Справа № 520/18241/2020
Суддя: Ральченко І.М.
Дата ухвалення: 2021-06-24 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Головуючий І інстанції: Заічко О.В.
ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 червня 2021 р. Справа № 520/18241/2020
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:
Судді-доповідача Ральченка І.М.,

Суддів: Бершова Г.Є. , Катунова В.В. ,

розглянувши в порядку письмового провадження у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційними скаргами ОСОБА_1 , Головного управління Пенсійного фонду України в Харківській області на рішення Харківського окружного адміністративного суду від 15.01.2021, повний текст складено 15.01.2021 по справі № 520/18241/2020

за позовом ОСОБА_1

до Головного управління Пенсійного фонду України в Харківській області

про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 (далі - позивач) звернувся до суду з позовом, в якому просив:

- визнати протиправними дії Головного управління Пенсійного фонду України в Харківській області щодо не здійснення позивачу перерахунку пенсії з 01.04.2019 по довідці ІНФОРМАЦІЯ_1 №ФХ-113411 від 07.09.2020, що складена на виконання рішення ХОАС від 29.07.2020 по справі №520/3149/2020;

- зобов`язати Головне управління Пенсійного фонду України в Харківській області перерахувати пенсію позивачу з 01.04.2019, виходячи з відповідних сум грошового забезпечення, зазначених в довідці ІНФОРМАЦІЯ_1 № ФХ-113411 від 07.09.2020, і здійснити виплату позивачу єдиним платежем перерахованої суми пенсії з 01.04.2019 року, виходячи зі 100% перерахованої суми пенсії без використання при такій виплаті постанов Кабінету Міністрів України чи інших нормативно правових актів (в т.ч. Постанови КМУ №649 від 22.08.2018 "Про порядок погашення заборгованості з пенсійних виплат за рішеннями суду", тощо), які надають боржнику можливість відстрочення чи розстрочення виплат, з урахуванням компенсації, передбаченої Законом України "Про компенсацію громадянам втрати частини доходів у зв`язку з порушенням строків їх виплати" за період з 01.04.2019 по дату фактичної виплати.

Рішенням Харківського окружного адміністративного суду від 15.01.2021 позов задоволено частково.

Визнано протиправними дії Головного управління Пенсійного фонду України в Харківській області щодо відмови у здійсненні ОСОБА_1 перерахунку пенсії з 01.04.2019 за довідкою ІНФОРМАЦІЯ_1 №ФХ-113411 від 07.09.2020.

Зобов`язано Головне управління Пенсійного Фонду України в Харківській області здійснити перерахунок та виплату пенсії ОСОБА_1 з 01.04.2019, виходячи з відповідних сум грошового забезпечення, зазначених в довідці ІНФОРМАЦІЯ_1 №ФХ-113411 від 07.09.2020, здійснивши виплату перерахованої суми пенсії однією сумою з нарахуванням та виплатою компенсації втрати частини доходу з 01.04.2019 по дату фактичної виплати, розрахувавши її розмір за методикою, відповідно до ст.3 Закону України "Про компенсацію громадянам втрати частини доходів у зв`язку з порушенням строків їх виплати".

У задоволенні решти позову - відмовлено.

Позивач, вважаючи неправомірним рішення суду першої інстанції в частині відмови у задоволенні позовних вимог, подав апеляційну скаргу, в якій просив рішення суду скасувати в цій частині та прийняти нове, яким задовольнити позовні вимоги. В обґрунтування вимог апеляційної скарги зазначив про не врахування судом правової позиції Великої Палати Верховного Суду, викладеній в постанові від 11.03.2020 по справі № 160/3586/19, у зв`язку з чим висновок суду першої інстанції про відсутність підстав для задоволення позовних вимог в частині зобов`язання відповідача перерахувати та виплатити позивачу 100 % перерахованої пенсії.

Головне управління Пенсійного фонду України в Харківській області (далі - відповідач) не надано відзив на апеляційну скаргу позивача.

