Справа № 804/4690/18
Суддя: Кадникова Ганна Володимирівна
Дата ухвалення: 2018-10-04 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
04 жовтня 2018 року Справа № 804/4690/18
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Кадникової Г.В., розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження (у письмовому провадженні), адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до 8 Державного пожежно-рятувального загону Головного управління Державної служби з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області про визнання протиправними та скасування наказів,
ОСОБА_1 (далі - ОСОБА_1 , позивач) звернувся до Дніпропетровського окружного адміністративного суду з позовом про визнання протиправним та скасування наказів 8 Державного пожежно-рятувального загону Головного управління державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області (далі - 8 ДПР загін ГУ ДСУ з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області, відповідач):
- №81 від 22.05.2018р. про призначення службового розслідування;
- №114 від 25.05.2018р. про результати службового розслідування та притягнення до дисциплінарної відповідальності винних.
В обґрунтування своїх вимог позивач посилається на протиправність притягнення його до дисциплінарної відповідальності, оскільки у відповідача не було жодних підстав для ініціювання службового розслідування відносно лейтенанта служби цивільного захисту ОСОБА_1 .
Разом з тим, позивач зазначає, що він не порушував службової дисципліни, а відтак факти виявлені відповідачем під час службового розслідування, та ті, що слугували підґрунтям для накладення дисциплінарної відповідальності у виді оголошення йому суворої догани не відповідають дійсності.
Таким чином, позивач вважає, що оскаржувані накази №81 та №114 прийняті відповідачем безпідставно, з порушенням норм чинного законодавства, а отже є такими, що підлягають скасуванню.
Ухвалою суду від 27.06.2018р. позовну заяву залишено без руху на підставі ст.169 КАС України, зі встановленням стоку для усунення виявлених недоліків.
На виконання ухвали суду, позивачем усунуті виявлені недоліки позовної заяви.
Ухвалою суду від 06.08.2018р. позовну заяву прийнято до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін та проведення судового засідання.
Ухвалою суду від 07.09.2018р. представнику відповідача відмовлено у задоволенні заяви про виклик свідків.
Відповідачем подано відзив на позовну заяву в обґрунтування якого зазначив, що притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності законне та обґрунтоване, оскільки своїми діями ОСОБА_1 не виконав наказ свого прямого керівника та порушив присягу пожежника-рятувальника, тому вважає оскаржувані накази прийняті відповідно до вимог чинного законодавства, у зв`язку з чим позовні вимоги позивача не підлягають задоволенню.
Вивчивши та дослідивши всі матеріали справи та надані докази, а також проаналізувавши зміст норм матеріального та процесуального права, що регулюють спірні правовідносини, з`ясувавши всі обставини справи, оцінивши докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні, судом встановлено наступне.
Як вбачається з матеріалів справи, позивач згідно наказу ГУ ДСУ з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області №262 від 12.06.2017р. займає посаду інспектора 2 ДПРЧ8 ДПРЗ та проходить службу цивільного захисту на підставі укладеного контракту №906/17 від 10.06.2017р. (а.с. 9-11, 77-79).
Судом встановлено, що підставою для проведення службового розслідування слугувала доповідна записка головного фахівця відділу організації службового розслідування та роботи з об`єктними підрозділами управління на реагування надзвичайних ситуацій ГУ ДСНС у Дніпропетровській області майора служби цивільного захисту Шевченка С.С . Відповідно до змісту якої, позивач 17.05.2017р. під час здійснення заходів державної охорони самовільно покинув місце чергування, у ході телефонної розмови з ним з`ясовано - пішов на обід (а.с. 60-61).
Так, 22.05.2018р. з метою встановлення обставин викладених у доповідній записці відповідачем прийнято наказ №81 про призначення службового розслідування (а.с. 58).
За наслідками проведення службового розслідування, відібраних пояснень у начальника 2 ДПРЧ 8 ДПРЗ ГУ ДСНС України у Дніпропетровській області підполковника служби цивільного захисту ОСОБА_3 та акту про відмову ОСОБА_1 надати письмові пояснення, комісія дійшла висновку про допущення грубого порушення службової дисципліни останнім відповідно п.58 розділу III Дисциплінарного статуту служби цивільного захисту, затвердженого Законом України від 05.03.2009 року №1068-VI, що виразилось у невиконанні доручення ДМУ від 16.05.2018р. №2362/02-18 «Про прибуття особового складу та техніки», що призвело до неготовності до дій за призначенням та зриву виконання покладених на ДМУ та 8 ДПРЗ завдань (а.с.50-52).
