Справа № 160/12349/20
Суддя: Турова Олена Михайлівна
Дата ухвалення: 2021-04-29 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого судді: Турової О.М.,
розглянувши за правилами загального позовного провадження в порядку письмового провадження у місті Дніпрі адміністративну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області про визнання дій неправомірними та зобов`язання вчинити певні дії, -
05.10.2020 року до Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області, в якій позивач, з урахуванням уточненої позовної заяви, просить:
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 12 жовтня 2020 року вказана позовна заява залишена без руху та позивачеві надано строк - десять днів з дня отримання копії цієї ухвали, для усунення недоліків позову шляхом подання до суду: уточненої позовної заяви, виклавши в ній позовні вимоги відповідно до ч.1 ст.5 КАС України, а також копій цієї уточненої позовної заяви відповідно до кількості осіб, що беруть участь у справі.
На виконання вимог ухвали суду від 12 жовтня 2020 року позивачем 22.10.2020р. подано до суду уточнену позовну заяву.
Позивач в підготовче судове засідання 27.01.2021 р. не з`явився, про час, дату та місце розгляду справи повідомлений належним чином, що підтверджується доказами наявними в матеріалах справи, проте 19.01.2021р. подав до канцелярії суду клопотання про розгляд справи без його участі.
Представник відповідача в підготовче судове засідання 27.01.2021р. також не з`явився, про час, дату та місце розгляду справи повідомлений належним чином, що підтверджується доказами наявними в матеріалах справи.
Підготовче судове засідання відкладено на 23 лютого 2021 року на 10:00 год.
При цьому, відповідно до довідки начальника відділу управління персоналом Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 09 березня 2021 року №41 суддя ОСОБА_2 з 08.02.2021р. по 26.02.2021р., включно, була тимчасово непрацездатна, а з 01.03.2021р. по 05.03.2021р., включно, - перебувала у щорічній відпустці.
Наступний розгляд справи у підготовчому проваджені призначено на 30.03.2021 року о 13:00 год.
Позивач в підготовче судове засідання 30 березня 2021 року не з`явився, про час, дату та місце розгляду справи повідомлений належним чином, що підтверджується доказами наявними в матеріалах справи, проте 25.03.2021р. подав до канцелярії суду клопотання про розгляд справи без його участі.
Представник відповідача в підготовче судове засідання 30 березня 2021 року також не з`явився, про час, дату та місце розгляду справи повідомлений належним чином, що підтверджується доказами наявними в матеріалах справи, однак 30.03.2021 року на електронну пошту суду від нього надійшло клопотання про розгляд справи без участі його представника в порядку письмового провадження.
30 березня 2021 року на електронну адресу суду, з наступним наданням 31 березня 2021 року до канцелярії суду, від представника відповідача надійшло клопотання про заміну сторони.
Позивач в судове засідання 27 квітня 2021 року не з`явився, про час, дату та місце розгляду справи повідомлений належним чином, що підтверджується доказами наявними в матеріалах справи, проте 19.04.2021р. подав до канцелярії суду клопотання про розгляд справи без його участі.
Представник відповідача в судове засідання 27 квітня 2021 року також не з`явився, про час, дату та місце розгляду справи повідомлений належним чином, що підтверджується доказами наявними в матеріалах справи, однак 30.03.2021 року на електронну пошту суду, з наступним наданням 31 березня 2021 року до канцелярії суду, від представника відповідача надійшло клопотання про розгляд справи без участі його представника в порядку письмового провадження.
Відповідно до ч.9 ст.205 КАС України якщо не має перешкод для розгляду справи у судовому засіданні, визначених цією статтею, але всі учасники справи не з`явилися у судове засідання, хоча і були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового розгляду, суд має право розглянути справу у письмовому провадженні у разі відсутності потреби заслухати свідка чи експерта.
Письмове провадження - розгляд і вирішення адміністративної справи або окремого процесуального питання в суді першої, апеляційної чи касаційної інстанції без повідомлення та (або) виклику учасників справи та проведення судового засідання на підставі матеріалів справи у випадках, встановлених цим Кодексом (пункт 10 частини першої статті 4 КАС України).
Фіксування судового засідання відповідно до статті 229 КАС України не здійснювалося, тому керуючись приписами пункту 10 частини 1 статті 4 та частини 9 статті 205 Кодексу адміністративного судочинства України розгляд заяви судом вирішено здійснювати у порядку письмового провадження.
Таким чином, суд дійшов висновку про продовження розгляду справи в порядку письмового провадження відповідно до пункту 10 частини 1 статті 4 та частини 9 статті 205 Кодексу адміністративного судочинства України.
Згідно з ч.5 ст.250 КАС України датою ухвалення судового рішення в порядку письмового провадження є дата складення повного судового рішення.
Дослідивши матеріали справи та надані сторонами докази, а також проаналізувавши зміст норм матеріального та процесуального права, що регулюють спірні правовідносини, суд доходить висновку про часткове задоволення позовних вимог, з огляду на таке.
Судом встановлено, що ОСОБА_1 має право на заняття адвокатською діяльністю на підставі Свідоцтва про право на зайняття адвокатською діяльністю №1654 від 20.11.2006р., виданого на підставі рішення Дніпропетровської обласної кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури від 14.11.2006 р. № 12.
Відповідно до ідентифікаційних даних, наданих відповідачем, 06.12.2006 р. ОСОБА_1 взятий на облік Головним управлінням ДПС у Дніпропетровській області, Павлоградська ДПІ (м. Павлоград), як платник податків за основним місцем обліку.
Відповідно до Єдиного реєстру адвокатів України здійснення адвокатської діяльності позивачем протягом 2016-2019р.р. не зупинялось.
Водночас, відповідно до довідки від 05.12.2019р. №20.1.0.0.0./7-201912/2963, виданої АТ КБ «Приватбанк», ОСОБА_1 працює в АТ КБ «Приватбанк» з 16.10.2014р. по теперішній час, займає посаду «Головний спеціаліст з економічної безпеки ГО по РП», що також підтверджується відомостями трудової книжки ОСОБА_1 серії НОМЕР_2 , копія якої долучена до матеріалів справи.
Не погодившись з означеною вимогою Головного управління ДФС у Дніпропетровській області, ОСОБА_1 оскаржив її у судовому порядку.
Рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 08.01.2020р. у справі №160/11091/19, яке набрало законної сили 10.02.2020р., визнано протиправною та скасовано вимогу Головного управління ДФС у Дніпропетровській області від 12.02.2019 року №Ф-4741-54/410У про сплату боргу (недоїмки) зі сплати єдиного внеску.