Разом з тим, відповідач, не погодившись із рішенням суду першої інстанції в частині задоволення позовних вимог, подав апеляційну скаргу, в якій просив скасувати рішення суду, прийняти нове, яким відмовити у задоволенні позовних вимог. В обґрунтування вимог апеляційної скарги заявник посилається на порушення судом першої інстанції при прийнятті постанови норм матеріального та процесуального права, що призвело до неправильного вирішення справи. Зазначає про не врахуванням судом першої інстанції, що визнання нечинними п.п. 1, 2 постанови КМУ № 103 рішенням Окружного адміністративного суду м. Києва від 12.12.2018 по справі № 826/3858/18, яке набрало законної сили 05.03.2019, не може мати наслідком зобов`язання відповідача до вчинення певних дій щодо повторного проведення перерахунку пенсії позивача. В свою чергу, позовні вимоги щодо виплати позивачу пенсії однією сумою є передчасними, оскільки спірні пенсійні виплати на час звернення позивача до суду нараховані та виплачені не були. Також передчасними є позовні вимоги щодо виплати позивачу компенсації втрати частини доходів, оскільки право на компенсацію позивач набуває в момент отримання доходу.

На підставі п. 2 ч. 1 ст. 311 КАС України справа розглянута в порядку письмового провадження, у зв`язку з чим фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Колегія суддів, заслухавши суддю-доповідача, перевіривши рішення суду першої інстанції, доводи апеляційних скарг, дослідивши докази по справі, вважає, що апеляційна скарга позивача підлягає задоволенню, а апеляційна скарга відповідача частковому задоволенню, з огляду на наступне.

Судовим розглядом встановлено, що ОСОБА_1 перебуває на обліку Головного управління Пенсійного фонду України в Харківській області та отримує пенсію за вислугу років відповідно до Закону України Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб.

Рішенням Харківського окружного адміністративного суду від 29.07.2020 у справі № 520/3149/2020, зокрема, зобов`язано ІНФОРМАЦІЯ_2 підготувати та надати до Головного управління Пенсійного фонду України в Харківській області нову довідку про розмір грошового забезпечення ОСОБА_1 станом на 05.03.2019, у відповідності до вимог статей 43 і 63 Закону України від 09.04.1992 №2262-ХІІ Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб, статті 9 Закону України від 20.12.1991 №2011-XII Про соціальний і правовий захист військовослужбовців та членів їх сімей та з врахуванням положень постанови Кабінету Міністрів України від 30.08.2017 №704 Про грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу та деяких інших осіб, із обов`язковим зазначенням відомостей про розміри щомісячних додаткових видів грошового забезпечення (надбавки, доплати, підвищення) та премії, для проведення з 01.04.2019 перерахунку основного розміру його пенсії.

На виконання вказаного рішення суду Харківський обласний військовий комісаріат направив на адресу Головного управління Пенсійного фонду України в Харківській області довідку про розмір грошового забезпечення, що враховується для перерахунку пенсії, у порядку, визначеному рішенням Кабінетом Міністрів України, № №ФХ-113411 від 07.09.2020 для здійснення перерахунку та виплати пенсії з 01.04.2019 (а.с. 15-17).

06.10.2020 представником позивача було направлено адвокатський запит до ГУ ПФУ у Харківській області про отримання інформації щодо проведення перерахунку пенсії позивача за оновленою довідкою Харківського обласного військового комісаріату №ФХ-113411 від 07.09.2020 з 01.04.2019 (а.с. 18).

13.10.2020 у відповідь на адвокатський запит представника позивача повідомлено про відсутність законних підстав для проведення перерахунку пенсії ОСОБА_1 на підставі довідки ХОВК №ФХ-113411 від 07.09.2020 з 01.04.2019, оскільки 05.03.2019 набрало чинності рішення Окружного адміністративного суду м. Києва від 12.12.2018 № 862/3858/18, яке Шостим апеляційним адміністративним судом від 05.03.2019 залишено без змін, яким вирішено визнати протиправними та нечинними пункти 1-2 Постанови № 103. Після визнання протиправними та нечинними пункти 1, 2 постанови КМУ № 103 інших рішень Уряду про умови та порядок проведення перерахунку пенсії не приймалося (а.с. 19).

У зв`язку з не проведенням відповідачем перерахунку пенсії на підставі оновленої довідки ІНФОРМАЦІЯ_3 , позивач звернувся до суду з даним позовом.

Задовольняючи частково позовні вимоги, суд першої інстанції виходив з того, що з 01.04.2019 у позивача виникло право на перерахунок пенсії на підставі довідки ХОВК від 07.09.2020, отримавши виплату перерахованої суми пенсії однією сумою з нарахуванням та виплатою компенсації втрати частини доходу з 01.04.2019 по дату фактичної виплати, з розрахунку її розміру за методикою, відповідно до ст.3 Закону України "Про компенсацію громадянам втрати частини доходів у зв`язку з порушенням строків їх виплати". Разом з тим, позовна вимога про виплату підвищення до пенсії у 100 % розмірі визнана судом передчасною.