За результатами службового розслідування, 25.05.2018р. начальником 8 ДПРЗ полковником служби цивільного захисту Яровим О.В. винесено наказ №114 про притягнення до дисциплінарної відповідальності лейтенанта служби цивільного захисту ОСОБА_1 , у вигляді оголошення останньому суворої догани (а.с. 54).
Не погодившись з вищезазначеними наказами, позивач звернувся до суду за захистом своїх прав, свобод та законних інтересів.
Вирішуючи спір по суті заявлених позовних вимог, суд виходить з наступного.
Приписами ст.101 Кодексу цивільного захисту України передбачено, що служба цивільного захисту - це державна служба особливого характеру, покликана забезпечити пожежну охорону, захист населення і території від негативного впливу надзвичайних ситуацій, запобігання і реагування на надзвичайні ситуації, ліквідацію їх наслідків у мирний час та в особливий період.
Порядок проходження громадянами України служби цивільного захисту визначається цим Кодексом та Положенням №593 «Про проходження служби цивільного захисту особами рядового і начальницького складу» (далі - Положення №593), що затверджується Кабінетом Міністрів України. На рядовий і начальницький склад служби цивільного захисту поширюється дія дисциплінарного статуту, затвердженого законом.
Пунктом 3 Положення №593, визначено, що особами рядового і начальницького складу служби цивільного захисту (далі - особи рядового і начальницького складу) є громадяни, які у добровільному порядку прийняті на службу цивільного захисту за контрактом і яким присвоєно відповідно до цього Положення спеціальні звання.
Відповідно до п.29 Положення №593, особи рядового і начальницького складу можуть бути заохочені або притягнуті до дисциплінарної відповідальності у порядку, передбаченому Дисциплінарним статутом служби цивільного захисту.
Пунктом 31 Положення №593 закріплено, що особи рядового і начальницького складу зобов`язані: чесно і сумлінно додержуватися Присяги служби цивільного захисту; виконувати закони України; добросовісно і в повному обсязі виконувати покладені на них згідно із займаною посадою службові обов`язки; додержуватися норм професійної та службової етики; дотримуватися правил внутрішнього розпорядку; сприяти підтриманню порядку і дисципліни тощо.
Дисциплінарний статут служби цивільного захисту, затверджений Законом України від 05.03.2009р. №1068-VI (далі - Статут), визнає сутність службової дисципліни, права та обов`язки осіб рядового і начальницького складу органів та підрозділів цивільного захисту.
Дія цього Статуту поширюється на всіх осіб рядового і начальницького складу, які повинні неухильно додержуватися його вимог.
Статтею 1 розділу I Дисциплінарного статуту визначено, що службова дисципліна - бездоганне та неухильне виконання особами рядового та начальницького складу службових обов`язків, установлених Кодексом цивільного захисту України, цим Статутом, іншими нормативно-правовими актами та контрактом про проходження служби в органах і підрозділах цивільного захисту.
Згідно ст.3 Дисциплінарного статуту службова дисципліна в органах і підрозділах цивільного захисту зобов`язує кожну особу рядового і начальницького складу під час проходження служби, зокрема виконувати вимоги Присяги, контракту, накази начальників, додержуватися цього Статуту та інших нормативно-правових актів.
Статтею 57 Дисциплінарного статуту передбачено, що за порушення службової дисципліни на осіб рядового і начальницького складу накладаються дисциплінарні стягнення.
Пунктом 1 Розділу II Інструкції «Про порядок проведення службових розслідувань в органах і підрозділах цивільного захисту» (далі - інструкція), затвердженого наказам Міністерства Внутрішніх Справ України №515 від 05.05.2015р. передбачено, що службові розслідування призначаються в разі, зокрема: п.п.6) невиконання наказів та розпоряджень начальників, що призвело до неготовності до дій за призначенням та зриву виконання покладених на орган чи підрозділ цивільного захисту завдань.