11 травня 2019 року ГУ ДФС у Дніпропетровській області сформовано вимогу про сплату боргу (недоїмки) №Ф-4741-54/410 У, відповідно до якої за ОСОБА_1 обліковується борг (недоїмка) зі сплати єдиного внеску на загальну суму 2754,18 грн.

Не погодившись з означеною вимогою Головного управління ДФС у Дніпропетровській області, ОСОБА_1 оскаржив її у судовому порядку.

Рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 11.02.2020р. у справі №160/12436/19, яке набрало законної сили 13.03.2020р., визнано протиправною та скасовано вимогу Головного управління ДФС у Дніпропетровській області від 11.05.2019 року №Ф-4741-54/410 У.

27 травня 2020 року ОСОБА_1 звернувся до відповідача зі скаргою на незаконні дії працівників Західно-Донбаського управління ГУ ДПС у Дніпропетровській області, в якій, зокрема, просив скасувати (анулювати) неправомірні нарахування на ім`я ОСОБА_1 зі сплати єдиного внеску на суму 18276,72 грн. за період 2017-2018р.р. та видалити даний борг з інформаційної системи органу доходів і зборів в інтегрованій картці платника податків (ІПН: НОМЕР_1 ).

10 червня 2020 року ОСОБА_1 звернувся до відповідача зі скаргою на незаконні дії працівників Західно-Донбаського управління ГУ ДПС у Дніпропетровській області, в якій, зокрема, просив скасувати (анулювати) неправомірні нарахування на ім`я ОСОБА_1 зі сплати єдиного внеску на суму 2754,18 грн. за 1 квартал 2019р. та видалити даний борг з інформаційної системи органу доходів і зборів в інтегрованій картці платника податків (ІПН: НОМЕР_1 ).

Листом від 26.06.2020 р. №63432/10/04-36-10-14 ГУ ДПС у Дніпропетровській області повідомило позивача про те, що на виконання рішень суду від 08.01.20520 та від 11.02.2020 у справах №160/11091/19 та №160/12436/19 вимоги №№Ф-4741-54/410 У від 12.02.2019 та від 11.05.2019 відкликані (скасовані) в ІТС «Податковий блок» та з Павлоградського міськрайонного відділу державної виконавчої служби Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро). Крім того, зазначено, що предметом розгляду вищезазначених судових справ є визначення протиправним та скасування вимог про сплату боргу (недоїмки), проте вказаними рішеннями не зобов`язано ГУ ДПС вчиняти будь-які дії щодо корегування нарахувань в інтегрованій картці платника. Таким чином, станом на 18.06.2020 заборгованість фізичної особи ОСОБА_1 по єдиному внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування складає 29293,44 грн.

07 липня 2020 року ОСОБА_1 звернувся до ДПС України зі скаргою на незаконні дії працівників Західно-Донбаського управління ГУ ДПС у Дніпропетровській області, в якій, зокрема, просив скасувати (анулювати) неправомірні нарахування на ім`я ОСОБА_1 зі сплати єдиного внеску на суму 18276,72 грн. за період 2017-2018р.р., а також на суму 2754,18 грн. за 1 квартал 2019р. та видалити даний борг з інформаційної системи органу доходів і зборів в інтегрованій картці платника податків (ІПН: НОМЕР_1 ).

Проте, матеріали справи не містять відповіді ДПС України на вищенаведену скаргу ОСОБА_1 , а також, за твердженням позивача, ним вона не була отримана.

В подальшому, ОСОБА_1 в порядку п. 9-15 Прикінцевих та перехідних положень Закону України "Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування" 31.07.2020р. звернувся до відповідача з заявою, в якій просив списати йому не сплачені за період з 01.01.2017 року до дня набрання чинності Законом України №592-ІХ суми недоїмки, а також штрафні санкції та пені, нараховані на ці суми недоїмки. При цьому, позивачем були надані звіти щодо сум нарахованого доходу застрахованих осіб та суми нарахованого єдиного внеску за період з 01.01.2017р. по 31.12.2019р. у відповідні періоди.

