Справа № 420/3261/21
Суддя: Балан Я.В.
Дата ухвалення: 2021-06-30 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 420/3261/21
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 червня 2021 року м. Одеса

У залі судових засідань № 33

Одеський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді - Балан Я.В.,

при секретарі судового засідання - Галат В.І.,

за участю сторін:

представника позивача - Лапушнян М.П.,

представника відповідача - Конова Л.М.,

представника відповідача - Чала Г.Т.,

представника третьої особи

Акціонерного товариства

«ДТЕК Одеській електромережі» - не з`явився,

представника третьої особи

Департамента соціальної політики та сімейної політики

Одеської обласної державної адміністрації - Жилюк О.А.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні, за правилами загального позовного провадження, адміністративну справу за позовною заявою Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій в Одеській області до Барабойського психоневрологічного будинку-інтернату, третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору Акціонерного товариства «ДТЕК Одеській електромережі», третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору на стороні відповідача Департамента соціальної політики та сімейної політики Одеської обласної державної адміністрації про застосування заходів реагування у сфері державного нагляду (контролю),-

ВСТАНОВИВ:

До Одеського окружного адміністративного суду з позовною заявою звернулось Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій в Одеській області до Барабойського психоневрологічного будинку-інтернату, третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору Акціонерного товариства «ДТЕК Одеській електромережі» про застосування заходів реагування у сфері державного нагляду (контролю) до Барабойського психоневрологічного будинку-інтернату:

у спосіб: у вигляді повного зупинення експлуатації будівель Барабойського психоневрологічного будинку-інтернату за адресою: 678411, Одеська область, Овідіопольскький район, село Барабой, вул. Садова 8

у порядок: шляхом відключення за допомогою фахівців енергопостачальних організацій вищевказаних будівель від джерел електропостачання (або інших електромереж, електроприладів, пристроїв, обладнання, установок), обмеження до них доступу, за винятком проведення робіт з усунення недоліків зазначених в акті №6 від 03.02.2021 року, до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері пожежної, техногенної безпеки та у сфері цивільного захисту, які впливають на ризик виникнення надзвичайної ситуації, аварії чи пожежі та можуть спричинити загрозу життю та здоров`ю людей, зазначених в акті перевірки №6 від 03.02.2021 року за номерами: 1,2,,4-8,10-20.

Адміністративний позов мотивовано наступним.

За результатами перевірки Барабойського психоневрологічного будинку-інтернату, щодо додержання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки, виявлено ряд порушень вимог законодавства, що впливають на ризик виникнення надзвичайної ситуації, аварії чи пожежі, що можуть спричинити загрозу життю та здоров`ю людей, а також неможливістю її ефективної ліквідації та рятуванню людей.

При такому становищі хворі та обслуговуючий персонал, постійно перебувають в умовах, коли існує реальна загроза втрати життя, отримання травм, шкоди своєму здоров`ю через невиконання та ігнорування керівництвом та посадовими особами вимог законодавства з питань пожежної та техногенної безпеки, цивільного захисту.

При такому стані цілковито недотримання вимог законодавства з питань техногенної та пожежної безпеки Барабойського психоневрологічного будинку-інтернату гостро постає питання вірогідного виникнення пожежі чи надзвичайної ситуації, а у випадку їх фактичного настання-неминучі заподіяння школи здоров`я або життю людей.

ПРОЦЕСУАЛЬНІ ДІЇ У СПРАВІ ТА КЛОПОТАННЯ УЧАСНИКІВ СПРАВИ

Ухвалою Одеського окружного адміністративного суду від 16 березня 2021 року, вищезгадану позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито загальне позовне провадження по справі.

Ухвалою Одеського окружного адміністративного суду від 15 квітня 2021 року залучено до участі в адміністративній справі №420/3261/21, в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору на стороні відповідача Департамент соціальної політики та сімейної політики Одеської обласної державної адміністрації.

03 червня 2021 року, закрито підготовче засідання по справі та призначено справу до судового розгляду суті.

У встановлений судом строк відповідач надав відзив (вх.№17743/21 від 08.04.2021 року) на позовну заяву (а.с.66-67).

Відзив обґрунтований наступним.

Барабойський психоневрологічний будинок-інтернат зазначив, що є неприбутковою організацією та фінансується з відповідного бюджету. На теперішній час у будинку-інтернаті знаходиться 147 осіб інвалідів 1 та 2 групи, які там постійно проживають та перебувають на повному державному утриманні.

Барабойський психоневрологічний будинок-інтернат вказував, що у разі задоволення позовних вимог Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій в Одеській області, повного зупинення експлуатації будівель відповідача та відключення їх від джерел електропостачання, повстане негайне питання переміщення мешканців інтернату до іншої установи.

На думку відповідача, Головним управлінням Державної служби України з надзвичайних ситуацій в Одеській області жодним чином не обґрунтовано наявності підстав для застосування заходів реагування у сфері державного нагляду (контролю) та не доведено, що виявлені порушення створюють загрозу життю та здоров`ю людей.

Барабойським психоневрологічним будинком-інтернатом зазначалося, що у силу своїх можливостей, останній виконує та усуває порушення виявлені позаплановою перевіркою позивача, та станом на час розгляду даної судової справи, майже усі порушення - усунуті.

