Справа № 160/9469/21
Суддя: Рябчук Олена Сергіївна
Дата ухвалення: 2021-06-30 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

30 червня 2021 року Справа № 160/9469/21

Суддя Дніпропетровського окружного адміністративного суду Рябчук О.С., перевіривши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області про визнання протиправною бездіяльності, стягнення середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні, -

ВСТАНОВИВ:

11.06.2021 року до Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 (далі позивач) до Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області (далі відповідач), в якій позивач просить:

- визнати протиправною бездіяльність Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області щодо не проведення своєчасного розрахунку при звільненні із ОСОБА_1 ;

- стягнути з Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області середнє грошове забезпечення за весь час затримки розрахунку при звільненні за період з 14.10.2020 р. по 30.12.2020 р. в сумі 31 174,56 грн. без урахування податків й інших обов`язкових платежів.

Відповідно до витягу з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 11.06.2021 року зазначена справа розподілена судді Рябчук О.С.

Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 14.06.2021 р. позовну заяву ОСОБА_1 залишено без руху у зв`язку з невідповідністю позову вимогам Кодексу адміністративного судочинства України.

Позивачу запропоновано усунути недоліки позову протягом 10-ти днів з дня отримання копії ухвали суду про залишення позову без руху шляхом надання суду заяви про поновлення строку звернення до суду та доказів поважності причин його пропуску.

Копію ухвали Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 14.06.2021 р. надіслано позивачу на його електронну скриньку та отримано 16.06.2021 р.

22.06.2021 р. від позивача на адресу суду надійшла заява на виконання вимог ухвали суду від 14.06.2021 р., до якої долучено заяву про поновлення строку звернення до суду та докази поважності причин його пропуску.

В обґрунтування поважності пропуску строку звернення до суду у заяві зазначено наступне.

Відповідач не провів з позивачем повного розрахунку при звільненні та письмово не повідомив про належні до виплати суми.

При цьому, на картковий рахунок позивача нараховувались грошові кошти з призначенням платежу «заробітна плата». Остання виплата здійснена 30.12.2020 р.

Після цього позивач вважав, що йому ще належить до виплати одноразова грошова допомога при звільненні та грошова компенсація за невикористану відпустку, та очікував цих виплат.

07.05.2021 р., 12.05.2021 р. представник позивача звернувся з адвокатськими запитами до Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області щодо нарахованих сум при звільненні, дати кінцевого розрахунку, доплати до грошового забезпечення. Відповіді на запити від 17.05.2021 р. № 1/Ц-178аз/103/05-21, від 25.05.2021 р. № 1/Ц-204аз/103/05-21 представник позивача отримав 28.05.2021 р.

Про порушення своїх прав позивач дізнався після звільнення на підставі наказу про звільнення останнього з посади від 12.10.2020 року № 277 о/с, але визначити кінцевий термін порушення права на розрахунок при звільненні позивач не мав можливості до отримання відповідей на запити.

Таким чином, строк звернення до суд слід обліковувати з 28.05.2021 р.

Розглянувши подані представником позивача документи на виконання вимог ухвали суду від 14.06.2021, заяву про поновлення строку звернення до суду та доводи, зазначені як підстави в обґрунтування поважності пропуску строку звернення до суду із даним позовом, суд вважає, що причини пропуску строку звернення до суду, зазначені у заяві, не є поважними, тому заява про поновлення строку звернення до суду не підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Відповідно до ст.118 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України) процесуальні строки - це встановлені законом або судом строки, у межах яких вчиняються процесуальні дії. Процесуальні строки встановлюються законом, а якщо такі строки законом не визначені - встановлюються судом.

Процесуальні строки визначаються днями, місяцями і роками, а також можуть визначатися вказівкою на подію, яка повинна неминуче настати.

Відповідно до ч.1 ст.122 КАС України, позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Відповідно до ч.2 ст.123 КАС України, якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Відповідно до п.9 ч.4 ст. 169 КАС України, позовна заява повертається позивачеві у випадках, передбачених частиною другою статті 123 цього Кодексу.

Відповідно до ст.55 Конституції України кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб. Кожен має право звертатися за захистом своїх прав до Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини.

Кожен має право після використання всіх національних засобів правового захисту звертатися за захистом своїх прав і свобод до відповідних міжнародних судових установ чи до відповідних органів міжнародних організацій, членом або учасником яких є Україна.

Кожен має право будь-якими не забороненими законом засобами захищати свої права і свободи від порушень і протиправних посягань.

Відповідно до ст. ст. 6, 13 Європейської конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04.11.1950 року, кожен має право на справедливий розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення, а також кожен, чиї права та свободи, визнані в цій Конвенції, було порушено, має право на ефективний засіб юридичного захисту в національному органі, навіть якщо таке порушення було вчинено особами, які здійснювали свої офіційні повноваження.