Листом № 79105/10/04-36-54-40 від 11.08.2020р., відповідач повідомив позивачеві про те, що згідно інформаційної системи Державної податкової служби України в інтегрованій картці платника ФО ОСОБА_3 за технологічним кодом платежу -71040000 за період 2017-2020 роки нараховано єдиного внеску на загальну суму 29293,44грн. Станом на 05.08.2020 року заборгованість по єдиному внеску складає 29293,44грн. Відповідно до даних Державного реєстру загальнообов`язкового державного соціального страхування Звіти по єдиному внеску за 2017-2019 роки подані з помилками, та вважаються такими, що не подані. Також до податкового органу за основним місцем обліку не подана заява про зняття з обліку як платника єдиного внеску та звітності. Враховуючи вищевикладене, з метою дотримання вимог законодавства про сплату єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування в частині списання суми недоїмки, а також штрафів та пені, нарахованих на ці суми недоїмки, ГУ ДПС повідомляє про необхідність виконання обов`язкових умов, а саме: подання до податкового органу за основним місцем обліку заяви про зняття з обліку як платника єдиного внеску та звітності, заяви про ліквідацію платника податків, а також повторної подачі звітів про суми нарахованого доходу застрахованих осіб та суми нарахованого єдиного внеску за період з 1 січня 2017 року до дня набрання чинності Законом №592-ІХ та пропонує повторно надати заяву про списання сум недоїмки по єдиному внеску.

14 серпня 2020 року позивач повторно звернувся до відповідача з заявою, в якій просив списати йому не сплачені за період з 01.01.2017 року до дня набрання чинності Законом України №592-ІХ суми недоїмки, а також штрафні санкції та пені, нараховані на ці суми недоїмки.

Актом «Про результати камеральної перевірки ФОП ОСОБА_1 (РНОКПП - НОМЕР_1 ) з питання дотримання вимог п. 915 розділу VIIІ Закону України від 08.07.2010 р. №2464-VI «Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування», відповідно Закону Про внесення змін до Закону України «Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування» щодо усунення дискримінації за колом платників», від 13.05.2020 року №592-ІХ» №47831/04-36-54-40/ НОМЕР_1 від 03.09.2020р. встановлено, що ФО ОСОБА_1 28.08.2020р. надано звіт «Про суми нарахованого доходу застрахованих осіб та суми нарахованого єдиного внеску» згідно з таблицею 1 додатка 5 (далі - звіт) за 2017 рік (№10648 від 28.08.2020 р.) з нульовими показниками, за 2018 рік (№10650 від 28.08.2020 р.) з нульовими показниками, за 2019 рік (№10653 від 28.08.2020 р.) з нульовими показниками, за 2020 рік (№10655 від 28.08.2020 р.) з нульовими показниками, але який має статус «Пакет не прийнято». У зв`язку з тим, що ФО ОСОБА_1 станом на 28.08.2020 р. не подано заяву про зняття з обліку як платника єдиного внеску, недоїмка списанню не підлягає.

Листом № 84024/04-36-54-40 від 27.08.2020р. відповідач повідомив позивачеві про те, що згідно інформаційної системи Державної податкової служби України в інтегрованій картці платника ФО ОСОБА_1 за технологічним кодом платежу -71040000 за період 2017-2020 роки нараховано єдиного внеску на загальну суму 32410,62грн. Станом на 02.09.2020 року заборгованість по єдиному внеску складає 32410,62грн. Відповідно до даних Державного реєстру загальнообов`язкового державного соціального страхування Звіти по єдиному внеску за 2017-2019 роки подані з помилками, та вважаються такими, що не подані. Також до податкового органу за основним місцем обліку не подана заява про зняття з обліку як платника єдиного внеску та звітності. Враховуючи вищевикладене, з метою дотримання вимог законодавства про сплату єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування в частині списання суми недоїмки, а також штрафів та пені, нарахованих на ці суми недоїмки, ГУ ДПС повідомляє про необхідність виконання обов`язкових умов, а саме: подання до податкового органу за основним місцем обліку заяви про зняття з обліку як платника єдиного внеску та звітності, заяви про ліквідацію платника податків, а також повторної подачі звітів про суми нарахованого доходу застрахованих осіб та суми нарахованого єдиного внеску за період з 1 січня 2017 року до дня набрання чинності Законом №592-ІХ та пропонує повторно надати заяву про списання сум недоїмки по єдиному внеску.

Вважаючи бездіяльність Головного управління ДПС у Дніпропетровській області щодо відмови скасувати (анулювати) недоїмки (неправомірні нарахування зі сплати єдиного внеску) на загальну суму 21030,90 грн. протиправною, позивач звернувся до суду з даним адміністративним позовом.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, що виникли між сторонами, суд зазначає наступне.

Відповідно до частини 2 статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до положень підпунктів 19-1.1.8, 19-1.1.10, 19-1.1.24, 19-1.1.46 пункту 19-1.1 статті 19-1 ПК України контролюючі органи виконують такі функції, крім особливостей, передбачених для державних податкових інспекцій статтею 19-3 цього Кодексу: забезпечують достовірність та повноту обліку платників податків та платників єдиного внеску, суб`єктів зовнішньоекономічної діяльності, об`єктів оподаткування та об`єктів, пов`язаних з оподаткуванням (підп. 19-1.1.8); забезпечують ведення обліку податків, зборів, платежів (підп. 19-1.1.10); здійснюють відстрочення, розстрочення та реструктуризацію грошових зобов`язань та/або податкового боргу, недоїмки із сплати єдиного внеску, а також списання безнадійного податкового боргу (підп.19-1.1.24); використовують під час виконання своїх посадових (службових) обов`язків податкову інформацію з інформаційно-телекомунікаційних систем та інших джерел, отриману в порядку та спосіб, визначений цим Кодексом (підп.19-1.1.46).