У поясненнях (ЕП/11425/21 від 22.04.2021 року) третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору Акціонерне товариство «ДТЕК ОДЕСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ» наголошувало, вважає такий обраний Головним управлінням Державної служби України з надзвичайних ситуацій в Одеській області спосіб захисту, як відключення за допомогою фахівців електропостачальної організації будівель відповідача від електропостачання - не ефективним та таким, що не передбачений нормами чинного законодавства. Крім того, вище вищевказаний захід реагування порушує права та законні інтереси АТ «ДТЕК ОДЕСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ .

Від третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору на стороні відповідача Департамента соціальної політики та сімейної політики Одеської обласної державної адміністрації жодних клопотань, заперечень чи пояснень на адресу суду не надходило.

ОБСТАВИНИ СПРАВИ ВСТАНОВЛЕНІ СУДОМ

У період з 02 лютого 2021 року по 03 лютого 2021 року, відповідно до вимог Кодексу цивільного захисту України, на підставі наказу Головного управління ДСНС України в Одеській області №34 від 28.01.2021 року «Про проведення позапланової перевірки» та Посвідчення на проведення заходу державного нагляду (контролю) №26 від 01 лютого 2021 року, головним фахівцем Овідіопольского РС ГУ ГУ ДСНС України в Одеській області, майором служби цивільного захисту Лопушнян М.П. , у присутності керівника Барабойського психоневрологічного будинку-інтернату Чалої Г.Т. здійснено позапланову перевірку території та будівель Барабойського психоневрологічного будинку-інтернату, які розташовані за адресою: 67841, Одеська область, Овідіопольський район, село Барабой, вул. Садова 8 (а.с.5-6).

За результатами проведеної позапланової перевірки складено Акт №6 від 03 лютого 2021 року, за змістом якого встановлені порушення приписів Кодексу цивільного захисту України, Правил пожежної безпеки в Україні, затверджених наказом МВС України №1417 від 30 грудня 2014 року, зареєстрованих у Міністерстві юстиції України 05 березня 2015 за №252/26697 та інших чинних нормативно-правових актів, стандартів, норм і правил у сфері пожежної, техногенної безпеки (а.с.7-15).

Зокрема, відповідно до Акту перевірки №6 від 03 лютого 2021 року, у Барабойському психоневрологічному будинку-інтернаті були виявлені наступні порушення вимог законів та інших нормативно-правових актів з питань техногенної та пожежної безпеки, цивільного захисту і діяльності аварійно-рятувальних служб: для кожного приміщення не розроблено інструкції про заходи пожежної безпеки; для працівників охорони не розроблено інструкцію, в якій необхідно визначити їх обов`язки щодо контролю за додержанням протипожежного режиму, огляду території і приміщень, порядок дій у разі виявлення пожежі, спрацювання систем протипожежного захисту, а також вказати, хто с посадових осіб має бути викликаний у нічний час у разі пожежі; для всіх будівель і приміщень виробничого, складського призначення не визначені категорії щодо вибухопожежної та пожежної небезпеки відповідно до вимог ДСТУ Б В.1.1-36:2016 «Визначення категорій приміщень, будинків та зовнішніх установок за вибухопожежною та пожежною небезпекою», а також клас зони згідно з «Правилами будови електроустановок. Електрообладнання спеціальних установок», у тому числі для зовнішніх виробничих і складських дільниць, які необхідно позначити на вхідних дверях до приміщення , а також у межах зон усередині приміщень та ззовні; у приміщеннях корпусу №1,2,3,4 та їдальні відсутні показники щодо пожежної безпеки на матеріали, якими опоряджено стіни та стелю; допускається застосування саморобних подовжувачів, які не відповідають вимогам ПУЕ, що пред`являються до переносних електропроводів; у приміщеннях корпусів №1.2,3,4 з`єднання, відгалуження та окінцювання жил проводів і кабелів не здійснюється за допомогою опресування, зварювання, паяння або затискачів; допускається улаштування та експлуатація тимчасових електромереж (корпус №3, №1, лазня); допускається відкрите прокладання електропроводів (кабелів) по горючим основам; не представлено акт прихованих електромонтажних робіт щодо прихованого прокладання електропроводів, які прокладено під горючими конструкціями стін та стелі в корпусах №1,2,3,4 та у приміщенні їдальні та кухні; групові електрощити не оснащенні схемою підключення споживачів з пояснювальними написами і вказаним значенням номінального струму апарату захисту (плавкої вставки); допускається встановлення електророзеток на горючі основи (конструкції) у приміщені котельні, без підкладання під них суцільного негорючого матеріалу, що виступає за габарити апарата не менше ніж 0,01 метра; допускається: підвішування світильників безпосередньо на струмопровідні дроти; використання світильників з лампами розжарювання без захисного суцільного скла (ковпаків) у приміщеннях; експлуатація кабелів і проводів з пошкодженою ізоляцією у щитовій, яка знаходиться у приміщені кухні; користування пошкодженими розетками у приміщені пральні та котельні; не проведено заміри опору ізоляції і перевірку спрацювання приладів захисту електричних мереж та електроустановок від короткого замикання; системи протипожежного захисту у корпусах №1, 2, корпусі кухні, лазні та пральні утримується у непрацездатному стані; не проводиться технічне обслуговування систем пожежного захисту відповідно до вимог ДБН В.2.5-56:2014 «Системи протипожежного захисту»; відсутній 10% резервний запас пожежних сповіщувачів від загальної кількості змонтованих; водонапірну башту не забезпечено під`їздом з твердим покриттям; місцезнаходження первинних засобів пожежогасіння не позначено вказівними знаками згідно з ДСТУ ISO 6309:2007 «Протипожежний захист. Знаки безпеки. Форма та колір», ГОСТ 12.4.026-76 «ССБТ. Цвета сигнальне и знаки безопасности». Знаки повинні бути розміщені на видимих місцях на висоті 2-2,5 метра від рівня підлоги, як усередині, так і поза приміщенням; відповідальною особою за пожежну безпеку на об`єкті не проводиться огляд вогнегасників не рідше одного разу на місяць; пожежні щити (стенди) не доукомплектовано засобами пожежогасіння, а саме: вогнегасники - 3шт., ящик з піском - 1 шт., протипожежне покривало - 1шт., багор або лом або гак - 2 шт., лопати - 2 шт., сокири - 2 шт.; не встановлено інформаційно-довідкові куточки щодо дій у разі виникнення надзвичайних ситуацій або інших нестандартних подій у побуті.

