Справа № 280/2405/21
Суддя: Сацький Роман Вікторович
Дата ухвалення: 2021-06-18 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЗАПОРІЗЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

18 червня 2021 року 15 год. 36 хв.Справа № 280/2405/21 м.Запоріжжя
Суддя Запорізького окружного адміністративного суду Сацький Р.В., за участі секретаря судового засідання Шелепко Б.В. та сторін

від позивача: адвокат Дряхлов Є.О.,

від відповідача: Сазонов Р.В.

роглянувши у відкритому судовому засіданні за правилами загального позовного провадження адміністративну справу

за позовом Акціонерного товариства «ДТЕК ДНІПРОЕНЕРГО»

до Національної комісія, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг

про визнання протиправною та скасування постанови,-

ВСТАНОВИВ:

25 березня 2021 року до Запорізького окружного адміністративного суду надійшла позовна заява Акціонерного товариства "ДТЕК ДНІПРОЕНЕРГО" (далі по тексту позивач) до Національна комісія, що здійснює держанерегулювання у сферах енергетики та комунальних послуг (далі по тексту відповідач), в якому позивач просить суд:

- визнати протиправною та скасувати постанову відповідача від 10.03.2021 № 394 "Про накладення штрафу на АТ "ДТЕК ДНІПРОЕНЕРГО" за недотримання вимог нормативно правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, та порушення Ліцензійних умов з виробництва електричної енергії.

Позов мотивовано тим, що 19.02.2021 позивачем отримано Акт № 79 від 12.02.2021, складений відповідачем за результатами проведення позапланової невиїзної перевірки дотримання позивачем вимог законодавства, що регулює функціонування ринку електричної енергії, та ліцензійних умов провадження господарської діяльності з виробництва електричної енергії, а саме щодо обов`язку ліцензіатів, які виробляють електроенергію із використанням вуглеводнів, мати необхідні резерви відповідного палива з метою забезпечення безпеки постачання електроенергії. 10.03.2021 на підставі Акту № 79 від 12.02.2021, відповідачем прийнято постанову № 394 «Про накладення штрафу на АТ «ДТЕК ДНІПРОЕНЕРГО» за недотримання вимог нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, та порушення Ліцензійних умов з виробництва електричної енергії», якою на позивача накладено штраф у розмірі 1 700 000 (один мільйон сімсот тисяч) гривень за недотримання вимог нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, та порушення Ліцензійних умов з виробництва електричної енергії. Позивач вважає, що відповідна постанова відповідача прийнята поза межами закону, а тому просить суд визнати її протиправною та скасувати.

29 березня 2021 року ухвалою суду відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження. Підготовче засідання призначено на 18 червня 2021 року об 14 год. 00 хв.

Ухвалою суду від 29.03.2021 забезпечено позов позивача.

Зупинено дію Постанови Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 10.03.2021 № 394 Про накладення штрафу на АТ ДТЕК ДНІПРОЕНЕРГО за недотримання вимог нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, та порушення Ліцензійних умов з виробництва електричної енергії до набрання законної сили судовим рішенням у справі № 280/2405/21.

Ухвалою суду від 26.04.2021 було продовжено строк підготовчого провадження та відкладено підготовче засідання.

18.05.2021 представником відповідача подано до суду відзив на позовну заяву, згідно якої відповідач проти задоволення позову заперечував у повному обсязі. Зазначав, що оскаржувана постанова прийнята відповідачем у повній відповідності до норм чинного законодавства. Відповідачем було здійснено у відповідності до закону заходи контролю по відношенню до позивача та у ході перевірки встановлено порушення позивачем ряду приписів норм чинного законодавства у сфері постачання електроенергії. Керуючись приписами законодавства відповідні порушення зафіксовані в акті перевірки та стали підставою для винесення відповідачем оскаржуваної постанови. Зазначав також про дискрецію органу державної влади як на підставу застосування до позивача саме такого виду відповідальності і саме такого розміру.