Відповідно до підпункту 62.1.2 п. 62.1 ст. 62 ПК України податковий контроль здійснюється шляхом, зокрема, інформаційно-аналітичного забезпечення діяльності контролюючих органів.

За змістом пункту 71.1 статті 71 ПК України інформаційно-аналітичне забезпечення діяльності контролюючих органів - комплекс заходів, що координується центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику, щодо збору, опрацювання та використання інформації, необхідної для виконання покладених на контролюючі органи функцій.

Відповідно до абзаців 1, 4 пункту 74.1 статті 74 ПК України податкова інформація, зібрана відповідно до цього Кодексу, зберігається в базах даних Інформаційних, телекомунікаційних та інформаційно-телекомунікаційних систем (далі - Інформаційна система) центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову та митну політику. Внесення інформації до баз даних Інформаційних систем та її опрацювання здійснюються контролюючими органами.

Перелік Інформаційних систем визначається центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну податкову та митну політику.

Згідно з пунктом 74.3 статті 74 ПК України зібрана податкова інформація та результати її опрацювання використовуються для виконання покладених на контролюючі органи функцій та завдань, а також центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику, для формування та реалізації єдиної державної податкової та митної політики.

Організацію діяльності з ведення органами Державної фіскальної служби України оперативного обліку податків і зборів, митних та інших платежів до бюджетів, єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, визначає Порядок ведення органами Державної фіскальної служби України оперативного обліку податків і зборів, митних та інших платежів до бюджетів, єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, затверджений наказом Міністерства фінансів України від 07.04.2016р. №422 (далі Порядок №422).

Пункт 2 розділу І Порядку №422 визначає, що інтегрована картка платника (далі ІКП) - форма оперативного обліку податків, зборів, митних платежів до бюджетів та єдиного внеску, що ведеться за кожним видом платежу та включає перелік показників підсистем інформаційної системи органів ДФС, які характеризують стан розрахунків платника з бюджетами та цільовими фондами; інформаційна система органів ДФС - інтегрована структура, що складається з одного чи більшої кількості процесів, компонентів апаратного та програмного забезпечення, засобів та персоналу, що забезпечує можливість задоволення встановленої потреби або цільової функції.

Відповідно до пункту 1 розділу ІІ Порядку №422 з метою забезпечення контролю за коректністю відображення інформації в інформаційній системі органів ДФС при відкритті/закритті ІКП підрозділом, який здійснює облік платежів та інших надходжень, проводиться щоденний контроль шляхом формування реєстрів перевірки записів за напрямами: відповідність форм відкритих ІКП затвердженому переліку форм ІКП; відповідність відкритої ІКП за видами бюджетів та платежів як для юридичних, так і для фізичних осіб відповідно до затвердженого переліку форм ІКП; наявність нарахованих сум, сум податкового боргу, заборгованості з єдиного внеску та переплати за платежами, за якими не передбачено подання платником податкової звітності до органу ДФС (крім платежів, які контролюються органами ДФС в частині актів перевірок); наявність відкритої ІКП за платником, який знятий з обліку в органі ДФС; наявність у платника, якого виключено з реєстру платників певного податку, відкритої ІКП без ознаки «платник відсутній в реєстрі»; наявність нарахованих сум, сум податкового боргу, заборгованості з єдиного внеску в ІКП зі спеціальним кодом «Платежі до з`ясування»; одночасна наявність показника переплати та невиділеного (незафіксованого) податкового боргу з грошового зобов`язання (заборгованості (без пені)) в ІКП; від`ємне значення переплати та/або боргу (заборгованості) в ІКП.

Згідно з підпунктами 4, 5 розділу І Порядку № 422 відповідальними за достовірність відображення в інформаційній системі органів ДФС первинних показників є працівники структурних підрозділів органів ДФС за напрямами роботи.

Контроль достовірності первинних показників за податками і зборами, митними та іншими платежами до бюджетів та єдиним внеском здійснюється керівниками структурних підрозділів органів ДФС за напрямами роботи.

Загальний контроль за достовірністю відображення в ІКП облікових показників забезпечується підрозділом, який здійснює облік платежів та інших надходжень.

Дії працівників органів ДФС при відображенні в інформаційній системі органів ДФС первинних показників фіксуються із зазначенням ідентифікатора користувача, дати та часу дії.

При виявленні некоректних базових записів структурними підрозділами за напрямами роботи готується коригуючий документ з обов`язковим посиланням на первинний документ, показники якого виправляються. Коригування даних в інформаційній системі органів ДФС здійснюється підрозділами, відповідальними за введення таких даних з первинних документів, за поточною датою.

У разі необхідності коригування облікових показників ІКП у ручному режимі таке коригування здійснюється виключно за рішенням керівника (заступника керівника) органу ДФС, підготовленим відповідним структурним підрозділом за напрямом роботи.

У разі встановлення, що перекручення (викривлення) показників допущене у результаті умисних дій працівників органів ДФС, такі працівники притягуються до відповідальності у встановленому законодавством порядку.