Згідно Акту перевірки №6 від 03 лютого 2021 року, порушення виявлені у Барабойського психоневрологічного будинку-інтернату за номерами №№1, 2, 4, 8, 10-20 є такими, що впливають на ризик виникнення надзвичайної ситуації, аварії чи пожежі, що можуть спричинити загрозу життю та здоров`ю людей, а також неможливістю її ефективної ліквідації та рятуванню людей.

Будь-яких скарг під час проведення позапланового заходу, чи заперечень на Акт №6, який 03.02.2021 року вручено керівнику Барабойського психоневрологічного будинку-інтернату Чалій Г.Т. - не находило.

З 13 травня 2021 року по 14 травня 2021 року, Головним управлінням Державної служби України з надзвичайних ситуацій в Одеській області проведено позапланову перевірку Барабойського психоневрологічного будинку-інтернату, за результатами якої складено Акт №29 від 14 травня 2021 року (а.с.152-159).

Згідно Акту №29 від 14 травня 2021 року, станом на 14 травня 2021 року, не усунутими залишилися 7 порушень, які безпосередньо впливають на можливість виникнення пожежі та надзвичайної ситуації, ідентичні порушенням вказаним в Акті перевірки №6 від 03 лютого 2021 року.

Вважаючи стан недотримання вимог законодавства з питань пожежної і техногенної безпеки, цивільного захисту у Барабойського психоневрологічного будинку-інтернату таким, що вказує на існування вірогідності виникнення пожежі чи надзвичайної ситуації, а у випадку їх фактичного настання - неминучого заподіяння шкоди здоров`ю або життю людей, та користуючись наданими статтею 67 Кодексу цивільного захисту України правом, позивач звернувся до суду з даною позовною заявою.

РЕЛЕВАНТНІ ДЖЕРЕЛА ПРАВА ТА ВИСНОВКИ СУДУ

За змістом статті 3 Конституції України, людина, її життя і здоров`я, честь і гідність, недоторканність і безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю.

Права і свободи людини та їх гарантії визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Держава відповідає перед людиною за свою діяльність. Утвердження і забезпечення прав і свобод людини є головним обов`язком держави.

Правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов`язки та відповідальність суб`єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) визначає Закон України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» №877-V від 05.04.2007 року (далі - Закон №877).

Відповідно до ст. 1 Закону №877 державний нагляд (контроль) - діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, місцевих державних адміністрацій, органів місцевого самоврядування (далі - органи державного нагляду (контролю)) в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб`єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, допустимого рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища.

Згідно із пунктом 1 Положення про Державну службу України з надзвичайних ситуацій, яке затверджене постановою Кабінету Міністрів України №1052 від 16.12.2015 року (далі - Положення), Державна служба України з надзвичайних ситуацій (ДСНС) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра внутрішніх справ і який реалізує державну політику у сфері цивільного захисту, захисту населення і територій від надзвичайних ситуацій та запобігання їх виникненню, ліквідації наслідків надзвичайних ситуацій, рятувальної справи, гасіння пожеж, пожежної та техногенної безпеки, діяльності аварійно-рятувальних служб, а також гідрометеорологічної діяльності.

За нормами пункту 3 зазначеного Положення основними завданнями ДСНС України є, зокрема, реалізація державної політики у сфері цивільного захисту, захисту населення і територій від надзвичайних ситуацій, запобігання їх виникненню, ліквідації наслідків надзвичайних ситуацій, рятувальної справи, гасіння пожеж, пожежної та техногенної безпеки, діяльності аварійно-рятувальних служб, а також гідрометеорологічної діяльності; здійснення державного нагляду (контролю) за додержанням і виконанням вимог законодавства у сфері цивільного захисту, пожежної та техногенної безпеки, діяльності аварійно-рятувальних служб.

Відповідно до ст.64 Кодексу цивільного захисту України центральний орган виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, уповноважений організовувати та здійснювати державний нагляд (контроль) щодо виконання вимог законів та інших нормативно-правових актів з питань техногенної та пожежної безпеки, цивільного захисту і діяльності аварійно-рятувальних служб.

Центральний орган виконавчої влади, який здійснює нагляд (контроль) у сфері техногенної та пожежної безпеки, реалізує повноваження безпосередньо і через свої територіальні органи в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві та Севастополі, районах, районах у містах, містах обласного, республіканського (Автономної Республіки Крим) значення.

До складу центрального органу виконавчої влади, який здійснює нагляд (контроль) у сфері техногенної та пожежної безпеки, і його територіальних органів входять: органи державного нагляду у сфері пожежного нагляду; органи державного нагляду у сфері цивільного захисту і техногенної безпеки; підрозділи забезпечення та інші структурні підрозділи.

