судового збору, немає таких, які б звільнялися від сплати судового збору за подання до суду позовної заяви про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення, чи виключали б позовну заяву про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення з об`єктів оплати судовим збором.

Разом із тим, відповідно до правових висновків Великої Палати Верховного Суду, викладених у постанові від 18.03.2020 року у справі № 543/775/17, провадження № 11-1287апп18, у справах щодо оскарження постанов про адміністративне правопорушення у розумінні статей 287, 288 КУпАП, як і в інших справах, які розглядаються судом у порядку позовного провадження, слід застосовувати статті 2-5 Закону України «Про судовий збір», які пільг за подання позовної заяви, відповідних скарг у цих правовідносинах не передбачають.

Згідно з правовою позицією Верховного Суду, викладеною в постанові від 18.03.2020 року, у справах щодо накладення адміністративного стягнення за подання позовної заяви судовий збір складає 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає

Також, Велика Палата Верховного Суду відступила від висновку, який передбачав, що судовий збір при оскарженні постанов про адміністративне правопорушення сплаті не підлягає, та зазначила, що чинне законодавство містить ставку судового збору, що підлягає сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги у справі про оскарження постанови про адміністративне правопорушення та подальшому оскарженні позивачем та відповідачем судового рішення.

Таким чином, позивачем за подання до суду позовної заяви про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення має бути сплачено судовий збір або додано документ, що підтверджує підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Таким чином, суд роз`яснює позивачу, що за подання до суду позовної заяви про оскарження рішення суб`єкта владних повноважень йому необхідно сплатити судовий збір у розмірі 0, 2 прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 454, 00 грн. та надати суду документи, що підтверджують сплату судового збору.

Крім того, позивачем не повністю зазначено найменування суду, до якого подано позовну заяву, а саме найменування суду зазначено як «Дзержинський районний суд м. Кривого Рогу», в той час як вірною назвою судової установи є «Дзержинський районний суд міста Кривого Рогу Дніпропетровської області», що також зазначено в Єдиному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань.

Також, відповідно до частини 1 статті 161 КАС України, до позовної заяви додаються її копії, а також копії доданих до позовної заяви документів відповідно до кількості учасників справи. На противагу приписам цієї норми, позивачем подано один екземпляр позовної заяви без будь яких взагалі додатків до позову як для суду так і для відповідача.

Відповідно до частини 1, 2 статті 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

За приписами частини 2 статті 286 КАС України, позовну заяву щодо оскарження рішень суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності може бути подано протягом десяти днів з дня ухвалення відповідного рішення (постанови), а щодо рішень (постанов) по справі про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, у тому числі зафіксовані в автоматичному режимі, - протягом десяти днів з дня вручення такого рішення (постанови).

Як вбачається із позовної заяви ОСОБА_1 , він оскаржує неправомірні дії інспектора взводу 2 роти 2 батальону 2 ППП в Дніпропетровській області сержанта поліції Шкірмонова М.В. щодо складання 08.06.2020 відносно водія ОСОБА_1 протоколу про вчинення адміністративного правопорушення складеному на бланку серіїї ААБ №116979, водночас до адміністративного суду з даним позовом він звернувся лише 25.06.2021 року, майже через сімнадцять днів, тобто поза межами строку, визначеного адміністративним процесуальним законодавством.

Позивач у позовній заяві не обґрунтував причин пропуску строку звернення з позовом, що дає підстави суду залишити позов без розгляду.

Крім того, відповідно до вимог частини 6 статті 161 КАС України у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Приписами частини 1, 2 статті 123 КАС України визначено, що у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею в заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку. Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Крім того, позивач взагалі не додав до позову будь яких доказів в підтвердження фактів, зазначених в позові, зокрема самої оскаржу вальної постанови від 08.06.2021р. серії ААБ №116979.

Крім того, сама позовна заява надійшла до суду в конверті, підписаним ОСОБА_2 , позовна заява також підписана ОСОБА_2 . Проте суду не надано жодних повноважень даної особи на вчинення будь яких дій від імені позивача ОСОБА_1 .

Суд звертає увагу позивача на те, що у позовній заяві позивач повинен навести свої аргументи, доводи та міркування щодо незаконних дій відповідача, зокрема, у чому саме полягає така незаконність, чітко зазначити, яку саме норму (норми) було порушено відповідачем. Позивач в позові лише перераховує норми закону,однак не зазначає, в чому саме полягає незаконній дій інспектора поліції.

Слід також звернути увагу позивача на те, що важливе значення має структура позовної заяви, оскільки це забезпечує правильне її сприйняття та полегшує аналіз аргументів.

Між тим, наявний у позовній заяві виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, унеможливлює судом розуміння, яким саме чином відповідач порушив права позивача та в чому полягає це порушення із наданням відповідних доказів.

Відтак, зміст позовної заяви позивачу слід привести у відповідність до вимог п.п. 4, 5 та 9 ч. 5 ст. 160 КАС України.

Відповідно до ч. 13 ст. 171 КАС України - суддя, встановивши після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 160,161 цього Кодексу, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали.

Керуючись ст.ст.48, 171 КАС України,

УХВАЛИВ:

Адміністративний позов ОСОБА_1 до інспектора взводу 2 роти 2 батальону 2 ППП МІСТА Кривий Ріг УПП в Дніпропетровській області сержанта поліції Шкірмонова Микити Васильовича про визнання дій неправомірними залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви десять днів з дня отримання копії ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Роз`яснити позивачу, що у разі, якщо недоліки, вказані в ухвалі суду, не будуть усунені, позовна заява буде вважатися неподаною та буде йому повернута.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: Н. А. Літвіненко