Згідно з пунктом 1 глави 4 розділу V Порядку № 422 відображенню в інформаційній системі органів ДФС підлягають матеріали, які зареєстровані в інформаційних системах, що забезпечують відображення результатів адміністративного та/або судового оскарження, та мають безпосередній зв`язок з матеріалами, внесеними до підсистеми, що забезпечує відображення результатів контрольно-перевірочної роботи в ході виконання її функцій.

Такими матеріалами є:

- скарга (заява) платника податків;

- рішення про результати розгляду скарги (заяви);

- ухвала суду про відкриття провадження;

- рішення суду, прийняте по суті.

Підпунктами 2 та 4 пункту 2 глави 4 розділу V Порядку № 422 передбачено, що залежно від інформації, яка завантажена в інформаційну систему органів ДФС з інформаційних систем, які забезпечують відображення результатів адміністративного та/або судового оскарження, в підсистемі, що забезпечує відображення результатів контрольно-перевірочної роботи, одночасно змінюється статус повідомлень-рішень/рішень/вимог та/або рішень щодо єдиного внеску та в ІКП відображається така інформація щодо оскарження донарахованих сум та прийнятих рішень відповідними органами:

- інформація з ухвали суду про відкриття провадження.

На підставі інформації з інформаційної системи органів ДФС, яка забезпечує відображення результатів судового оскарження, про початок/продовження процедури судового оскарження (ухвала суду про відкриття провадження) донарахована/зменшена сума вважається неузгодженою (статус податкового повідомлення-рішення/рішення/вимоги та рішення щодо єдиного внеску в підсистемі, що забезпечує відображення результатів контрольно-перевірочної роботи, змінюється на «Оскаржується в судовому порядку»).

У разі внесення вказаної інформації:

до настання граничного строку сплати/зменшення - відповідні облікові показники (операції) в ІКП блокуються, а донараховані/зменшені суми не відображаються та не беруть участі у розрахунках;

після настання граничного строку сплати/зменшення - в ІКП відображаються облікові показники (операції) щодо виключення з обліку донарахованих/зменшених сум у зв`язку із запізненням надходження ухвали суду про порушення провадження у справі.

Інформація з інформаційної системи органів ДФС, яка забезпечує відображення результатів судового оскарження, про продовження процедури судового оскарження в касаційній інстанції відображається в ІКП лише у випадку відкриття провадження та прийняття судом рішення про забезпечення адміністративного позову;

- інформація з рішення суду, прийнятого по суті.

Статус повідомлень-рішень/рішень/вимог та/або рішень щодо єдиного внеску змінюється відповідно до суті рішення (постанови) («Скасовується в судовому порядку»/ «Вручено, судовий розгляд»/ «Анульовано»).

У підсистемі, що забезпечує відображення результатів контрольно-перевірочної роботи, статус повідомлень-рішень/рішень/вимог та рішень щодо єдиного внеску змінюється на «Скасовується в судовому порядку»/ «Вручено, судовий розгляд»/ «Анульовано» при частковому скасуванні.

При частковому скасуванні формується нове повідомлення-рішення/рішення/вимога та/або рішення щодо єдиного внеску на суму, що залишилась.

При збільшенні зазначених у податковому повідомленні-рішенні/рішенні/вимозі та/або рішенні щодо єдиного внеску сум формується повідомлення-рішення/рішення/вимога та/або рішення щодо єдиного внеску на суму збільшення без анулювання первинного документа та вручається платнику податків (вноситься дата вручення до інформаційної системи органів ДФС та виконуються процеси, описані в пункті 2 глави 1 цього розділу).

На підставі інформації про результати судового оскарження (рішення суду, прийнятого по суті) та у разі, якщо донарахована/зменшена сума з урахуванням її складових (платіж, санкція, пеня) у повному обсязі підтверджується (статус податкових повідомлень-рішень/рішень/вимог та/або рішень щодо єдиного внеску в підсистемі, що забезпечує відображення результатів контрольно-перевірочної роботи, змінюється на «Вручено, судовий розгляд»), та якщо з урахуванням законодавчо встановлених строків вона вважається узгодженою, то в ІКП відображаються облікові показники (операції) щодо донарахування (поновлення у разі попереднього виключення з обліку)/зменшення суми.

У разі якщо за результатами судового оскарження донарахована/зменшена сума з урахуванням її складових (платіж, санкція, пеня) у повному обсязі скасовується (статус повідомлень-рішень/рішень/вимог та/або рішень щодо єдиного внеску в підсистемі, що забезпечує відображення результатів контрольно-перевірочної роботи, змінюється на «Скасовується в судовому порядку»), то в ІКП відображення облікових показників (операцій) щодо донарахування /зменшення суми не проводиться.

Інформація, внесена та збережена відповідальними працівниками підрозділів адміністративного/судового оскарження до інформаційної системи органів ДФС, яка забезпечує відображення результатів судового оскарження, та інформаційної системи органів ДФС, яка забезпечує відображення результатів адміністративного оскарження, щоденно автоматично відображається в реєстрі «Апеляційне та судове оскарження» підсистеми, що забезпечує відображення результатів контрольно-перевірочної роботи.

Відповідальні працівники підрозділів, які проводять контрольно-перевірочні заходи, щоденно опрацьовують інформацію, завантажену в підсистему, що забезпечує відображення результатів контрольно-перевірочної роботи з інформаційних систем органів ДФС, які забезпечують відображення результатів адміністративного та/або судового оскаржень.

