Справа № 160/508/21
Суддя: Букіна Лілія Євгенівна
Дата ухвалення: 2021-05-07 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
07 травня 2021 року Справа № 160/508/21
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді: Букіної Л.Є., розглянувши у спрощеному позовному провадженні без повідомлення (виклику) учасників справи (у письмовому провадженні) адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області про визнання протиправним та скасування наказу,-
До Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшов позов ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області про визнання протиправними дій відповідача щодо притягнення його до дисциплінарної відповідальності у вигляді догани шляхом прийняття наказу від 20.11.2020 року № 1911к та скасування такого наказу
В обґрунтування позов у заявах по суті позивач посилався на протиправність оскарженого наказу, яким до нього, за вчинення дисциплінарного поступку, що виразився у недотриманні, серед іншого, наказу Тернівського ВП Павлоградського ВП ГУНП від 22.07.2020 року № 104 та не вжитті заходів, направлених на попередження курування поліцейськими незакріпленими за ними транспортними засобами, застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді догани. За позицією позивача, викладені у наказі формулювання інкримінованого проступку є надуманими та не відповідають дійсності, адже про існування наказу Тернівського ВП Павлоградського ВП ГУНП від 22.07.2020 року № 104 йому стало відомо вже після прийняття оскарженого у цій справу наказу. Крім того, позивач посилається на необ`єктивні висновки службового розслідування, під час якого не встановлено, що він був ознайомлений з кадровими змінами у Тернівському ВП Павлоградського ВП ГУНП щодо переведення учасників ДТП, а саме: ОСОБА_2 та ОСОБА_3 до його підпорядкування та проведення з ними будь-яких занять з виконання ними функцій інспекторів СРПП. Окрім того зауважує, що відповідачем при визначенні виду дисциплінарного стягнення не враховано тяжкості проступку, обставин, за яких його скоєно, відсутність заподіяної шкоди, а також попередньої повідки позивача, який з початку несення служби у органах поліції жодних дисциплінарних стягнень не мав. З підстав викладеного, просить задовольнити позовні вимоги у повному обсязі.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 09.03.2021 р. відкрито спрощене позовне провадження без повідомлення учасників процесу. Тією ж ухвалою суду запропоновано відповідачу надати відзив на позовну заяву.
Від відповідача на адресу суду надійшов відзив на позовну заяву, в яких останній вказує про необґрунтованість позовних вимог, посилаючись на порушення позивачем вимог внутрішніх наказів, у не врахуванні кадрових змін у ввіреному підрозділі, не оновленні відповідної дорожньої документації щодо закріплення службового автотранспорту за поліцейськими, котрі за ним не закріплені, а також не здійсненні достатніх заходів, щодо контролю за виїздом поліцейських на службовому автотранспорті й не перевірки наявності відповідних реєстраційних документів, що надають право керування ним. Також відповідач звертає увагу, що визначення виду дисциплінарного стягнення стосовно поліцейського перебуває у площині дискреційних повноважень прямого начальника та при визначені його (стягнення) виду враховано тяжкість проступку, обставини, за яких воно скоєно, а також ставлення позивача до виконання службових обов`язків. З підстав викладеного, просить відмовити у задоволенні позовних вимог у повному обсязі.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 03.05.2019 р. відмовлено у задоволенні клопотання про залишення позовної заяви без розгляду, визнано поважними причини пропуску строку звернення до суду, а також поновлено позивачу строк звернення до суду.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 03.05.2019 р. закрито підготовче провадження та призначено справу до розгляду у судовому засіданні.
У судовому засіданні позивач та представники сторін підтримали свої правові позиції і надали суду пояснення, аналогічні тим, що викладені у заявах по суті.
Заслухавши пояснення позивача та представників сторін, дослідивши письмові докази, долучені до матеріалів справи, проаналізувавши відповідні норми чинного на момент виникнення спірних правовідносин законодавства, суд виходить із таких міркувань.
Судом встановлено і не заперечується учасниками справи, що на момент виникнення спірних правовідносин ОСОБА_1 , проходив службу в органах Національної поліції України на посаді заступника начальника Тернівського ВП Павлоградського ВП ГУНП в Дніпропетровській області.
Судом також встановлено, що на підставі наказу ГУНП від 24.09.2020 року № 1702 призначено службове розслідування, у ході якого встановлено, що старший сержант поліції ОСОБА_4 , під час патрулювання на території обслуговування, керуючи службовим автомобілем «Mitsubishi Outlander», н.з. НОМЕР_1 , рухався по автошляху М-04 «Знам`янка-Луганськ-Ізварино» та на 292 км здійснював розворот для зміни напрямку руху. У цей час, капітан поліції ОСОБА_2 , керуючи службовим автомобілем «ВАЗ-2107», н.з. НОМЕР_2 , рухався у попутному напрямку в крайній лівій смузі руху та здійснив зіткнення зі службовим автомобілем «Mitsubishi Outlander», н.з. НОМЕР_1 .