Центральний орган виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, здійснює державний нагляд (контроль) шляхом проведення планових та позапланових перевірок відповідно до закону (ст. 66 Кодексу цивільного захисту України).

Статтями 5 та 6 Закону №877 визначено підстави для здійснення планових та позапланових заходів.

Відповідно до ч. 7 ст. 7 Закону №877 на підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, у ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду.

За нормами частини 5 статті 4 Закону №877, виробництво (виготовлення) або реалізація продукції, виконання робіт, надання послуг суб`єктами господарювання можуть бути призупинені виключно за рішенням суду.

Відновлення виробництва (виготовлення) або реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг суб`єктами господарювання після призупинення можливе з моменту отримання органом державного нагляду (контролю), який ініціював призупинення, повідомлення суб`єкта господарювання про усунення ним усіх встановлених судом порушень.

У силу п.12 ч.1 ст.67 Кодексу цивільного захисту України, до повноважень центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, належить звернення до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, експлуатації будівель, об`єктів, споруд, цехів, дільниць, а також машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, зупинення проведення робіт, у тому числі будівельно-монтажних, випуску і реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту, надання послуг, якщо ці порушення створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей.

Відповідно до ст. 20 Кодексу цивільного захисту України, до завдань і обов`язків суб`єктів господарювання у сфері цивільного захисту належить, зокрема, 1) забезпечення виконання заходів у сфері цивільного захисту на об`єктах суб`єкта господарювання; 2) забезпечення відповідно до законодавства своїх працівників засобами колективного та індивідуального захисту; 3) розміщення інформації про заходи безпеки та відповідну поведінку населення у разі виникнення аварії; 4) організація та здійснення під час виникнення надзвичайних ситуацій евакуаційних заходів щодо працівників та майна суб`єкта господарювання; 8) здійснення навчання працівників з питань цивільного захисту, у тому числі правилам техногенної та пожежної безпеки; 13) здійснення за власні кошти заходів цивільного захисту, що зменшують рівень ризику виникнення надзвичайних ситуацій; 19) розроблення заходів щодо забезпечення пожежної безпеки, впровадження досягнень науки і техніки, позитивного досвіду із зазначеного питання; 21) забезпечення виконання вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, а також виконання вимог приписів, постанов та розпоряджень центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки; 22) утримання у справному стані засобів цивільного та протипожежного захисту, недопущення їх використання не за призначенням; 23) здійснення заходів щодо впровадження автоматичних засобів виявлення та гасіння пожеж і використання для цієї мети виробничої автоматики.

За приписами частини 2 статті 68 Кодексу цивільного захисту України, у разі встановлення порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створює загрозу життю та здоров`ю людей, посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки, звертаються до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, споруд, окремих приміщень, випуску та реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту у порядку, встановленому законом.

Згідно положень частини 1 статті 70 Кодексу цивільного захисту України, підставою для звернення центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів є, зокрема, недотримання вимог пожежної безпеки, визначених цим Кодексом, іншими нормативно-правовими актами, стандартами, нормами і правилами; нездійснення заходів щодо захисту персоналу від шкідливого впливу ймовірних надзвичайних ситуацій.

Відповідно до частини 2 статті 70 Кодексу цивільного захисту України, повне або часткове зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, виконання робіт, надання послуг здійснюється виключно за рішенням адміністративного суду.

Виходячи з вищевикладеного, орган, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки, у разі виявлення факту недотримання вимог пожежної безпеки, на підставі акту, складеного за результатами здійснених заходів (перевірок тощо), має право звернутися до суду із позовом про застосування заходів реагування, що є підставою для застосування заходу реагування у вигляді повного зупинення роботи об`єктів у разі недотримання вимог пожежної безпеки, визначених Кодексом цивільного захисту України, іншими нормативно-правовими актами, стандартами, нормами і правилами, що створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей.

На час розгляду даної адміністративної справи, судом встановлено, що існують 7 не усунутих порушень вимог законодавства, які впливають на настання негативних наслідків від провадження Барабойським психоневрологічним будинком-інтернатом своєї діяльності.

Зокрема, на можливість виникнення пожежі та надзвичайної ситуації у Барабойському психоневрологічному будинку-інтернаті впливає:

1. для всіх будівель і приміщень виробничого, складського призначення не визначені категорії щодо вибухопожежної та пожежної небезпеки відповідно до вимог ДСТУ БВ.1.1-36:2016 «Визначення категорій приміщень, будинків та зовнішніх установок за вибухопожежною та пожежною небезпекою», а також клас зони згідно з «Правилами будови електроустановок. Електрообладнання спеціальних установок», у тому числі, для зовнішніх виробничих і складських дільниць, які необхідно позначити на вхідних дверях до приміщення, а також у межах зон всередині приміщень та ззовні;

2. у приміщеннях корпусів №1, 2, 3, 4 та їдальні відсутні показники щодо пожежної безпеки на матеріали, якими опоряджено стіни та стелю;

3. допускається відкрите прокладання електропроводів (кабелів) по горючим основам. Відсутній акт прихованих електромонтажних робіт щодо прихованого прокладання електропроводів, які прокладено під горючими конструкціями стін та стелі у приміщеннях корпусів №1, 2, 3, 4, їдальні та кухні;

4. система протипожежного захисту у корпусах №1, №2, у корпусі кухні, лазні та пральні - утримується у непрацездатному стані;

5. не проводиться технічне обслуговування систем пожежного захисту відповідно до вимог ДБН В.2.5-56:2014 «Системи протипожежного захисту»;

6. відсутній 10% резервний запас пожежних сповіщувачів від загальної кількості змонтованих;

7. водонапірну башту не забезпечено під`їздом з твердим покриттям.