09.06.2021 від представника позивача через канцелярію суду (вх. №32995) подана відповідь на відзив, згідно якої позивачем зазначено про непогодження із твердженнями відповідача, викладеними у відзиві на позов. Акцентовано увагу на відсутності вини позивача у порушення норм чинного законодавства, а також зазначено про хибність висновків відповідача щодо дискреційних повноважень.

15.06.2021 від представника відповідача через канцелярію суду (вх. №34225) надійшли заперечення на відповідь на відзив. Відповідач вкотре зазначив про відповідність оскаржуваної постанови нормам чинного законодавства та про дискреційність повноважень відповідача щодо вибору застосованої санкції та її розміру.

18 червня 2021 року, усною ухвалою суду, яка занесена до протоколу судового засідання, після наданих сторонами клопотань про закриття підготовчого провадження, судом закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду у цей же день.

Представник позивача на задоволенні позовних вимог наполягав, просив суд їх задовольнити.

Представник відповідача просив суд у задоволенні позовних вимог відмовити.

Перевіривши матеріали справи, вирішивши питання чи мали місце обставини, якими обґрунтовувалися вимоги та заперечення, та якими доказами вони підтверджуються, чи є інші фактичні дані, які мають значення для вирішення справи, та докази на їх підтвердження, яку правову норму належить застосувати до цих правовідносин, заслухавши пояснення представників сторін, суд приходить до висновку про те, що позов підлягає задоволенню в повному обсязі з таких підстав.

Судом встановлено, що Національною комісією, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, у результаті розгляду 10 березня 2021 року на засіданні, яке проводилось у формі відкритого слухання, Акта позапланової невиїзної перевірки від 12 лютого 2021 року № 79, проведеної відповідно до постанови НКРЕКП від 25 січня 2021 року № 85 «Про проведення позапланових невиїзних перевірок АТ «ДТЕК ДНІПРОЕНЕРГО», ПАТ «ДОНБАСЕНЕРГО», АТ «ДТЕК ЗАХІДЕНЕРГО», ПАТ «ЦЕНТРЕНЕРГО» та ТОВ «ДТЕК СХІДЕНЕРГО» та на підставі посвідчення на перевірку від 29 січня 2021 року № 98, установлено, що АКЦІОНЕРНИМ ТОВАРИСТВОМ «ДТЕК ДНІПРОЕНЕРГО» () не дотримано вимоги нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, та порушено Ліцензійні умови провадження господарської діяльності з виробництва електричної енергії, затверджені постановою НКРЕКП від 27 грудня 2017 року № 1467 (далі - Ліцензійні умови з виробництва електричної енергії), а саме:

- частини шостої статті 30 Закону України «Про ринок електричної енергії» щодо обов`язку виробників, які виробляють електричну енергію з використанням вуглеводнів, мати необхідні резерви відповідного палива з метою забезпечення безпеки постачання електричної енергії;

- пункту 4 розділу V Правил про безпеку постачання електричної енергії, затверджених наказом Міністерства енергетики та вугільної промисловості України від 27 серпня 2018 року № 448 (далі - Правила про безпеку постачання електричної енергії), у частині обов`язку учасників ринку електричної енергії невідкладно повідомляти Міністерство енергетики України, Регулятора та оператора системи передачі про факти або обставини, що можуть спричинити загрозу для безпеки постачання електричної енергії;

- підпункт 40 пункту 2.2 Ліцензійних умов з виробництва електричної енергії щодо обов`язку ліцензіатів, які виробляють електричну енергію з використанням вуглеводнів, мати необхідні резерви відповідного палива з метою забезпечення безпеки постачання електричної енергії згідно із правилами безпеки постачання та відповідними рішеннями центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізацію державної політики в електроенергетичному комплексі.