Внаслідок дорожньо-транспортної пригоди потерпілих немає, службовий автомобіль «Mitsubishi Outlander», н.з. НОМЕР_1 зазнав механічних пошкоджень лівої сторони кузова, а також переднього та заднього лівих коліс, а службовий автомобіль «ВАЗ-2107», н.з. НОМЕР_2 Щмеханічних пошкоджень передньої частини кузова.
Вказаний службовий автомобіль «ВАЗ-2107», н.з. НОМЕР_3 , котрим керував капітан поліції ОСОБА_2 , відповідно до наказу Тернівського ВП Павлоградського ВП ГУНП від 22.07.2020№ 104 закріплений за поліцейськими СКП Тернівського ВП ГУНП, зокрема за капітаном поліції ОСОБА_2 коли той ще займав посаду у вказаному секторі, враховуючи вказане, цей поліцейський керував вказаним службовим автомобілем, всупереч вимогам нормативно-правових актів, котрі регламентують діяльність НП України.
При цьому, у рамках розслідування, опитаний підполковник поліції ОСОБА_5 пояснив, що 22.09.2020 ним проведено інструктаж із капітаном поліції ОСОБА_2 та старшим лейтенантом поліції ОСОБА_3 після чого надано вказівку останнім здійснити виїзд на службовому автомобілі з метою доставки до Тернівського міського суду Дніпропетровської області свідка по кримінальному провадженню.
На підставі вказаного висновку службового розслідування, відповідачем прийнято наказ від 20.11.2020 року № 1911к «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності окремих поліцейських Павлоградського ВП ГУНП», яким за порушення службової дисципліни, недотримання вимог п. 1 та 2 ч. 1 ст. 18 Закону України «Про Національну поліцію», пункту 7 частини 1 статті 3 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, розділу І Порядку зберігання та використання транспортних засобів Національної поліції України, наказу Тернівського ВП Павлоградського ВП ГУНП від 22.07.2020 року № 104, що виразилось у незабезпеченні належного виконання та реалізації завдань, визначених Порядком зберігання та використання транспортних засобів Національної поліції України, не вжитті заходів, направлених на попередження курування поліцейськими незакріпленими за ними транспортними засобами до позивача застосовано дисциплінарне стягнення у виді догани.
Вважаючи вказаний наказ в частині притягнення його до дисциплінарної відповідальності протиправним, позивач звернувся до суду із цим позовом.
При вирішенні спору суд виходить із того, що спірні правовідносини регулюються Законом України від 02.07.2015 №580-VIII «Про Національну поліцію» (далі - Закон №580-VIII) та Дисциплінарним статутом Національної поліції України, затвердженим Законом України від 15.03.2018 №2337-VIII, який набрав чинності 07.10.2018.
Відповідно до частини 1 статті 3 Закону №580-VIII, у своїй діяльності поліція керується Конституцією України, міжнародними договорами України, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, цим та іншими законами України, актами Президента України та постановами Верховної Ради України, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, актами Кабінету Міністрів України, а також виданими відповідно до них актами Міністерства внутрішніх справ України, іншими нормативно-правовими актами.
Згідно з частиною 1 статті 8 Закону №580-VIII, поліція діє виключно на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України.
Частиною 1 статті 18 Закону №580-VIII передбачено, що поліцейський зобов`язаний, зокрема: неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва; поважати і не порушувати прав і свобод людини.
У разі вчинення протиправних діянь, згідно з частиною 1 статті 19 Закону №580-VIII, поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону.
Частиною 2 статті 19 Закону №580-VIII встановлено, що підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.
Так, Законом України від 15.03.2018 №2337-VIII затверджено Дисциплінарний статут Національної поліції України (далі - Дисциплінарний статут НПУ), який, відповідно до преамбули, визначає сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження. Дія цього Статуту поширюється на поліцейських, які повинні неухильно додержуватися його вимог.
Відповідно до частини 1 статті 1 Дисциплінарного статуту НПУ службова дисципліна - це дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.
Службова дисципліна ґрунтується на створенні необхідних організаційних та соціально-економічних умов для чесного, неупередженого і гідного виконання обов`язків поліцейського, повазі до честі і гідності поліцейського, вихованні сумлінного ставлення до виконання обов`язків поліцейського шляхом зваженого застосування методів переконання, заохочення та примусу (частина 2 статті 1 Дисциплінарного статуту НПУ).