Вказані порушення зафіксовані в Акті перевірки №6 від 03 лютого 2021 року та відповідно до Акту перевірки №29 від 14 травня 2021 року - не усунуті відповідачем.

Згідно ст.17 Закону України «Про виконання рішень і застосування практики Європейського Суду з прав людини», суди застосовують при розгляді справ Конвенцію і практику Суду як джерело права.

Слід зазначити, що стосовно судового контролю за дискреційними адміністративними актами Європейський суд з прав людини виробив позицію, згідно з якою за загальним правилом національні суди повинні утриматися від перевірки обґрунтованості таких актів, однак все ж суди повинні проконтролювати, чи не є викладені у них висновки адміністративних органів щодо обставин у справі довільними та нераціональними, непідтвердженими доказами або ж такими, що є помилковими щодо фактів; у будь-якому разі суди повинні дослідити такі акти, якщо їх об`єктивність та обґрунтованість є ключовим питанням правового спору (п. 111 рішення від 31.07.2008 року у справі DruћstevnнzбloћnaPriaandOthers v. CzechRepublic, п. 157 рішення від 21.07.2011 року у справі CaseofSigmaradiotelevision LTD. v. Cyprus та інші.).

Суд звертає увагу, що законодавство не містить визначення поняття «порушення, яке створює загрозу життю та/або здоров`ю людей», а отже, воно є оціночним.

За приписами частини 5 статті 242 КАС України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду у постанові від 05 грудня 2019 року по справі 160/1904/19 наголосив на тому, що поняття «загрози життю та здоров`ю» є оціночним.

Разом з тим, на переконання суду, зазначені вище порушення протипожежних норм у їх сукупності створюють реальну загрозу життю та/або здоров`ю людей, оскільки такі порушення впливають на забезпечення безпеки роботи об`єкта у відповідності з вимогами протипожежних норм, техногенної безпеки та цивільного захисту; на своєчасність виявлення надзвичайної ситуації, пожежі чи аварії; самій ліквідації пожежі, аварії, надзвичайної ситуації та ліквідації її наслідків; евакуації людей та їх захисту від наслідків пожежі, аварії, надзвичайної ситуації, тощо.

На думку суду, утримання систем протипожежного захисту у непрацездатному стані та відсутність 10% резервного запасу пожежних сповіщувачів від загальної кількості змонтованих - є суттєвими порушеннями, які дійсно несуть ризик загрози життю та/або здоров`ю людей.

Суд зазначає, що система оповіщення про пожежу та управління евакуацією людей - це комплекс технічних засобів, за допомогою якого забезпечується, відповідно до розроблених планів евакуації, передавання сигналів оповіщення одночасно на всьому об`єкті чи послідовно по окремим його частинам, про виникнення пожежі з метою створення умов для своєчасної евакуації людей з будівель.

Евакуація людей під час пожежі - це вимушений процес руху людей із зони, де можливий вплив на них небезпечних факторів пожежі.

Евакуація людей під час пожежі виникає несподівано, починається усіма людьми одночасно і здійснюється в одному напрямку - до виходу з приміщення або будівлі. Це призводить до скупчення людей перед дверними прорізами, у проходах, на сходових клітках та в інших вузьких місцях. Крім того, в умовах пожежі діють небезпечні фактори пожежі - задимлення, підвищена температура, токсичність продуктів горіння, які ускладнюють умови евакуації. Основним критерієм безпеки у разі вимушеної евакуації є час. Безпека (тобто короткочасність процесу евакуації забезпечується створенням шляхів евакуації відповідної довжини, необхідною кількістю евакуаційних виходів (не менше двох), їх оптимальною шириною, а також відповідним конструктивно-планувальним виконанням шляхів евакуації та евакуаційних виходів.

Система оповіщення про пожежу повинна виконувати: подачу звукових та/або світлових сигналів у всі приміщення будівлі, де знаходиться персонал; трансляцію мовних повідомлень про необхідність евакуації, шляхи евакуації та інших дій, спрямованих на забезпечення безпеки людей.

Система управління евакуацією людей повинна виконувати: включення евакуаційного освітлення та світлових покажчиків напрямку евакуації; передачу по системі оповіщення про пожежу спеціально розроблених текстів, спрямованих на попередження паніки та інших явищ, які ускладнюють процес евакуації (скупчення людей в проходах і ін); для типів оповіщення СО4 і СО5 двосторонній зв`язок між приміщенням пожежного поста та зонами оповіщення; розблокування дверей евакуаційних виходів.

Однак, у Барабойського психоневрологічного будинку-інтернату система протипожежного захисту утримується у непрацездатному стані та відсутні 10% резервного запасу пожежних сповіщувачів від загальної кількості змонтованих.

Під час судового засідання представник відповідача наголошував, що наразі система протипожежного захисту знаходиться у робочому стані, однак, її відремонтували вже після проведення повторної перевірки.