Відповідно до п.2 Розділу І Інструкції, метою проведення службового розслідування є встановлення: обставин (часу, місця) і наслідків порушення службової дисципліни; осіб, винних у вчиненні порушення службової дисципліни, та осіб, дії чи бездіяльність яких сприяли негативним наслідкам або створювали передумови для їх спричинення; наявності причинного зв`язку між порушенням службової дисципліни особи (осіб), щодо якої (яких) було призначено службове розслідування, та його наслідками: причин порушення службової дисципліни та умов, що йому сприяли: вимог чинного законодавства, які було порушено; ступеня провини кожної з осіб, причетних до порушення службової дисципліни, та мотивів протиправної поведінки особи (осіб) рядового чи начальницького складу, її (їх) ставлення до скоєного.
Підставами для призначення службового розслідування є інформація, викладена в рапортах, заявах, скаргах осіб рядового і начальницького складу, державних службовців та працівників ДСНС України, матеріалах перевірок (інформація, одержана за результатами заходів контролю), письмових зверненнях громадян, повідомленнях правоохоронних органів, органів державної влади і місцевого самоврядування, підприємств, установ, організацій та їхніх посадових осіб, об`єднань громадян, а також опубліковані засобами масової інформації інформативні дані про події, що потребують з`ясування обставин, за яких вони сталися (пункт 2 Розділу II Інструкції).
Підставою для проведення службового розслідування є належним чином письмово оформлений наказ уповноваженого на те начальника (пункт 5 Розділу II Інструкції).
Згідно із Розділом III Інструкції рішення про проведення службового розслідування приймається начальником, який має право видавати письмові накази та накладати на підлеглого дисциплінарні стягнення. У наказі про призначення службового розслідування зазначаються підстави для призначення службового розслідування, особа (якщо вона встановлена), стосовно якої воно має бути проведено, та особа (особи), якій(им) доручено його проведення. Проведення службового розслідування доручається посадовій особі, яка має рівне або вище спеціальне звання або займає вищу посаду, ніж особа, щодо якої призначається службове розслідування.
Так, в ході розгляду справи судом встановлено, що підставою для призначення службового розслідування слугувала доповідна записка майора служби цивільного захисту Шевченка С.С .
Однак, зі змісту позовної заяви вбачається, що на думку позивача доповідна записка не може бути підставою для ініціювання службового розслідування, оскільки така форма документу не передбачена Інструкцію про порядок проведення службових розслідувань у підрозділах цивільного захисту, затвердженого Наказом МВС України №515 від 05.05.2015р. (далі - Інструкція №515).
Разом з тим, позивач посилається на те, що у доповідній записці не зазначено жодного порушення передбаченого ч.1 розділу II Інструкції №515, на підставі якого може бути призначено службове розслідування.
Проте, суд не приймає такі посилання позивача, оскільки доповідна записка належать до підкласу 0201 «Документація з організації та припинення діяльності юридичної особи» класу 02 «Організаційно-розпорядча документація», а її вимоги до оформлення містяться в ДСТУ 4163-2003, а відтак є службовим документом, у якому інформують керівництво про ситуацію, що склалась, про певні факти, виконанні роботи та інше.
Крім того, суд звертає увагу на те, що під час проведення службового розслідування здійснюється перевірка обставин викладених у службовій записці, а не зміст та її форма складання.
Суд також зазначає, що відповідно до ч.2 розділу II Інструкції №515 підставами для призначення службового розслідування, зокрема є інформація одержана за результатами заходів контролю.
Так, зі змісту доповідної записки вбачається, що такою інформацією слугувало повідомлення про виявлення загорання сухої трави та сміття на вулиці 6 стрілкової дивізії поблизу АЗС «Юкон», де мав здійснювати чергування інспектор ОСОБА_1 згідно розстановки сил та засобів ГУ ДСНС у Дніпропетровській області (а.с. 60-61).
Також, судом встановлено, що в матеріалах справи наявний відповідний наказ №81 про призначення службового розслідування 22.05.2018р., який оформлено згідно вимог ч.5 розділу II Інструкції №515 (а.с. 59).