Таким чином, в інтегрованій картці платника податків повинна бути відображена інформація, у тому числі про відкриття провадження у справі та рішення суду, прийняте по суті стосовно податкової вимоги, що оскаржується в судовому порядку, шляхом блокування в ІКП при внесенні інформації з ухвали суду про відкриття провадження у справі відповідних облікових показників (операцій) та виключення з обліку донарахованих/зменшених сум, які після цього не беруть участі у розрахунках, і які, у разі якщо за результатами судового оскарження донарахована/зменшена сума з урахуванням її складових (платіж, санкція, пеня) у повному обсязі скасовується, в ІКП відображення таких облікових показників (операцій) щодо донарахування/зменшення суми не проводиться.

Так, судом встановлено, що рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 08.01.2020р. у справі №160/11091/19 адміністративний позов ОСОБА_1 до Головного управління ДФС у Дніпропетровській області про визнання протиправною та скасування вимоги про сплату боргу (недоїмки) було задоволено, визнано протиправною та скасовано вимогу Головного управління ДФС у Дніпропетровській області від 12.02.2019 року №Ф-4741-54/410У про сплату боргу (недоїмки) зі сплати єдиного внеску.

Рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 08.01.2020р. у справі №160/11091/19 набрало законної сили 10.02.2020р.

Як слідує з вищевказаного рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 08.01.2020р. у справі №160/11091/19 суд дійшов висновку про визнання протиправною та скасування вимоги ГУ ДФС у Дніпропетровській області про сплату боргу (недоїмки) зі сплати єдиного внеску від 12.02.2019 року №Ф-4741-54/410У в розмірі 18276,72грн. (заборгованість за період 2018 року) через те, що позивач не перебуває на обліку платника єдиного внеску як особа, яка здійснює незалежну професійну діяльність, та відповідно не подає звітність як такий платник, а отже встановлення відповідачем позивачу як платнику єдиного внеску фізичній особі-підприємцю ознаки незалежної професійної діяльності та нарахування на цій підставі єдиного внеску є безпідставним.

Також рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 11.02.2020р. у справі №160/12436/19 адміністративний позов ОСОБА_1 до Головного управління ДФС у Дніпропетровській області про визнання протиправною та скасування вимоги про сплату боргу (недоїмки) було задоволено повністю, визнано протиправною та скасовано вимогу Головного управління ДФС у Дніпропетровській області від 11.05.2019 року №Ф-4741-54/410У.

Рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 11.02.2020р. у справі №160/12436/19 набрало законної сили 13.03.2020р.

Як слідує з вищевказаного рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 11.02.2020р. у справі №160/12436/19 суд дійшов висновку про визнання протиправною та скасування вимоги ГУ ДФС у Дніпропетровській області про сплату боргу (недоїмки) зі сплати єдиного внеску від 11.05.2019 року №Ф-4741-54/410У в розмірі 2754,18грн. (заборгованість за 1 квартал 2019 року), оскільки позивач був працевлаштований з 14.08.1996 року як найманий працівник на підприємствах різних форм власності, а отже, наведені обставини виключають його обов`язок по сплаті єдиного внеску як особою, що має право провадити адвокатську діяльність, оскільки позивач є найманим працівником, а не самозайнятою особою, при цьому свідоцтво про право на зайняття адвокатською діяльністю лише посвідчує право адвоката на здійснення професійної діяльності, однак не є підставою та доказом здійснення адвокатської прибуткової діяльності та факту зайнятості особи.

Відповідно до ч.4 ст.78 КАС України обставини, встановлені рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, стосовно якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом.

Разом з тим, суд також зауважує, що скасування податкової вимоги є автоматичною підставою для здійснення коригування даних в інтегрованій картці платника шляхом включення з неї відомостей про наявність боргу зі сплати єдиного внеску.

Однак, як слідує з інтегрованої картки платника єдиного соціального внеску ОСОБА_1 , копія якої долучена до матеріалів справи, після внесення до неї відомостей про нарахування позивачеві ЄСВ за 2018 рік та за 1 квартал 2019 року на загальну суму 21030,90грн., жодних відомостей про блокування або виключення з обліку цих донарахованих сум у зв`язку з оскарженням у судовому порядку вимог про їх сплату до ІКП ОСОБА_1 внесено не було, а, навпаки, ці суми продовжили брати участь у розрахунках в подальшому і остаточна заборгованість позивача з ЄСВ станом на 31.10.2020р. у сумі 35588,74грн. виведена саме з урахуванням вищевказаних оскаржених сум заборгованості за 2018 рік та за 1 квартал 2019 року на загальну суму 21030,90грн., не зважаючи на наявність судових рішень, що набрали законної сили, про скасування вимог контролюючого органу про нарахування такої заборгованості, в той час, як наявність таких рішень у розумінні приписів підпункту 4 пункту 2 глави 4 розділу V Порядку № 422 є підставою для того, що б в ІКП такі облікові показники (операції) щодо донарахування суми заборгованості з ЄСВ не відображалися (а.с.76-77).