Згідно з частиною 3 статті 1 Дисциплінарного статуту НПУ службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України Про Національну поліцію, зобов`язує поліцейського, зокрема, утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України; утримуватися від висловлювань та дій, що порушують права людини або принижують честь і гідність людини; поважати честь і гідність інших поліцейських і працівників поліції, надавати їм допомогу та стримувати їх від вчинення правопорушень.
Відповідно до статті 11 Дисциплінарного статуту НПУ за порушення службової дисципліни поліцейські, незалежно від займаної посади та спеціального звання, несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом. За вчинення адміністративних правопорушень поліцейські несуть дисциплінарну відповідальність відповідно до цього Статуту, крім випадків, передбачених Кодексом України про адміністративні правопорушення. Поліцейських, яких в установленому порядку притягнуто до адміністративної, кримінальної або цивільно-правової відповідальності, одночасно може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності згідно з цим Статутом.
Дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції (стаття 12 Дисциплінарного статуту НПУ).
Згідно з частинами 3, 5 статті 13 Дисциплінарного статуту НПУ до поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції. Застосування до поліцейського інших видів дисциплінарних стягнень, не передбачених цим Статутом, забороняється.
Статтею 14 Дисциплінарного статуту НПУ визначено, що службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського. Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків. Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення. Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку. Службове розслідування проводиться на засадах неупередженості та рівності всіх поліцейських перед законом незалежно від займаної посади, спеціального звання, наявних у них державних нагород та заслуг перед державою. Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України встановлюється Міністерством внутрішніх справ України.
Згідно з частинами 1-4 статті 15 Дисциплінарного статуту НПУ проведення службових розслідувань за фактом порушення поліцейським службової дисципліни здійснюють дисциплінарні комісії. Дисциплінарні комісії формуються з поліцейських та працівників поліції, які мають відповідні знання та досвід, необхідні для ефективного проведення службового розслідування. До складу дисциплінарних комісій можуть також включатися представники громадськості, які мають бездоганну репутацію, високі професійні та моральні якості, суспільний авторитет. Забороняється включення до складу дисциплінарної комісії осіб, які є підлеглими поліцейського, стосовно якого призначено службове розслідування, осіб, які сприяли вчиненню або приховуванню дисциплінарного проступку, та осіб, зацікавлених у результатах розслідування. У разі виникнення таких обставин член дисциплінарної комісії зобов`язаний негайно письмово повідомити про це керівнику, який призначив службове розслідування.
Кабінетом Міністрів України затверджено Порядок проведення службового розслідування стосовно осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, та осіб, які для цілей Закону України Про запобігання корупції прирівнюються до осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування
Пунктом 8-10 наведеного Порядку передбачено, що за результатами службового розслідування члени комісії складають акт, у якому зазначаються:
факти, які стали підставою для проведення службового розслідування, посада, прізвище, ім`я та по батькові, рік народження, освіта, строк перебування на займаній посаді особи, стосовно якої проведено службове розслідування;
заяви, клопотання, пояснення та зауваження особи, стосовно якої проведено службове розслідування;
висновки службового розслідування, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, причини та умови, що призвели до порушення, вжиті або запропоновані заходи для їх усунення чи обставини, що знімають з особи, стосовно якої проведено службове розслідування, безпідставні звинувачення або підозру;
обґрунтовані пропозиції щодо усунення виявлених порушень та притягнення у разі потреби винних осіб до відповідальності згідно із законодавством.
У разі прийняття рішення щодо притягнення особи, стосовно якої проведено службове розслідування, до відповідальності комісія пропонує вид дисциплінарного стягнення, передбаченого законодавством.
Під час визначення виду дисциплінарного стягнення члени комісії повинні враховувати ступінь тяжкості вчиненого проступку і заподіяну шкоду, обставини, за яких вчинено проступок, і попередню роботу особи, стосовно якої проведено службове розслідування.
У разі виявлення корупційного або пов`язаного з корупцією правопорушення комісія подає керівникові органу пропозицію щодо надіслання акта службового розслідування до спеціально уповноваженого суб`єкта у сфері протидії корупції.
Члени комісії мають право викласти письмово свою окрему думку, яка додається до акта.
Акт службового розслідування підписується членами комісії та подається на розгляд керівника органу в одному примірнику.
Перед поданням на розгляд керівника органу з актом службового розслідування ознайомлюється особа, стосовно якої проведено службове розслідування.
Про дату і місце ознайомлення з актом службового розслідування особа, стосовно якої проведено службове розслідування, повідомляється за день до ознайомлення із зазначеним актом.
Під час ознайомлення з актом службового розслідування особа, стосовно якої проведено службове розслідування, може висловити свої зауваження, які додаються до акта.