На підставі вищезазначеного, суд приходить до висновку, що відповідачем вірно прийнято рішення про проведення службового розслідування, з метою встановлення причин можливого порушення службової дисципліни позивачем, на підставі обставин викладених у доповідній записці.
Щодо необізнаності позивача зі змістом розпорядження ДМУ від 16.05.2018р. №2362/02-18, суд виходить з наступного.
16.05.2018р. засобами електронного зв`язку на адресу відповідача надійшло розпорядження №2362/02-18 начальника ДМУ ГУ ДСНС України у Дніпропетровській області стосовно встановлення чергування інспекторського складу 8 ДПР загону ГУ ДСНС у Дніпропетровській області, у зв`язку із перебуванням у місті Дніпрі осіб щодо яких здійснюється державна охорона.
Після отримання вищезазначеного розпорядження, начальником 2 ДПРЧ підполковником служби цивільного захисту ОСОБА_3 у телефонному режимі повідомлено інспекторський склад 2 ДРПЧ 8 ДПРЗ ГУ ДСНС України у Дніпропетровській області про час та місце чергування по маршруту руху охоронюваної особи згідно додатку №1 до вказівки 8 ДПРЗ від 16.05.2018р. №2362/02-18.
Проте, позивач у позовній заяві посилається на те, що його не було ознайомлено з дорученням до ДМУ №2362/02-18від 16.05.2018р., у зв`язку з тим, що дане доручення адресовано начальникам ДПРЧ 8 ДПРЗ, 9 ДПРЗ, АРЗ СП, а отже не стосується його, оскільки останній не є начальником жодного із загону та не зобов`язаний виконувати дане доручення.
Однак, суд не погоджується з такими твердженнями позивача, виходячи з наступних підстав.
Так, з матеріалів справи вбачається, що позивач має спеціальне звання лейтенанта служби цивільного захисту та відповідно до контракту №906/17 проходить службу.
Відповідно до п.28 Положення «Про порядок проходження громадянами України служби цивільного захисту» №593, особи рядового та начальницького складу користуються правами і виконують службові обов`язки відповідно до законодавства та цього Положення.
Приписами ст.17, 18 Закону України «Про Дисциплінарний статут служби цивільного захисту» передбачено, що наказ чи розпорядження має віддаватися (видаватися) начальником відповідно до повноважень згідно із займаною посадою, на підставі законодавства, не принижувати честі та гідності підлеглих, бути чітким, зрозумілим і виконуватися беззаперечно, точно та у визначений строк.
Наказ чи розпорядження може віддаватися усно чи видаватися письмово щодо однієї особи або групи осіб рядового і начальницького складу, у тому числі з використанням технічних засобів зв`язку.
Разом з тим, під час дослідження документів, долучених до матеріалів справи судом виявлено суперечності у поясненнях позивача.
Так, зі змісту доповідної записки від 17.05.2018р. вбачається, що позивач покинув місце чергування з його слів: «пішов на обід», а з висновку про службове розслідування зазначено, що гуляв в цей час поруч (а.с.51, 60-61).
Отже, вищезазначене свідчить, про те, що позивач був присутнім 17.05.2018р. на місці чергування відповідно до затвердженої розстановки сил та засобів ГУ ДСНС у Дніпропетровській області, а відтак інформація зазначена у розпорядженні ДМУ від 16.05.2018р. №2362/02-18 була йому відома.
Інших пояснень стосовно місця перебування позивача під час чергування суду не надано.
Разом з тим, про факт доведеності до позивача інформації про час та місце чергування, також свідчать і пояснення начальника 2 ДПРЧ 8 ДПРЗ ГУ ДСНС України у Дніпропетровській області підполковника служби цивільного захисту ОСОБА_3 наданих в межах проведення службового розслідування, які містяться в матеріалах справи (а.с.55).
Щодо обґрунтувань наказу про притягнення до дисциплінарної відповідальності.
Згідно із п.58 Дисциплінарного статуту грубим дисциплінарним проступком вважається факт грубого порушення службової дисципліни, що не містить ознак кримінального правопорушення, в тому числі, порушення встановленого керівником органу чи підрозділу цивільного захисту розпорядку дня.