Відповідно до ст. ст.8, 9 КАС України усі учасники адміністративного процесу є рівними перед законом і судом, а розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюється на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості

При цьому, ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує право на справедливий і публічний розгляд справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Ключовими принципами ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод є верховенство права та належне здійснення правосуддя. Ці принципи також є основоположними елементами права на справедливий суд.

Суд зазначає, що відповідно до рішення Європейського суду з прав людини у справі «Фогарді проти Сполученого Королівства» право доступу до суду не є абсолютним і може підлягати певним обмеженням; вони дозволені тому, що право доступу до суду, в силу своєї природи, потребує регулювання з боку держави.

Право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням строків для звернення до суду за захистом порушених прав (справа Стаббігс та інш. Проти Великобританії рішення від 22.10.1996р., Девеер проти Бельгії рішення від 27.02.1980р.).

Згідно з ч. 2 ст. 6 Кодексу адміністративного судочинства України суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини.

Право на звернення до суду може бути обмежене законом, зокрема у такий спосіб, як встановлення законом строку для звернення до адміністративного суду. Це, насамперед, обумовлено специфікою спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження обмежувальних строків для звернення до адміністративного суду обумовлено метою досягнення юридичної визначеності у публічно-правових відносинах. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними.

Поважними причинами пропуску строку звернення до адміністративного суду можуть бути визнані лише ті обставини, які були об`єктивно непереборними, тобто не залежали від волевиявлення особи, що звернулась з адміністративним позовом, пов`язані з дійсно істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливили своєчасне звернення до суду. Такі обставини мають бути підтверджені відповідними та належними доказами.

Питання щодо дотримання строку звернення до адміністративного особою, яка звернулася з адміністративним позовом, має першочергове значення, тобто передує встановленню обставин, від яких залежить результат вирішення спору.

За результатом розгляду заяв позивача про поновлення строку звернення до суду та матеріалів адміністративного позову судом встановлено, що ОСОБА_1 звернувся до суду з позовними вимогами щодо зобов`язання суб`єкта владних повноважень вчинити певні дії, які пов`язані з прийняттям, проходженням та звільненням з публічної служби. Про порушення своїх прав позивач дізнався після звільнення на підставі наказу від 12.10.2020 року № 277 о/с, а з даним позовом ОСОБА_1 звернувся лише 11.06.2021 року, тобто з пропуском місячного строку.

Доводи представника позивача щодо встановлення кінцевого терміну порушення права з листів відповідача, які були отримані представником 28.05.2021 р. не приймаються судом до уваги.

Про порушення своїх прав позивач дізнався після звільнення з посади на підставі наказу від 12.10.2020 року № 277 о/с.

Остання виплата грошового забезпечення позивачу здійснена 30.12.2020 р.

Представник позивача звернувся до Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області з запитами 07.05.2021 р., 12.05.2021 р., відповіді від 17.05.2021 р. № 1/Ц-178аз/103/05-21, від 25.05.2021 р. № 1/Ц-204аз/103/05-21 отримав 28.05.2021 р.

Тобто, звернення до відповідача були здійснені лише в травні 2021 р.

Позивачем не надано доказів не можливості звернення за правовою допомогою та до відповідача раніше травня 2021 р.

Будь-яких інших поважних причин, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій, позивачем не вказано.

За таких обставин, суд вважає, що підстави, зазначені позивачем у заяві щодо поновлення пропущеного строку звернення до суду із даним позовом, не є поважними, тому заява позивача про поновлення строку звернення до адміністративного суду є необґрунтованою та не підлягає задоволенню.

Відповідно до ч. 2 ст. 123 Кодексу адміністративного судочинства України, якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.

Згідно з п.9 ч.4 ст. 169 Кодексу адміністративного судочинства України суддя повертає позовну заяву у випадках, передбачених частиною 2 ст. 123 цього Кодексу.

З огляду на викладене, суд вважає, що позовну заяву ОСОБА_1 слід повернути позивачеві.

Керуючись ст.ст. 121-123, 169, 294, 295, 297 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,-

УХВАЛИВ:

У задоволенні заяви ОСОБА_1 про поновлення строку звернення до адміністративного суду із позовною заявою - відмовити.

Позовну заяву ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області про визнання протиправною бездіяльності, стягнення середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні повернути позивачу ОСОБА_1 .

Повернення позовної заяви не позбавляє права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.

Ухвала про повернення позовної заяви може бути оскаржена шляхом подання апеляційної скарги до Третього апеляційного адміністративного суду.

Відповідно до статті 256 Кодексу адміністративного судочинства України ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та може бути оскаржена в порядку та у строки, встановлені ст. ст. 294-297 Кодексу адміністративного судочинства України.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи ухвала суду оскаржується до Третього апеляційного адміністративного суду через Дніпропетровський окружний адміністративний суд відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 Розділу VII Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя О.С. Рябчук