У разі коли під час ознайомлення з актом службового розслідування до нього не висловлені зауваження або особа, стосовно якої проведено службове розслідування, не прибула у визначений для ознайомлення час без поважних причин та не повідомила комісію про причини своєї відсутності у день ознайомлення, акт службового розслідування вважається таким, що не має зауважень.
Особа, стосовно якої проведено службове розслідування, повинна підписати акт службового розслідування, а у разі відмови особи підписати такий акт члени комісії складають відповідний акт, який додається до акта службового розслідування.
У разі відсутності під час підписання акта службового розслідування члена комісії причина його відсутності зазначається в акті.
Знімати копії з акта службового розслідування до подання його на розгляд керівника органу забороняється.
Акт службового розслідування на вимогу особи, стосовно якої проведено службове розслідування, повинен розглядатися в її присутності.
За результатами розгляду акта службового розслідування керівник органу приймає у десятиденний строк з дати його надходження відповідне рішення, з яким ознайомлюється особа, стосовно якої проводилося службове розслідування.
У разі коли рішення щодо проведення службового розслідування було прийнято на виконання припису Національного агентства посадова особа (орган), якій (якому) його адресовано, інформує Національне агентство стосовно висновків комісії про причини та умови, що призвели до вчинення корупційного або пов`язаного з корупцією правопорушення чи невиконання вимог Закону в інший спосіб, пропозицій щодо усунення зазначених причин та умов, а також стосовно вжитих заходів за результатами службового розслідування.
За результатами службового розслідування особа, стосовно якої проведено службове розслідування, може бути притягнута до відповідальності згідно із законодавством.
Відповідно до частин 7-8 статті 19 Дисциплінарного статуту НПУ у разі встановлення вини поліцейського за результатами проведеного службового розслідування видається письмовий наказ про застосування до поліцейського одного з видів дисциплінарного стягнення, передбаченого статтею 13 цього Статуту, зміст якого оголошується особовому складу органу поліції. Під час визначення виду стягнення керівник враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.
Як вже встановлено судом, оскаржений наказ прийнятий відповідачем за вчинення дисциплінарного поступку, що виразився у недотриманні, серед іншого, наказу Тернівського ВП Павлоградського ВП ГУНП від 22.07.2020 року № 104 та не вжитті заходів, направлених на попередження курування поліцейськими незакріпленими за ними транспортними засобами.
Однак, жодних доказів інкримінованих діянь відповідач до суду не надає, зокрема, останнім не надано доказів того, що цей наказ був доведений до відома позивача саме до початку проведення службового розслідування.
Не надано відповідачем також доказів того, що учасник ДТП ОСОБА_2 був переведений на посаду інспектора СРПП, тобто до фактичного підпорядкування за позивачем.
При прийняті рішення судом також ураховано пояснення підполковник поліції ОСОБА_5 , який на момент виникнення спірних правовідносин був безпосереднім керівником цього поліцейського відділення і особисто прийняв рішення про відрядження ОСОБА_2 на службовому автомобілі до Тернівського міського суду Дніпропетровської області із метою доставлення свідка по кримінальному провадженню.
Та ж підстава, що позивач є відповідальним за транспортну дисципліну в Тернівському ВП наведених обставин не спростовує.
Підсумовуючи вищевикладене, суд дійшов висновку, що застосовуючи до позивача за оскарженим наказом (у частині) дисциплінарного стягнення у вигляді догани, відповідач діяв без урахування усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення, у зв`язку з чим такий наказ підлягає скасуванню, а позовні вимоги задоволенню шляхом скасування оскарженого наказу.
Згідно зі статтею 139 Кодексу адміністративного судочинства України, судові витрати у розмірі 908 грн. підлягають стягненню на користь позивача за рахунок бюджетних асигнувань відповідача.
У той же час, судові витрати на професійну правничу допомогу стягненню не підлягають з огляду на відсутність доказів, що підтверджували б такі витрати.
Керуючись ст. 241-246, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, -
Позовні вимоги ОСОБА_1 задовольнити частково.
Визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області від 20.11.2020 року № 1911к «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності окремих поліцейських ГУНП» в частині притягнення до дисциплінарної відповідальності ОСОБА_1 .
У задоволенні решти позовних вимог - відмовити.
Стягнути на користь ОСОБА_1 судові витрати зі сплати судового збору у розмірі 908 (дев`ятсот вісім), 00 грн за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області.
Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, у разі якщо її не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після закінчення апеляційного перегляду справи.
Рішення суду оскаржується до Третього апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його складення.
Учасник справи, якому повне рішення суду не вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.
Суддя Л.Є. Букіна