Колегія суддів частково погоджується з висновками суду першої інстанції з таких підстав.

Відповідно до ч. 1 ст. 9 Закону України "Про соціальний і правовий захист військовослужбовців та членів їх сімей" держава гарантує військовослужбовцям достатнє матеріальне, грошове та інші види забезпечення в обсязі, що відповідає умовам військової служби, стимулює закріплення кваліфікованих військових кадрів.

Згідно з ч. 2 ст. 9 Закону України "Про соціальний і правовий захист військовослужбовців та членів їх сімей" до складу грошового забезпечення входять: посадовий оклад, оклад за військовим званням; щомісячні додаткові види грошового забезпечення (підвищення посадового окладу, надбавки, доплати, винагороди, які мають постійний характер, премія); одноразові додаткові види грошового забезпечення.

Умови, норми і порядок пенсійного забезпечення громадян України із числа осіб, які перебували на військовій службі, службі в органах внутрішніх справ, Національній поліції, Службі судової охорони, осіб начальницького і рядового складу Державної служби спеціального зв`язку та захисту інформації України, державній пожежній охороні, Державній службі спеціального зв`язку та захисту інформації України, органах і підрозділах цивільного захисту, податковій міліції чи Державній кримінально-виконавчій службі України, та деяких інших осіб визначаються Законом України "Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб".

Відповідно до ч. 3 ст. 43 Закону України "Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб" пенсії особам офіцерського складу, прапорщикам і мічманам, військовослужбовцям надстрокової служби та військової служби за контрактом, особам, які мають право на пенсію за цим Законом, та членам їх сімей обчислюються з розміру грошового забезпечення, враховуючи відповідні оклади за посадою, військовим (спеціальним) званням, процентну надбавку за вислугу років, щомісячні додаткові види грошового забезпечення (надбавки, доплати, підвищення) та премії в розмірах, установлених законодавством, з якого було сплачено єдиний внесок на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, а до 1 січня 2011 року - страхові внески на загальнообов`язкове державне пенсійне страхування, у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Питання перерахунку раніше призначених пенсій регламентовано статтею 63 Закону № 2262-XII, згідно із якою перерахунок раніше призначених пенсій військовослужбовцям, особам, які мають право на пенсію за цим Законом та членам їх сімей у зв`язку із введенням в дію цього Закону провадиться за документами, що є у пенсійній справі, а також додатковими документами, поданими пенсіонерами на час перерахунку.

Якщо пенсіонер згодом подасть додаткові документи, які дають право на подальше підвищення пенсії, то пенсія перераховується за нормами цього Закону. При цьому перерахунок провадиться за минулий час, але не більш як за 12 місяців з дня подання додаткових документів і не раніше, ніж з дня введення в дію цього Закону.

Усі призначені за цим Законом пенсії підлягають перерахунку у зв`язку з підвищенням грошового забезпечення відповідних категорій військовослужбовців, осіб, які мають право на пенсію за цим Законом, на умовах, у порядку та розмірах, передбачених Кабінетом Міністрів України. У разі якщо внаслідок перерахунку пенсій, передбаченого цією частиною, розміри пенсій звільненим із служби військовослужбовцям, особам, які мають право на пенсію за цим Законом, є нижчими, зберігаються розміри раніше призначених пенсій.

Пунктом 1 Порядку № 45 передбачено, що пенсії, призначені відповідно до Закону №2262-ХІІ, у зв`язку з підвищенням грошового забезпечення відповідних категорій військовослужбовців, осіб, які мають право на пенсію згідно із Законом, перераховуються на умовах та в розмірах, передбачених Кабінетом Міністрів України.

Абзацом 1 пункту 5 Порядку №45 в редакції постанови №103 передбачено, що під час перерахунку пенсій використовуються такі види грошового забезпечення, як посадовий оклад, оклад за військовим (спеціальним) званням та відсоткова надбавка за вислугу років на момент виникнення права на перерахунок пенсії за відповідною або аналогічною посадою та військовим (спеціальним) званням.