На підтвердження перебування системи протипожежного захисту у робочому стані відповідачем було надано Акт №1 від 18 травня 2021 року, складений між Барабойським психоневрологічним будинком-інтернатом та Виробничо-комерційною фірмою «Марс» у формі Товариства з обмеженою відповідальністю, що були виконані наступні роботи: відремонтовано повітряні мережі зв`язку поміж ППКП Тирас 8П, Тирас 16 П та Тирас 16.64 П мережі у корпусі №3 від №1; замінено сповіщувач у корпусі №3 та корпусі №1; замінено АКБ в ППКП Тирас 8П; замінено АКБ в ППКП Тирас 8П; замінено сповіщувач в ППКП Тирас 16,64П (а.с.150).

Однак, суд зазначає, що Акт №1 від 18 травня 2021 року не є підтвердженням перебування наразі системи протипожежного захисту у робочому стані, а свідчить лише про заміну неробочих деталей та запчастин.

Крім того, суд звертає увагу, що система протипожежного захисту перебувала у неробочому стані у корпусах №1, №2, у корпусі кухні, лазні та пральні, однак, заміна неробочих деталей та ремонт повітряних мереж здійснювався Виробничо-комерційною фірмою «Марс» у формі Товариства з обмеженою відповідальністю лише у корпусі №1 та №3.

Суд зазначає, що відповідачеві було неодноразово запропоновано надати докази обставин, на які він посилається зазначаючи про усунення виявлених контролюючим органом порушень, однак, Барабойським психоневрологічним будинком-інтернатом не надано належних, достатніх, достовірних та допустимих доказів, які свідчать про невідповідність встановлених актом перевірки порушенням дійсним обставинам справи, відповідно до вимог статті 79 КАС України.

Враховуючи фактичні обставини справи, суд дійшов висновку, що як на час звернення до суду з позовом, так і на час ухвалення судового рішення, робота Барабойського психоневрологічного будинку-інтернату з виявленими порушеннями створює реальну та невідворотну загрозу життю та здоров`ю людей.

Не усунення виявлених перевіркою порушень прямою дією впливає на ризик виникнення надзвичайної ситуації, аварії чи пожежі, що спричинить загрозу життю та здоров`ю людей, оскільки впливає: на забезпечення безпеки роботи інтернату у відповідності з вимогами протипожежних норм, техногенної безпеки та цивільного захисту; безпеки її мешканців (інвалідів І та ІІ групи), співробітників та персоналу; на своєчасність виявлення надзвичайної ситуації, пожежі; на ліквідацію пожежі, надзвичайної ситуації та ліквідації її наслідків; на евакуацію людей та їх захисту від наслідків пожежі, надзвичайної ситуації, тощо.

При такому становищі мешканці та співробітники Барабойського психоневрологічного будинку-інтернату постійно перебувають в умовах, коли існує реальна загроза втрати життя, отримання травм, шкоди своєму здоров`ю через невиконання та ігнорування керівництвом та посадовими особами відповідача вимог законодавства з питань пожежної і техногенної безпеки.

Серед іншого, суд вважає за необхідне зазначити, що оскільки застосування заходів реагування у сфері державного нагляду (контролю) у вигляді повного зупинення роботи об`єкта не залежить від об`єктивності причин, які призвели до порушень - у даному випадку оцінюється тільки ризик загрози життю та здоров`ю людей, оскільки порушення правил пожежної і техногенної безпеки у будь-якому випадку прямо чи опосередковано створюють загрозу життю та здоров`ю людини, що відповідає положенням ч. 1 ст. 3 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності».

Крім того, забезпечення державою конституційних прав громадян на захист життя, здоров`я та власності від невиправданого ризику виникнення надзвичайних ситуацій має пріоритетне значення у порівнянні з інтересом відповідача у використанні об`єкту у власній господарській діяльності.

Стаття 2 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує, що право кожного на життя охороняється законом та обов`язок захищати право на життя за ст. 2 цієї Конвенції визначається у поєднанні із загальним обов`язком держави за ст. 1 Конвенції, яка визначає гарантування кожному, хто перебуває під юрисдикцією, прав і свобод які визначені в Конвенції, а тому, дії відповідача не є пропорційними відносно шкоди, яка може настати у майбутньому для громадян, які працюють, знаходяться на лікуванні та звертаються до лікарні, та відносно мети з охорони здоров`я та життя громадян.

Суд враховує, що часткове усунення порушень свідчить про добросовісність намірів відповідача по усуненню порушень та вжиття відповідних заходів, але відхиляє твердження Барабойського психоневрологічного будинку-інтернату про неможливість усунення всіх порушень виявлених під час перевірки у зв`язку з відсутністю коштів.

Суд наголошує, що відсутність бюджетних коштів та належного фінансування не звільняє відповідача від виконання ним імперативних норм протипожежного законодавства. Чинне законодавство не ставить у залежність необхідність у застосуванні заходів реагування від наявності чи відсутності бюджетних коштів (фінансової спроможності) відповідача. Сама по собі відсутність коштів на забезпечення протипожежної та техногенної безпеки, утому числі й у зв`язку з відсутністю відповідного бюджетного асигнування не може бути підставою для відкладення вжиття заходів щодо усунення факторів небезпеки життю, здоров`ю громадян.

Крім того, суд звертає увагу, що частина порушень які залишилися не усунутими, можливо усунути відповідачеві самостійно та без залучення відповідних грошових коштів, зокрема, здійснити розрахунок та визначити категорії щодо вибухопожежної та пожежної небезпеки відповідно до вимог ДСТУ БВ.1.1-36:2016 «Визначення категорій приміщень, будинків та зовнішніх установок за вибухопожежною та пожежною небезпекою», а також клас зони згідно з «Правилами будови електроустановок. Електрообладнання спеціальних установок».