10.03.2021 на підставі Акту № 79 від 12.02.2021, Регулятором прийнято постанову № 394 «Про накладення штрафу на АТ «ДТЕК ДНІПРОЕНЕРГО» за недотримання вимог нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, та порушення Ліцензійних умов з виробництва електричної енергії» (надалі - Оскаржувана постанова), якою на Акціонерне товариство «ДТЕК ДНІПРОЕНЕРГО» накладено штраф у розмірі 1 700 000 (один мільйон сімсот тисяч) гривень за недотримання вимог нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, та порушення Ліцензійних умов з виробництва електричної енергії.

Не погоджуючись із постановою, позивач звернувся до суду із даним позовом.

Розглянувши матеріали справи, вирішивши питання, чи мали місце обставини, якими обґрунтовувалися вимоги, та якими доказами вони підтверджуються, чи є інші фактичні дані, які мають значення для вирішення справи, та докази на їх підтвердження, яку правову норму належить застосувати до цих правовідносин, суд встановив наявність достатніх підстав для прийняття законного та обґрунтованого рішення по справі.

Відповідно до ч.2 ст.19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Частиною 2 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Відповідно до ч. 6 ст. 30 ЗУ «Про ринок електричної енергії» виробники, які виробляють електричну енергію з використанням вуглеводнів, зобов`язані мати необхідні резерви відповідного палива з метою забезпечення безпеки постачання електричної енергії.

Згідно з пп. 40 п. 2.2 Ліцензійних умов з виробництва електричної енергії ліцензіати, які виробляють електричну енергію з використанням вуглеводнів, зобов`язані мати необхідні резерви відповідного палива з метою забезпечення безпеки постачання електричної енергії згідно із правилами безпеки постачання та відповідними рішеннями центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізацію державної політики в електроенергетичному комплексі.

У той же час Наказом Міністерства енергетики та вугільної промисловості України № 539 від 26.10.2019 затверджено «Порядок формування прогнозного балансу електричної енергії об`єднаної енергетичної системи України на розрахунковий рік», відповідно до пунктів 1, 2 якого встановлено, що цей Порядок визначає основні організаційні положення, принципи та вимоги, а також методологічні засади щодо формування прогнозного балансу електричної енергії об`єднаної енергетичної системи України на розрахунковий рік з метою підготовки рекомендацій щодо забезпечення безпеки постачання електричної енергії та надання інформації учасникам ринку електричної енергії про режими функціонування об`єднаної енергетичної системи України, загальну потребу в паливі для виробників електричної енергії, що в своєму складі мають теплові електричні станції та теплові електроцентралі, для прогнозування своєї виробничо-фінансової діяльності на розрахунковий рік.

Формування прогнозного балансу електричної енергії об`єднаної енергетичної системи України на розрахунковий рік здійснюється щороку на постійній основі і є складовим елементом системи прогнозування та планування розвитку об`єднаної енергетичної системи України на короткострокову, середньострокову та довгострокову перспективу, що здійснюють Міненерговугілля та оператор системи передачі для забезпечення вимог Правил про безпеку постачання електричної енергії.

Відповідно до п. 15 Порядку формування прогнозного балансу під час розроблення прогнозної структури палива виробники електричної енергії, що у своєму складі мають ТЕС, зобов`язані забезпечити, зокрема:

- постачання вугілля в обсязі запланованих витрат відповідно до затвердженого прогнозного балансу електроенергії;

- утворення гарантованих запасів вугілля, що відповідають 10-денному (для марки Г + Д) або 20-денному (для марки АШ + П) обсягу середньодобових витрат вугілля.

Аналізуючи визначені вище норми суд дійшов висновку, що фактична кількість гарантованого запасу вугілля прямо пропорційно залежить від кількості електричної енергії, яку прогнозується виробити, при цьому відповідний прогноз затребуваності у електричній енергії конкретних тепло-електростанцій здійснюють не самі виробники, а Міненерговугілля та оператор системи передачі. При цьому відповідне прогнозування має здійснюватися на рік.