При цьому, у Додатку 2 до Порядку № 45 міститься форма довідки про розмір грошового забезпечення, що враховується для перерахунку пенсій, яку постановою №103 було викладено в новій редакції, в якій відсутні такі складові грошового забезпечення, як щомісячні додаткові види грошового забезпечення (надбавки, доплати, підвищення).

Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 12.12.2018, залишеним без змін постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 05.03.2019, в адміністративній справі №826/3858/18, визнані протиправними та нечинними пункти 1, 2 постанови №103 та зміни до пункту 5 і додатку 2 Порядку №45.

Отже, зміни внесені постановою №103, зокрема, до додатку 2 до Порядку №45, в якому визначено форму довідки про розмір грошового забезпечення для перерахунку пенсії, були визнані судом протиправними та нечинними, відтак з 05.03.2019 - дня набрання законної сили рішенням у справі №826/3858/18 діє редакція додатку 2 до Порядку №45, яка діяла до зазначених змін.

Водночас, алгоритм дій, який повинні вчинити, зокрема, ГУПФУ та відповідач у зв`язку із втратою чинності положеннями пунктів 1, 2 постанови №103 та змін до пункту 5 і додатку 2 Порядку №45 не змінився.

Зокрема, на час звернення позивача до Харківського обласного військового комісаріату пункт 3 Порядку №45 передбачав, що на підставі списків уповноважені органи готують довідки про розмір грошового забезпечення, що враховується для перерахунку пенсій, для кожної особи, зазначеної в списку, за формою згідно з додатками 2 і 3 (далі - довідки) та у місячний строк подають їх головним управлінням Пенсійного фонду України. Довідки видаються державним органом, з якого особи були звільнені із служби, якщо інше не передбачено цим Порядком.

Тобто, на вказані органи покладено функції з формування довідки про розмір грошового забезпечення для перерахунку пенсій у разі прийняття Кабінетом Міністрів України рішення про зміну розміру хоча б одного з видів грошового забезпечення для визначених осіб або про введення для них нових щомісячних додаткових видів грошового забезпечення (надбавок, доплат, підвищень) та премій у розмірах, установлених законодавством після надходження від територіального пенсійного органу списків осіб, пенсії яких підлягають перерахунку за формою згідно із додатком 1 до Порядку №45.

Так, 30.08.2017 Кабінет Міністрів України прийняв Постанову №704, яка набрала чинності 01.03.2018 та якою затверджено тарифні сітки розрядів і коефіцієнтів посадових окладів, схеми тарифних розрядів, тарифних коефіцієнтів, додаткові види грошового забезпечення, розміри надбавки за вислугу років, пунктом 2 якої установлено, що грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу складається з посадового окладу, окладу за військовим (спеціальним) званням, щомісячних (підвищення посадового окладу, надбавки, доплати, винагороди, які мають постійний характер, премії) та одноразових додаткових видів грошового забезпечення.

Зокрема, постановою № 704 установлено такі додаткові види грошового забезпечення: надбавка за особливості проходження служби в розмірі до 100 відсотків посадового окладу з урахуванням окладу за військовим (спеціальним) званням та надбавки за вислугу років, порядок та умови виплати якої визначається керівниками державних органів залежно від якості, складності, обсягу та важливості виконуваних обов`язків за посадою (абзац четвертий підпункту 1 пункту 5 постанови № 704); надбавка за службу в умовах режимних обмежень військовослужбовцям (крім військовослужбовців строкової військової служби), особам рядового і начальницького складу (пункт 6 постанови № 704).

Підпунктом 2 пункту 5 постанови № 704 надано право керівникам державних органів у межах асигнувань, що виділяються на їх утримання здійснювати преміювання військовослужбовців (крім військовослужбовців строкової військової служби), осіб рядового і начальницького складу відповідно до їх особистого внеску в загальний результат служби у межах фонду преміювання, утвореного в розмірі не менш як 10 відсотків посадових окладів та економії фонду грошового забезпечення.

Рішенням Окружного адміністративного міста Києва від 12.12.2018, яке залишено без змін постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 05.03.2019, зокрема визнано протиправними та нечинними пункти 1, 2 постанови Кабінету Міністрів України від 21.02.2018 № 103 "Про перерахунок пенсій особам, які звільнені з військової служби, та деяким іншим категоріям осіб" та зміни до пункту 5 і додатку 2 Порядку проведення перерахунку пенсій, призначених відповідно до Закону України "Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військ служби, та деяких інших осіб", затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13 лютого 2008 року № 45 "Про затвердження Порядку проведення перерахунку пенсій, призначених відповідно до Закону України "Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб".