Також, позивач мав змогу звернутися з відповідним запитом до постачальника будівельних матеріалів щодо визначенням показників пожежної безпеки на матеріали, якими опоряджено стіни та стелю Барабойського психоневрологічного будинку-інтернату.

Суд також виходить з того, що застосування заходів реагування у вигляді зупинення експлуатації об`єкта є тимчасовим заходом, який направлений на попередження настання негативних наслідків, викликаних наявністю на об`єкті порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, які створюють загрозу життю та здоров`ю людей.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду від 21 серпня 2020 року по справі №640/368/19.

Водночас, суд не знаходить підстав для задоволення позовної вимоги Головного управлінням Державної служби України з надзвичайних ситуацій в Одеській області про встановлення у судовому рішенні способу і порядку його виконання шляхом відключення будівель Барабойського психоневрологічного будинку-інтернату від джерел електропостачання (або інших електромереж, електроприладів, пристроїв, обладнання, установок), обмеження до них доступу, за винятком проведення робіт з усунення недоліків зазначених в акті №6 від 03.02.2021 року, до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері пожежної, техногенної безпеки та у сфері цивільного захисту, які впливають на ризик виникнення надзвичайної ситуації, аварії чи пожежі та можуть спричинити загрозу життю та здоров`ю людей, зазначених в акті перевірки №6 від 03.02.2021 року за номерами: 1, 2, 4-8, 10-20, з огляду на наступне.

Відповідно до ч.1 ст.372 КАС України у разі необхідності спосіб, строки і порядок виконання можуть бути визначені у самому судовому рішенні. Так само на відповідних суб`єктів владних повноважень можуть бути покладені обов`язки щодо забезпечення виконання рішення.

Згідно з ч. 3 ст. 378 КАС України підставою для встановлення або зміни способу або порядку виконання, відстрочення чи розстрочення виконання судового рішення є обставини, що істотно ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим.

Станом на час розгляду справи позивачем не надано доказів існування обставин, що істотно ускладнюють виконання рішення суду, яке ухвалене у цій справі, або роблять його виконання неможливим.

Суд наголошує, що такий спосіб вжиття заходів реагування, як повне або часткове зупинення роботи (експлуатації) об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, виконання робіт, надання послуг за рішенням суду, чітко передбачений приписами ст. 70 Кодексу цивільного захисту України та ст. 4 Закону №877.

Водночас, законодавець не надає суб`єкту владних повноважень права заявляти такі позовні вимоги, як зобов`язання відповідача зупинити експлуатацію об`єкту шляхом відключення від джерел електропостачання (або інших електромереж, електроприладів, пристроїв, обладнання, установок), обмеження до них доступу, за винятком проведення робіт з усунення недоліків акту перевірки, при цьому вимагає від суб`єкта владних повноважень діяти відповідно до ст. 19 Конституції України лише у порядку і спосіб, що передбачені законом.

Отже, позовна вимога про встановлення у судовому рішенні способу і порядку його виконання шляхом зобов`язання зупинити експлуатацію об`єкту та відключити його від джерел електропостачання (або інших електромереж, електроприладів, пристроїв, обладнання, установок), обмежити до них доступ, за винятком проведення робіт з усунення недоліків акту перевірки, до повного усунення порушень - задоволенню не підлягає.

Суд звертає увагу, що захист прав споживачів електричної енергії, а також механізм захисту цих прав регулюються Законами України «Про ринок електричної енергії», «Про захист прав споживачів», «Про захист економічної конкуренції» та іншими нормативно-правовими актами.

Розділом VII Правил роздрібного ринку електричної енергії, затверджених постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг №312 від 14.03.2018 року (надалі Правила №312) встановлені умови припинення постачання електричної енергії споживачу, зокрема, постачання електроенергії припиняється у разі незадовільного технічного стану електроустановок споживачів, який загрожує аварією, пожежею і створює загрозу життю обслуговуючого персоналу, населенню і сільськогосподарським тваринам.

Пунктом 7.5 Правил №312 передбачені випадки, при яких можливе повне або часткове припинення постачання електричної енергії споживачу, зокрема, невиконання припису представника відповідного органу виконавчої влади.

З наведених положень Порядку №312 вбачається, що невиконання вимог припису ГУ ДСНС України в Одеській області, може бути підставою для повного або часткового припинення постачання електричної енергії, але лише з урахуванням п.7.2 цих правил, тобто при наявності незадовільного технічного стану електроустановок споживачів, який загрожує аварією, пожежею і створює загрозу життю обслуговуючого персоналу, населенню, і лише в разі невиконання вимог щодо усунення таких недоліків в електроустановках.

Однак порушень в електроустановках Барабойського психоневрологічного будинку-інтернату Головним управлінням Державної служби України з надзвичайних ситуацій в Одеській області не виявлено.

Враховуючи вищевикладене, суд дійшов висновку, що позовні вимоги Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій в Одеській області до Барабойського психоневрологічного будинку-інтернату, Департаменту соціальної ті сімейної політики Одеської обласної державної адміністрації підлягають задоволенню частково.