Згідно п.2 Розділу VIII Інструкції, якщо вину особи рядового або начальницького складу повністю доведено, за результатами службового розслідування начальник, який призначив службове розслідування, визначає вид дисциплінарного стягнення щодо порушника та доручає підготувати проект відповідного наказу щодо його накладення.
Відповідно до п.28 Дисциплінарного статуту, прямий начальник зобовязаний не рідше ніж один раз на півроку контролювати стан службової дисципліни серед підлеглих та вживати заходів із запобігання вчиненню дисциплінарних правопорушень. Начальник, який не забезпечив додержання підлеглими належного рівня службової дисципліни та не вжив для цього відповідних заходів, несе встановлену цим Статутом відповідальність.
Відповідно до п.57 Дисциплінарного статуту, дисциплінарні стягнення накладаються на осіб рядового і начальницького складу за порушення ними службової дисципліни.
Прийняттю начальником рішення про накладення на підлеглого дисциплінарного стягнення за суттєвий грубий дисциплінарний проступок може передувати службове розслідування, яке зазначається виданим наказом начальника з метою з`ясування всіх обставин, а також уточнення причин і умов, що призвели до вчинення дисциплінарного правопорушення, встановлення ступеня тяжкості правопорушення та розміру заподіяної шкоди (п. 83 Дисциплінарного статуту).
Відповідно до п.68 Дисциплінарного статуту на осіб рядового і начальницького складу за порушення службової дисципліни можуть накладатися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) звільнення зі служби у зв`язку із систематичним невиконанням умов контракту чи через службову невідповідність.
На осіб рядового і начальницького складу, які порушили службову дисципліну, можуть бути накладені лише визначені цим Статутом дисциплінарні стягнення, що відповідають ступеню вини (п.75 Дисциплінарного статуту).
З урахуванням вищевикладеного, суд приходить висновку що оскаржуваний наказ №114 від 25.05.2018р. прийнятий відповідачем в межах повноважень та відповідно до законодавства України.
Крім того, встановлені в ході проведення службового розслідування факти порушення позивачем службової дисципліни підтверджуються наявними у матеріалах справи доказами.
Разом з тим, суд звертає увагу на те, що при накладення дисциплінарної відповідальності у виді оголошення позивачу суворої догани, відповідачем враховано раніше застосоване до ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення у вигляді оголошення догани за не надання інформаційно-аналітичного повідомлення з фото-, відеоматеріалами дій підрозділу пожежі згідно наказу №56 від 20.03.2018р. (а.с. 72).
Таким чином, суд приходить висновку, що оскаржувані накази №41 від 22.05.2018р та №114 від 25.05.2018р. прийняті відповідачем згідно вимог чинного законодавства, а відтак доводи позивача викладені у позовній заяві не знайшли свого підтвердження в ході розгляду справи.
Згідно ч.1 та 2 ст.77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.
В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дій чи бездіяльності покладається на відповідача.
З урахуванням принципу змагальності, диспозитивності та офіційного з`ясування всіх обставин у справі (ст.9 КАС України), положення Кодексу адміністративного судочинства України передбачають не лише обов`язок суб`єкта владних повноважень (відповідача у справі) щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності (ч.2 ст.77 КАС України), але й обов`язок кожної сторони довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення (ч.1 ст.77 КАС України).
За викладених обставин, суд приходить до висновку про відсутність обґрунтованих правових підстав для задоволення адміністративного позову ОСОБА_1 .
Відповідно до ст.139 КАС України, враховуючи, що у задоволенні позову відмовлено, судові витрати розподілу не підлягають.
Керуючись ст. ст.2, 9, 72-77, 90, 139, 241-243, 246, 255, 262, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,
У задоволенні адміністративного позову ОСОБА_1 до 8 Державного пожежно-рятувального загону Головного управління Державної служби з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області про визнання протиправними та скасування наказів - відмовити повністю.
Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог ст.255 Кодексу адміністративного судочинства Українита може бути оскаржено в строки, передбачені ст.295 Кодексу адміністративного судочинства України.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи рішення суду оскаржується до Третього апеляційного адміністративного суду через Дніпропетровський окружний адміністративний суд відповідно до п.п.15.5 п.15 Розділу VII Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя Г. В.Кадникова