Таким чином, судом встановлено відсутність в інтегрованій картці платника єдиного соціального внеску ОСОБА_1 відображених результатів судового оскарження позивачем вимог Головного управління ДФС у Дніпропетровській області №Ф-4741-54/410У від 11.05.2019 року та від 12.02.2019 року, які були предметом розгляду в адміністративних справах №160/11091/19 та №160/12436/19, що призвело до невідображення достовірних облікових даних в інтегрованій картці цього платника податку.

Наведене свідчить про допущення відповідачем протиправної бездіяльності щодо не виключення з обліку в ІКП позивача донарахувань ЄСВ за 2018 рік та за 1 квартал 2019 року на загальну суму 21030,90грн. за наслідками оскарження та скасування судом вимог ГУ ДФС у Дніпропетровській області про сплату боргу (недоїмки) зі сплати єдиного внеску від 12.02.2019 року №Ф-4741-54/410У в розмірі 18276,72грн. (заборгованість за період 2018 року) та від 11.05.2019 року №Ф-4741-54/410У в розмірі 2754,18грн. (заборгованість за 1 квартал 2019 року).

У зв`язку із наведеними, суд керуючись приписами ч.2 ст.9 КАС України, якими передбачено, що суд може вийти за межі позовних вимог, якщо це необхідно для ефективного захисту прав, свобод, інтересів людини і громадянина, інших суб`єктів у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку суб`єктів владних повноважень, доходить висновку про необхідність визнання протиправною саме бездіяльності відповідача щодо не виключення з обліку в ІКП позивача донарахувань ЄСВ за 2018 рік та за 1 квартал 2019 року на загальну суму 21030,90грн. за наслідками оскарження та скасування судом вимог ГУ ДФС у Дніпропетровській області про сплату боргу (недоїмки) зі сплати єдиного внеску від 12.02.2019 року №Ф-4741-54/410У в розмірі 18276,72грн. (заборгованість за період 2018 року) та від 11.05.2019 року №Ф-4741-54/410У в розмірі 2754,18грн. (заборгованість за 1 квартал 2019 року), оскільки саме такий спосіб захисту порушеного права позивача є належним та ефективним.

Судовими рішеннями Дніпропетровського окружного адміністративного суду у справах №160/11091/19 та №160/12436/19, які набрали законної сили, встановлено безпідставність нарахування єдиного соціального внеску у період 2018 року, нарахованого за вимогою ГУ ДФС у Дніпропетровській області від 12.02.2019 року №Ф-4741-54/410У в розмірі 18276,72грн. та у період 1 кварталу 2019 року, нарахованого за вимогою ГУ ДФС у Дніпропетровській області від 11.05.2019 року №Ф-4741-54/410У в розмірі 2754,18грн.

Таким чином, станом на 19.04.2020 року у позивача відсутній податковий борг з єдиного соціального внеску за 2018 - 1 квартал 2019 року на загальну суму 21030,90грн.

При цьому, суд наголошує, що аналіз положень Порядку № 422 свідчить про те, що відображення контролюючим органом в інтегрованій картці платника податків відомостей щодо своєчасного нарахування та сплати податкових зобов`язань створює певні наслідки для платника податків та наявність у останнього матеріально-правового інтересу, щоб дані інтегрованих карток правильно відображали фактичний стан розрахунків з бюджетом. Відповідно, у разі скасування вимоги про сплату податкового боргу, контролюючий орган повинен вчинити дії щодо відображення/коригування у особовій картці позивача дійсного стану зобов`язань перед бюджетом.

Вказана правова позиція також викладена у постанові Верховного Суду від 25.03.2020 в адміністративній справі №826/9288/18.

Стаття 13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (право на ефективний засіб юридичного захисту) гарантує, що кожен, чиї права та свободи, визнані в цій Конвенції, було порушено, має право на ефективний засіб юридичного захисту в національному органі, навіть якщо таке порушення було вчинене особами, які здійснювали свої офіційні повноваження.

Під ефективним засобом (способом) необхідно розуміти такий, що призводить до потрібних результатів, наслідків, дає найбільший ефект. Тобто ефективний спосіб захисту повинен забезпечити поновлення порушеного права, бути адекватним наявним обставинам.

Отже, обираючи спосіб захисту порушеного права, слід зважати й на його ефективність з точки зору статті 13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Зважаючи на встановлені обставини, суд доходить висновку, що належним та ефективним способом захисту порушеного права позивача є саме зобов`язання відповідача виключити з обліку в інтегрованій картці платника податків ОСОБА_1 донарахування з єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування за 2018 рік та за 1 квартал 2019 року на загальну суму 21030,90грн. за наслідками оскарження та скасування судом вимог ГУ ДФС у Дніпропетровській області про сплату боргу (недоїмки) зі сплати єдиного внеску від 12.02.2019 року №Ф-4741-54/410У в розмірі 18276,72грн. (заборгованість за період 2018 року) та від 11.05.2019 року №Ф-4741-54/410У в розмірі 2754,18грн. (заборгованість за 1 квартал 2019 року).

При цьому, суд зауважує, що зобов`язання відповідача внести зміни до інтегрованої картки платника податків у спірних правовідносинах є ефективним способом захисту прав та інтересів позивача, такий спосіб відповідає вимогам чинного законодавства та не позбавляє суб`єкта владних повноважень дискреційного розсуду, адже такий обов`язок прямо передбачений нормативно-правовим актом.