У постанові від 05.03.2019 у справі № 826/3858/18 Шостий апеляційний адміністративний суд дійшов висновку, що п. п. 1, 2 Постанови № 103 та зміни до п. 5 і додатку 2 Порядку № 45 щодо складових грошового забезпечення для перерахунку пенсій, звужують зміст та обсяг існуючих прав і свобод, оскільки скасовують надбавки, доплати, підвищення і премії, які отримував військовий пенсіонер під час служби, та які враховувались при попередніх перерахунках пенсій.

Отже, з 05.03.2019 - з дня набрання чинності судовим рішенням у справі № 826/3858/18, виникли підстави для перерахунку пенсій, призначених згідно із Законом № 2262-ХІІ, з урахуванням розміру посадового окладу, окладу за військовим (спеціальним) званням та відсоткової надбавки за вислугу років, а також додаткових видів грошового забезпечення, оскільки з цієї дати позивач має право на отримання пенсії, виходячи з розміру складових, розрахованих згідно з постановою № 704 у відповідності до вимог статей 43 і 63 Закону № 2262-ХІІ та статті 9 Закону № 2011-ХІІ.

Вказані правові висновки відповідають правовій позиції Верховного Суду, викладеній в постанові від 17.12.2019 в зразковій справі № 160/8324/19, залишеною без змін постановою Великої Палати Верховного суду від 24.6.2020

Таким чином, із 05.03.2019 у позивача виникло право на звернення за оновленою довідкою до уповноваженого органу, з якого особа звільнена з військової служби, а з 01.04.2019 виникло право на перерахунок пенсії, а саме першого числа місяця, що йде за місяцем, в якому настали обставини, що тягнуть за собою зміну розміру пенсії.

Аналогічного правового висновку дійшов Верховний Суд у постанові від 17.12.2019 у зразковій адміністративній справі № 160/8324/19 (№ Пз/9901/20/19), яка залишена без змін постановою Великої Палати Верховного Суду від 24.06.2020.

Отже, враховуючи надіслання Харківським обласним військовим комісаріатом до Головного управління Пенсійного фонду України в Харківській області довідки про грошове забезпечення позивача № ФХ-113411 від 07.09.2020 станом на 05.03.2019 для перерахунку пенсії останнього, колегія суддів дійшла висновку про наявність у органу Пенсійного фонду обов`язку здійснити перерахунок пенсії з урахуванням нового розміру грошового забезпечення за посадою, яку займав позивач перед звільнення з військової служби з 01.04.2019.

Щодо доводів відповідача щодо відсутності підстав для перерахунку пенсії позивача у даному випадку за умови не прийняття нормативно-правових актів щодо визначення умов, порядку та розмірів, якими має проводитися перерахунок пенсій, призначених згідно із Законом України "Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб", колегія суддів зазначає наступне.

Так, на час звернення позивача до відповідача пункт 3 Порядку № 45 передбачав, що на підставі списків уповноважені органи готують довідки про розмір грошового забезпечення, що враховується для перерахунку пенсій, для кожної особи, зазначеної в списку, за формою згідно з додатками 2 і 3 (далі - довідки) та у місячний строк подають їх головним управлінням Пенсійного фонду України. Довідки видаються державним органом, з якого особи були звільнені із служби, якщо інше не передбачено цим Порядком.

Отже, на вказані органи покладено функції з формування довідки про розмір грошового забезпечення для перерахунку пенсій у разі прийняття Кабінетом Міністрів України рішення про зміну розміру хоча б одного з видів грошового забезпечення для визначених осіб або про введення для них нових щомісячних додаткових видів грошового забезпечення (надбавок, доплат, підвищень) та премій у розмірах, установлених законодавством після надходження від територіального пенсійного органу списків осіб, пенсії яких підлягають перерахунку за формою згідно із додатком 1 до Порядку №45.

У той же час, питання щодо подання та оформлення документів для призначення (перерахунку) пенсій відповідно до Закону №2262-ХІІ, крім пенсій військовослужбовцям строкової служби та членам їх сімей, регулює Порядок №3-1.