На виконання вищенаведених приписів законодавства 28.04.2020 Міністерством енергетики та захисту довкілля України було затверджено та доведено до виробників прогнозний баланс на 2020-2021 роки, відповідно до якого позивачу було доведено, що в листопаді і грудні 2020 року йому прогнозовано необхідно буде виробити 1061,0 млн. кВт·год та 809,0 млн. кВт·год відповідно.

В подальшому, 04.11.2020 Міністерством енергетики України було змінено прогнозний баланс в сторону збільшення, яким позивачу було доведено, що в листопаді і грудні 2020 року йому прогнозовано необхідно буде виробити 1094,0 млн. кВт·год та 901,0 млн. кВт·год відповідно.

Фактично позивачем у грудні 2020 року, і цей факт не оспорюється відповідачем, було вироблено 1090,6 млн. кВт·год, що на 35% більше ніж було передбачено первинним прогнозним балансом. Відповідне збільшення виробітку електричної енергії відбулось позивачем на виконання команд ПрАТ «НЕК «Укренерго» на збільшення.

Як вбачається із інформації щоденного стану накопичення вугілля на складах ТЕС та ТЕЦ, розміщеної на офіційному сайті Міністерством енергетики України, станом на початок опалювального сезону у листопаді 2020 року та станом на середину грудня 2020 року на складах ТЕС позивача було накопичено достатній рівень запасів вугілля, виходячи з прогнозного балансу, затвердженого Міністерством енергетики України. Саме починаючи з середини грудня 2020 року почалось зменшення відповідних запасів вугілля, що пов`язано із збільшенням фактичного виробітку електричної енергії ТЕС позивача.

Тобто, суд погоджується із твердженнями позивача, що спрацювання складів вугілля в сторону зменшення прямо пропорційно залежить від збільшення виробництва електричної енергії, що відбулось не з власної ініціативи позивача, а у зв`язку із зміною прогнозного балансу Міністерством енергетики України та наданням ПрАТ «НЕК «Укренерго», як оператора системи передачі, диспетчерських команд на збільшення виробництва електричної енергії.

Відповідні обставини не заперечувались відповідачем. У відзиві на позов відповідач зазначає, що на його запит ПрАТ «НЕК «Укренерго» підтвердило надання відповідних команд та виконання їх позивачем. Тобто, судом достовірно встановлено, що вини позивача у зменшенні складу вугілля, і як наслідок у порушенні приписів чинного законодавства щодо обов`язку забезпечувати гарантований запас вугілля на складах немає.

Що стосується порушення позивачем пп. 5 п. 4 розділу V «Правил про безпеку постачання електричної енергії», затверджених Наказом Міністерства енергетики та вугільної промисловості України № 448 від 27.08.2018, суд зазначає наступне.

Відповідно до пп. 5 п. 4 розділу V «Правил про безпеку постачання електричної енергії» учасники ринку електричної енергії зобов`язані, зокрема, невідкладно повідомляти Міненерговугілля, Регулятора та оператора системи передачі про факти або обставини, що можуть спричинити загрозу для безпеки постачання електричної енергії.

Судом достовірно встановлено, що позивач письмово повідомив відповідача про фактичні обставини та проблематику щодо накопичення вугілля та причини їх виникнення листом від 25.01.2021 № 01/50.

Заперечення відповідача з цього приводу відхиляються судом, оскільки відповідна норма не встановлює конкретного терміну та форму повідомлення Міненерговугілля, НКРЕКП та оператора системи передачі про обставини, що можуть спричинити загрозу для безпеки постачання електричної енергії. Судом встановлено, що позивач повідомив відповідача, Міненерговугілля та оператора системи передачі про стан накопичення вугілля, при цьому твердження відповідача про порушення позивачем строку такого повідомлення судом не приймаються до уваги, оскільки відповідною нормою не встановлено конкретного строку такого повідомлення.