Крім того, суд зауважує, що відповідач повинен здійснити відповідні коригування у облікових даних платника податків ОСОБА_1 зі сплати єдиного соціального внеску шляхом виключення з них відомостей про наявність у позивача боргу зі сплати єдиного соціального внеску в розмірі 21030,90 грн, з урахуванням рішень Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 08.01.2020 у справі №160/11091/19 та від 11.02.2020 року у справі №160/12436/19, якими встановлено, що вимоги про сплату боргу (недоїмки) №Ф-4741-54/410У від 12.09.2019 р. та від 11.05.2019 року визнані протиправними та скасовані, а судом в даних справах встановлено, що дії Головного управління ДФС у Дніпропетровській області щодо нарахування ОСОБА_1 зобов`язань зі сплати єдиного соціального внеску визнані протиправними, а тому підстави здійснювати додаткове списання (анулювання) вказаної суми боргу наразі відсутні.

Також суд зауважує про безпідставність доводів відповідача про необхідність подачі позивачем заяви в порядку приписів п.9-15 Прикінцевих та перехідних положень Закону України "Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування" щодо списання з позивача суми недоїмки, оскілки, як зазначено вище, у даному випадку предметом спору фактично є не списання сум недоїмки, в тому числі і в порядку вищенаведеної норми закону, а про здійснення контролюючим органом відповідних коригувань у облікових даних позивача - платника податків зі сплати ЄСВ шляхом виключення з ІКП ОСОБА_1 донарахувань з ЄСВ за 2018 рік та за 1 квартал 2019 року на загальну суму 21030,90грн. саме за наслідками оскарження та скасування судом вимог Головного управління ДФС у Дніпропетровській області про сплату боргу (недоїмки) зі сплати єдиного внеску від 12.02.2019 року №Ф-4741-54/410У в розмірі 18276,72грн. (заборгованість за період 2018 року) та від 11.05.2019 року №Ф-4741-54/410У в розмірі 2754,18грн. (заборгованість за 1 квартал 2019 року).

За наведених обставин, суд доходить висновку про часткове задоволення позовних вимог ОСОБА_1 .

Відповідно до ч.1 ст.143 КАС України суд вирішує питання щодо судових витрат у рішенні, постанові або ухвалі.

Питання щодо розподілу судових витрат врегульовані ст.139 КАС України.

Згідно з абзацом 1 частини 1 статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

З огляду на положення вказаної статті, понесені позивачем судові витрати зі сплати судового збору у загальному розмірі 840,80 грн. підлягають відшкодуванню на користь останнього за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у Дніпропетровській області.

Керуючись ст. ст. 242-246, 250 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ВИРІШИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 , місце проживання: АДРЕСА_1 ) до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області (код ЄДРПОУ ВП 44118658, місцезнаходження: вул. Сімферопольська, 17-А, м. Дніпро, 49600) про визнання дій неправомірними та зобов`язання вчинити певні дії - задовольнити частково.

Визнати протиправною бездіяльність Головного управління ДПС у Дніпропетровській області (код ЄДРПОУ ВП 44118658, місцезнаходження: вул. Сімферопольська, 17-А, м. Дніпро, 49600) щодо не виключення з обліку в інтегрованій картці платника податків ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 , місце проживання: АДРЕСА_1 ) донарахувань з єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування за 2018 рік та за 1 квартал 2019 року на загальну суму 21030,90грн. за наслідками оскарження та скасування судом вимог Головного управління ДФС у Дніпропетровській області про сплату боргу (недоїмки) зі сплати єдиного внеску від 12.02.2019 року №Ф-4741-54/410У в розмірі 18276,72грн. (заборгованість за період 2018 року) та від 11.05.2019 року №Ф-4741-54/410У в розмірі 2754,18грн. (заборгованість за 1 квартал 2019 року).

Зобов`язати Головне управління ДПС у Дніпропетровській області (код ЄДРПОУ ВП 44118658, місцезнаходження: вул. Сімферопольська, 17-А, м. Дніпро, 49600) виключити з обліку в інтегрованій картці платника податків ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 , місце проживання: АДРЕСА_1 ) донарахування з єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування за 2018 рік та за 1 квартал 2019 року на загальну суму 21030,90грн. (двадцять одна тисяча тридцять гривень 90 копійок) за наслідками оскарження та скасування судом вимог Головного управління ДФС у Дніпропетровській області про сплату боргу (недоїмки) зі сплати єдиного внеску від 12.02.2019 року №Ф-4741-54/410У в розмірі 18276,72грн. (заборгованість за період 2018 року) та від 11.05.2019 року №Ф-4741-54/410У в розмірі 2754,18грн. (заборгованість за 1 квартал 2019 року).

У задоволенні решти позовних вимог відмовити.

Стягнути з Головного управління ДПС у Дніпропетровській області (код ЄДРПОУ ВП 44118658, місцезнаходження: вул. Сімферопольська, 17-А, м. Дніпро, 49600) за рахунок його бюджетних асигнувань на користь ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 , місце проживання: АДРЕСА_1 ) судові витрати зі сплати судового збору у сумі 840,80 грн. (вісімсот сорок гривень 80 копійок).

Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене до Третього апеляційного адміністративного суду в порядку та у строки, передбачені ст.ст. 295-297 Кодексу адміністративного судочинства України.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи рішення суду оскаржується до Третього апеляційного адміністративного суду через Дніпропетровський окружний адміністративний суд відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 Розділу VII Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України.

Повний текст рішення суду складений 29.04.2021р.

Суддя: О.М. Турова