Відповідно до пункту 23 Порядку №3-1 перерахунок раніше призначених пенсій проводиться органами, що призначають пенсії, в порядку, установленому статтею 63 Закону №2262-ХІІ. Пенсіонери подають органам, що призначають пенсії, додаткові документи, які дають право на підвищення пенсії.

Таким чином, підставою для вчинення дій, спрямованих на перерахунок раніше призначених пенсій, може бути як відповідна заява пенсіонера та додані до неї документи, так і рішення, прийняте Кабінетом Міністрів України, про що державні органи, визначені Порядком №45, повідомляють орган ПФУ.

Аналогічного правового висновку дійшов Верховний Суд України у постановах від 22.04.2014 у справі № 21-484а13, від 10.10.2019 у справі № 553/3619/16-а.

Отже, суд першої інстанції дійшов вірного висновку про наявність підстав для задоволення позовних вимог про визнання протиправними дії відповідача та зобов`язання його здійснити перерахунок та виплату пенсії позивачу з 01.04.2019, на підставі довідки ХОВК №ФХ-113411 від 07.09.2020.

Разом з тим, суд першої інстанції дійшов помилкового висновку про задоволення позовної вимоги щодо зобов`язання відповідача здійснювати виплату пенсії позивачу однією сумою, оскільки завданням адміністративного судочинства є, зокрема, захист та поновлення порушених прав, а суд не має достатніх підстав вважати, що відповідач не буде проводити перерахунок та виплату пенсії позивачу у майбутньому, а тому, така вимога є передчасною та є захистом прав позивача на майбутнє, чого приписами Кодексу адміністративного судочинства України, не допускається. У зв`язку з чим рішення суду першої інстанції в цій частині підлягає скасуванню.

Також колегія суддів вважає помилковим висновок суду першої інстанції про зобов`язання відповідача нарахувати та виплатити позивачу компенсацію втрати частини доходів, з огляду на наступне.

Відповідно до ч. 1 ст. 2 Закону України "Про компенсацію громадянам втрати частини доходів у зв`язку з порушенням строків їх виплати" від 19 жовтня 2000 року №2050-III (далі - Закон №2050-III) компенсація громадянам втрати частини доходів у зв`язку з порушенням строків їх виплати (далі - компенсація) провадиться у разі затримки на один і більше календарних місяців виплати доходів, нарахованих громадянам за період починаючи з дня набрання чинності цим Законом.

Частиною 2 статті 2 Закону №2050-ІІІ визначено, що під доходами у цьому Законі слід розуміти грошові доходи громадян, які вони одержують на території України і які не мають разового характеру: пенсії; соціальні виплати; стипендії; заробітна плата (грошове забезпечення).

Враховуючи вищевикладене, у розумінні Закону №2050-III, пенсія є доходом громадянина, вона не носить разового характеру і порушення строків її виплати означає втрату громадянином частини свого доходу.

Разом з тим, колегія суддів вважає, що вимога про проведення компенсації втрати частини доходів спрямована на майбутній захист прав, свобод та інтересів позивача, які на час розгляду судом даної справи не були порушені, відповідно така вимога є заявленою передчасно.

Верховний Суд у рішенні від 10 квітня 2019 року (справа № 686/13725/17) зазначив, що правове значення при виплаті компенсації має те, чи був виплачений нарахований дохід, та чи виплачений він із порушенням строків, чи нараховувався і виплачувався грошовий дохід, право на який визнано судовим рішенням. Саме ці події є тими юридичними фактами, з якими пов`язується виплата компенсації втрати частини грошових доходів у зв`язку з порушенням строків їх виплати.

Отже, основними умовами для виплати суми компенсації є порушення встановлених строків виплати нарахованих доходів (у тому числі пенсії) та виплата нарахованих доходів. При цьому, виплата компенсації втрати частини доходів здійснюється в день виплати основної суми доходу.

На момент розгляду цієї справи не були нараховані та не визначені суми коштів (у вигляді пенсійних виплат), які б могли бути об`єктом нарахування компенсації, оскільки перерахунок пенсії позивачу матиме місце лише після виконання цього судового рішення.

Обов`язок нарахувати та виплатити позивачу компенсацію на відповідача покладено в силу Закону і такий обов`язок виникає після проведення перерахунку пенсії позивачу.

Таким чином, колегія суддів дійшла висновку про відсутність підстав для задоволення позовних вимог в цій частині та скасування рішення суду першої інстанції в зазначеній частині позовних вимог.