Зокрема, у частині застосування заходів реагування у сфері державного нагляду (контролю) до Барабойського психоневрологічного будинку-інтернату у вигляді повного зупинення експлуатації будівель Барабойського психоневрологічного будинку-інтернату за адресою: 67841, Овідіопольский район, село Барабой, вул. Садова 8 , до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, які впливають на ризик виникнення надзвичайної ситуації, аварії чи пожежі та можуть спричинити загрозу життю та здоров`ю людей, зазначених в акті перевірки №6 від 03.02.2021 року, за номерами: 1, 2, 4-8, 10-20.

Поміж іншим, суд звертає увагу, що відповідач, у разі усунення виявлених управлінням ДСНС порушень законодавства які створюють загрозу життю та здоров`ю людей у повному обсязі, не позбавлений можливостей звернутись до суду першої інстанції з заявою про скасування заходів реагування щодо державного нагляду (контролю), застосованих судом за результатом розгляду адміністративної справи.

Аналогічний правовий висновок, викладений Верховним Судом у постанові по справі №815/1254/15 від 21.12.2018 року.

Крім того, відповідно до вимог статті 4 Закону №877-V відновлення виробництва (виготовлення) або реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг суб`єктами господарювання після призупинення можливе з моменту отримання органом державного нагляду (контролю), який ініціював призупинення, повідомлення суб`єкта господарювання про усунення ним усіх встановлених судом порушень.

Отже, відповідач, у разі усунення недоліків у повному обсязі, виявлених управлінням ДСНС, які створюють загрозу життю та здоров`ю людей, не позбавлений можливості звернутися до органу державного нагляду (контролю), який ініціював призупинення, із повідомленням відновлення господарської діяльності.

У п.29 Рішення Європейського суду з прав людини від 09.12.1994 року (Справа «РуїзТоріха проти Іспанії», серія А, №303А) Суд повторює, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтованості рішення, може бути різною у залежності від характеру рішення.

Враховуючи вищевикладене, на підставі ст. 8 КАС України, згідно якої усі учасники адміністративного процесу є рівними та ст. 9 КАС України, згідно якої розгляд і вирішення справ у адміністративних судах здійснюється на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості, з`ясувавши обставини у справі, перевіривши всі доводи і заперечення сторін та надавши правову оцінку наданим доказам, суд дійшов висновку, що позовні вимоги Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій в Одеській області підлягають задоволенню частково.

Розподіл судових витрат.

Відповідно до ч. 1 ст. 143 КАС України суд вирішує питання щодо судових витрат у рішенні, постанові або ухвалі.

Відповідно до ч. 2 ст. 139 КАС України, при задоволенні позову суб`єкта владних повноважень з відповідача стягуються виключно судові витрати суб`єкта владних повноважень, пов`язані із залученням свідків та проведенням експертиз.

Оскільки спір вирішено на користь суб`єкта владних повноважень, а також за відсутності витрат позивача - суб`єкта владних повноважень, пов`язаних із залученням свідків та проведенням судових експертиз, судові витрати (судовий збір) стягненню з відповідача не підлягають.

Керуючись статтями 9, 14, 73-78, 90, 143, 173-183, 242-246, 250, 255 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,-

В И Р І Ш И В:

Позовні вимоги Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій в Одеській області (65091, м. Одеса, вул. Прохорівська 6, ) до Барабойського психоневрологічного будинку-інтернату (67841, село Барабой, вулиця Садова 8, ), третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору Акціонерного товариства «ДТЕК Одеській електромережі» (65031, м. Одеса, вул. Миколи Боровського 28Б, ) третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору на стороні відповідача Департамента соціальної політики та сімейної політики Одеської обласної державної адміністрації (65107, м. Одеса, вул. Канатна 83, ) про застосування заходів реагування у сфері державного нагляду (контролю) до Барабойського психоневрологічного будинку-інтернату: у спосіб: у вигляді повного зупинення експлуатації будівель Барабойського психоневрологічного будинку-інтернату за адресою: 67841, Одеська область, Овідіопольський район, село Барабой, вулиця Садова 8; у порядок: шляхом відключення за допомогою фахівців енергопостачальних організацій вищевказаних будівель Барабойського психоневрологічного будинку-інтернату від джерел електропостачання (або інших електромереж, електроприладів, пристроїв, обладнання, установок), обмеження до них доступу, за винятком проведення робіт з усунення недоліків зазначених в акті перевірки №6 від 03.02.2021 року, до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, які впливають на ризик виникнення надзвичайної ситуації, аварії чи пожежі та можуть спричинити загрозу життю та здоров`ю людей, зазначених в акті перевірки №6 від 03.02.2021 року за номерами: 1, 2, 4-8, 10-20 - задовольнити частково.

Застосувати до Барабойського психоневрологічного будинку-інтернату () заходи реагування у сфері державного нагляду (контролю) у вигляді повного зупинення експлуатації будівель Барабойського психоневрологічного будинку-інтернату за адресою: 67841, Одеська область, Овідіопольський район, село Барабой, вулиця Садова 8, до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, які впливають на ризик виникнення надзвичайної ситуації, аварії чи пожежі та можуть спричинити загрозу життю та здоров`ю людей, зазначених в акті перевірки №6 від 03.02.2021 року, за номерами: 1, 2, 4-8, 10-20.

У задоволенні решти позовних вимог - відмовити.

Рішення набирає законної сили згідно статті 255 КАС України - після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду згідно статті 295 КАС України подається до П`ятого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

У разі оголошення судом лише вступної та резолютивної частини рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складання повного судового рішення.

Повне рішення складено та підписано 30 червня 2021 року.

Суддя Балан Я.В.