Відповідно до ч. 1, 4 ст. 77 ЗУ «Про ринок електричної енергії» у разі скоєння правопорушення на ринку електричної енергії до відповідних учасників ринку можуть застосовуватися санкції у виді: попередження про необхідність усунення порушень; штрафу; зупинення дії ліцензії; анулювання ліцензії.

Відповідно до ч. 3 ст. 22 ЗУ «Про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг» при застосуванні санкцій Регулятор має дотримуватися принципів пропорційності порушення і покарання та ефективності санкцій, які мають стримуючий вплив.

Згідно ч. 5 ст. 77 ЗУ «Про ринок електричної енергії» при визначенні санкцій за порушення, передбачені цією статтею, Регулятор та центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері нагляду (контролю) в галузі електроенергетики, враховують серйозність і тривалість правопорушення, наслідки правопорушення для інтересів ринку електричної енергії та учасників ринку, пом`якшуючі та обтяжуючі обставини.

Судом встановлено, що відповідачем на підставі постанови від 25 січня 2021 року № 85 «Про проведення позапланових невиїзних перевірок АТ «ДТЕК ДНІПРОЕНЕРГО», ПАТ «ДОНБАСЕНЕРГО», АТ «ДТЕК ЗАХІДЕНЕРГО», ПАТ «ЦЕНТРЕНЕРГО» та ТОВ «ДТЕК СХІДЕНЕРГО» було проведено позапланові перевірки зазначених суб`єктів господарювання, зокрема й позивача.

За наслідками проведення відповідних контрольних заходів відповідачем були встановлені однакові порушення норм чинного законодавства, ідентичні тим, що визначені по відношенню й до позивача. За результатом проведених перевірок відповідачем прийняті постанови щодо всіх суб`єктів господарювання, а саме

- на Позивача накладено штраф у розмірі 1 700 000,00 грн (максимальний);

- на ТОВ «ДТЕК СХІДЕНЕРГО» накладено штраф у розмірі 1 700 000,00 грн (максимальний);

- на АТ «ДТЕК ЗАХІДЕНЕРГО» накладено штраф у розмірі 1 700 000,00 грн (максимальний);

- на ПАТ «ЦЕНТРЕНЕРГО» накладено штраф у розмірі 170 000,00 грн (вдесятеро менше ніж на підприємства групи ДТЕК);

- до ПАТ «ДОНБАСЕНЕРГО» застосовано застереження.

Приписами чинного законодавства встановлено, що відповідач при застосуванні санкцій зобов`язаний дотримуватися принципів пропорційності порушення і покарання, врахувати серйозність і тривалість правопорушення, наслідки правопорушення для інтересів ринку електричної енергії та учасників ринку, пом`якшуючі та обтяжуючі обставини. Ані в оскаржуваній постанові, ані у відзиві на позов відповідач жодним чином не аргументує прийняте рішення достатніми та переконливими підставами.

Суд погоджується із твердженнями відповідача відносно того, що законом передбачено певну, широку дискрецію відповідача щодо вибору виду санкцій та їх розміру. Однак, суд наголошує, що застосування дискреції має відбуватись об`єктивно, неупереджено, недискримінаційно та відкрито.

Оскаржувана постанова відповідача жодним чином не пояснює обраний відповідачем вид санкції по відношенню до позивача та його розмір.

Відповідно до ч. 2 ст. 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони:

1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України;

2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано;

3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії);

4) безсторонньо (неупереджено);

5) добросовісно;

6) розсудливо;

7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації;

8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія);

9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення;

10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Верховний Суд в постанові від 30 вересня 2019 року в справі № 910/23375/17 зазначив, що дискреційні повноваження не повинні використовуватися органом свавільно, а суд повинен мати можливість переглянути рішення, прийняті на підставі реалізації цих дискреційних повноважень, що є запобіжником щодо свавільних рішень в умовах максимально широкої дискреції державного органу.