Отже, доводи відповідача щодо неправомірності рішення суду першої інстанції в частині виплати позивачу пенсійних виплат однією сумою та компенсації втрати частини доходів знайшли своє обґрунтоване підтвердження в ході апеляційного розгляду справи.

Стосовно позовних вимог в частині виплати підвищення до пенсії, визначеного у 100 % розмірі, колегія суддів зазначає наступне.

Відповідно до пункту 2 Постанови № 103 виплату перерахованих відповідно до пункту 1 цієї постанови підвищених пенсій (з урахуванням доплат до попереднього розміру пенсій, підвищень, індексації та інших доплат до пенсії, встановлених законодавством (крім підвищень, додаткової пенсії, цільової грошової допомоги, пенсії за особливі заслуги перед Україною, що визначені законом) проводити з 1 січня 2018 року у таких розмірах: з 1 січня 2018 року - 50 відсотків; з 1 січня 2019 року по 31 грудня 2019 року - 75 відсотків; з 1 січня 2020 року - 100 відсотків суми підвищення пенсії, визначеного станом на 1 березня 2018 року.

У зв`язку із скасуванням пункту 2 постанови Кабінету Міністрів України від 21 лютого 2018 року №103 рішенням Окружного адміністративного суду м. Києва від 12 грудня 2018 року у справі №2826/3858/18, яке залишено без змін постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 05 березня 2019 року, обмеження щодо часткової виплати суми підвищення до пенсії скасовано.

Таким чином, з набранням законної сили рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 12.12.2018 у справі № 826/3858/18 позивач має право на отримання пенсійних виплат у розмірі 100 відсотків суми підвищення пенсії, починаючи з 05.03.2019.

Аналогічного правового висновку дійшов Верховний Суд України у постанові від 06.08.2019 у зразковій справі № 160/3586/19, яке залишено без змін постановою Великої Палати Верховного Суду від 11.03.2020 у зразковій справі № 160/3586/19.

Отже, доводи позивача щодо необґрунтованості рішення суду першої інстанції в частині відмови у задоволенні позовних вимог про виплату підвищення до пенсії, визначеного у 100 % розмірі, є такими, що спростовують висновки суду першої інстанції в цій частині.

Таким чином, колегія суддів зазначає, що рішення суду першої інстанції підлягає частковому скасуванню.

Згідно п. 4 ч. 1 ст. 317 КАС України підставами для скасування судового рішення суду першої інстанції повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни рішення є, зокрема, неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права.

Керуючись ст. ст. 308, 311, 315, 317, 321 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 - задовольнити.

Апеляційну скаргу Головного управління Пенсійного фонду України в Харківській області - задовольнити частково.

Рішення Харківського окружного адміністративного суду від 15.01.2021 по справі № 520/18241/2020 скасувати в частині задоволення позову ОСОБА_1 про зобов`язання Головне управління Пенсійного Фонду України в Харківській області здійснити виплату ОСОБА_1 перерахованої суми пенсії однією сумою з нарахуванням та виплатою компенсації втрати частини доходу з 01.04.2019 по дату фактичної виплати, розрахувавши її розмір за методикою, відповідно до ст.3 Закону України "Про компенсацію громадянам втрати частини доходів у зв`язку з порушенням строків їх виплати".

Прийняти в цій частині нове рішення, яким у задоволенні позову ОСОБА_1 - відмовити.

Рішення Харківського окружного адміністративного суду від 15.01.2021 по справі № 520/18241/2020 скасувати в частині відмови у задоволенні позову ОСОБА_1 про зобов`язання Головне управління Пенсійного Фонду України в Харківській області здійснити виплату ОСОБА_1 перерахованої суми пенсії з 01.04.2019, виходячи зі 100% перерахованої суми пенсії.

Прийняти в цій частині нове рішення, яким позов ОСОБА_1 задовольнити.

Зобов`язати Головне управління Пенсійного Фонду України в Харківській області здійснити виплату ОСОБА_1 перерахованої суми пенсії з 01.04.2019, виходячи зі 100% перерахованої суми пенсії.

В іншій частині рішення Харківського окружного адміністративного суду від 15.01.2021 по справі № 520/18241/2020 - залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та не підлягає касаційному оскарженню, крім випадків, передбачених п. 2 ч. 5 ст. 328 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя-доповідач І.М. Ральченко
Судді Г.Є. Бершов В.В. Катунов