Велика Палата Верховного Суду в постанові від 05 березня 2020 року в справі № 9901/511/19 зазначила, що дискреційні повноваження не повинні використовуватися свавільно, а суд має переглянути рішення, прийняті на підставі реалізації цих дискреційних повноважень, особливо якщо позивач указує на явні та очевидні порушення під час їх ухвалення.

Європейський суд з прав людини неодноразово звертав увагу на те, що дискреційні повноваження не повинні використовуватися свавільно, а суд повинен контролювати рішення, прийняті на підставі реалізації дискреційних повноважень, максимально ефективно. Надання органам виконавчої влади правової дискреції у вигляді необмежених повноважень було б несумісним з принципом верховенства права, одним із основоположних принципів демократичного суспільства, закріплених Конвенцією (зокрема рішення у справі «Гасан і Чауш проти Болгарії» (Hasan and Chaush v. Bulgaria), заява № 30985/96).

Судом установлено, що відповідач застосував до позивача санкцію у вигляді штрафу, при цьому максимально можливого, за правопорушення, яке допущено позивачем без його вини, тобто відповідне рішення є необґрунтоване та не розсудливе. За аналогічні порушення норм закону відповідачем по відношенню до інших учасників ринку застосовані більш м`які санкції аж до попередження, тобто відповідне оскаржуване рішення є недобросовісним, порушуючим принципи рівності та недискримінаційності. Оскаржуване рішення є не пропорційним оскільки не враховує дотримання необхідного балансу між несприятливими наслідками для Позивача, та цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення. За таких обставин відповідне рішення має бути визнано протиправним та скасовано.

У відповідності до статті 73 Кодексу адміністративного судочинства України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень.

Частиною 2 статті 74 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

Відповідно до частин першої, другої статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Суд, відповідно до статті 90 КАС України, оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

На переконання суду, питання, які можуть вплинути на результат розгляду справи, судом було розглянуто та надано їм оцінку у повній мірі.

Відповідачем не доведено правомірність спірної постанови від 10.03.2021 № 394, тому позов позивача підлягає задоволенню.

Відповідно до приписів частини першої статті 139 КАС України, якщо судове рішення ухвалене на користь сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, суд присуджує всі здійснені нею документально підтверджені судові витрати за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав стороною у справі, або якщо стороною у справі виступала його посадова чи службова особа.

Позивачем при зверненні до суду було сплачено судовий збір у розмірі 22 700,00 грн, який має бути повернений за рахунок бюджетних асигнувань відповідача.

Керуючись статтями 2, 6, 8-10, 14, 90, 139, 143, 241-246, 250 Кодексу адміністративного судочинства України, суд -

ВИРІШИВ:

Позовну заяву Акціонерного товариства «ДТЕК ДНІПРОЕНЕРГО» (69006, м. Запоріжжя, вул. Добролюбова, буд. 20, ) до Національної комісія, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг (03057, м. Київ, вул. Смоленська, буд. 19, ) про визнання протиправною та скасування постанови - задовольнити у повному обсязі.

Визнати протиправною та скасувати постанову Національної комісія, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 10.03.2021 №394 «Про накладення штрафу на АТ «ДТЕК ДНІПРОЕНЕРГО» за недотримання вимог нормативно правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, та порушення Ліцензійних умов з виробництва електричної енергії.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Національної комісія, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг (03057, м. Київ, вул. Смоленська, буд. 19, ) на користь Акціонерного товариства «ДТЕК ДНІПРОЕНЕРГО» (69006, м. Запоріжжя, вул. Добролюбова, буд. 20, ) судовий збір у розмірі 22 700 (двадцять дві тисячі сімсот) грн 00 коп.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення суду може бути оскаржено в апеляційному порядку до Третього апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його (її) проголошення, а якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення у повному обсязі складено та підписане суддею 24.06.2021.

Суддя Р.В. Сацький