Справа № 932/14341/19
Суддя: Мельник В.В.
Дата ухвалення: 2021-06-25 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А
Третій апеляційний адміністративний суд
у складі колегії суддів: головуючого - судді Мельника В.В. (доповідач),
суддів: Чепурнова Д.В., Сафронової С.В.,
перевіривши на відповідність вимогам КАС України матеріали апеляційної скарги Департаменту патрульної поліції
на рішення Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська від 23 квітня 2021 року у справі
до Управління патрульної поліції в Дніпропетровській області Департаменту патрульної поліції в особі інспектора Шерстюк О.О.
про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення, -
Рішенням Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська від 23 квітня 2021 року у справі №932/14341/19 адміністративний позов ОСОБА_1 до Управління патрульної поліції в Дніпропетровській області Департаменту патрульної поліції в особі інспектора Шерстюк О.О. про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення - задоволено.

Не погоджуючись з рішенням суду першої інстанції, Департамент патрульної поліції подав апеляційну скаргу.

Ухвалою Третього апеляційного адміністративного суду від 28 травня 2021 року апеляційну скаргу залишено без руху та надано заявнику десятиденний строк, з дня отримання ухвали, для усунення недоліків апеляційної скарги шляхом подання до суду апеляційної інстанції документу про сплату судового збору у розмірі 576,30 грн.

Копія ухвали Третього апеляційного адміністративного суду від 28 травня 2021 року заявником апеляційної скарги отримана 07 червня 2021 року, що підтверджується зворотнім рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення.

Разом з тим, станом на день винесення даної ухвали, недоліки зазначеної апеляційної скарги не усунуті, а саме: не надано документ про сплату судового збору.

При цьому, в межах строку для усунення недоліків заявником подано клопотання про відстрочення сплати судового збору, з огляду на: тривалість процесу сплати судового збору; відсутність проведення платежів за платіжними дорученнями за всіма рахунками; наявність обмежувальних заходів, направлених на недопущення поширення на території країни коронавірусу COVID-19.

Дослідивши доводи зазначеного клопотання суд апеляційної інстанції зазначає наступне.

Статтею 296 КАС України передбачено обов`язок особи, яка подає апеляційну скаргу, додати до апеляційної скарги документ про сплату судового збору.

Таким чином, особа, яка має намір подати апеляційну скаргу, повинна вчиняти усі можливі та залежні від неї дії для виконання процесуального обов`язку, дотримання вимог процесуального закону стосовно форми і змісту апеляційної скарги, в тому числі щодо оплати судового збору.

Частиною першою статті 133 КАС України передбачено, що суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

При цьому, відповідно до частин першої, другої статті 132 КАС України судові витрати складаються із судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. Розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Згідно з частиною першою статті 8 Закону України Про судовий збір враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов:

Згідно з частиною першою статті 8 Закону України «Про судовий збір» враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Частиною другою цієї ж статті закріплено, що суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

З указаного вбачається, що заявник не є суб`єктом, на якого розповсюджується дія законодавства щодо зменшення розміру судового збору, звільнення від його сплати, відстрочення або розстрочення його сплати.

Крім того, суд зауважує на ту обставину, що відсутність у суб`єкта владних повноважень коштів для своєчасної сплати судового збору є суто суб`єктивною причиною, а негативні наслідки, які настали у зв`язку з такою причиною є певною мірою відповідальністю за неналежне виконання своїх процесуальних обов`язків, які для усіх учасників справи мають бути рівними.

Відповідач, який діє від імені держави, як суб`єкт владних повноважень, не може та не повинен намагатись отримати вигоду від фінансових та інших складнощів, зокрема недостатності коштів на рахунках останнього, які склались у нього на поточний день, шляхом уникнення або зволікання виконання ним своїх процесуальних обов`язків, в тому числі і щодо сплати судового збору. Зазначене пов`язано з тим, що держава повинна дотримуватися принципу «належного урядування» та не може отримувати вигоду від порушення правил та обов`язків, встановлених нею ж.

На підставі викладеного суд дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення клопотання про відстрочення сплати судового збору.

Крім того, суд апеляційної інстанції звертає увагу на те, що відповідно до абз. 2 п. 3 розділу VI «Прикінцеві положення» Кодексу адміністративного судочинства України суд за заявою особи продовжує процесуальний строк, встановлений судом, якщо неможливість вчинення відповідної процесуальної дії у визначений строк зумовлена обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином.

З аналізу вищенаведеного випливає те, що для продовження процесуального строку для усунення недоліків апеляційної скарги на підставі положень пункту 3 розділу VI «Прикінцеві положення» Кодексу адміністративного судочинства України заявник апеляційної скарги має обґрунтувати та підтвердити належними доказами те, що неможливість вчасного усунення недоліків апеляційної скарги пов`язана саме з конкретними обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином.

Однак, у вказаному клопотанні заявник не наводить обставин, пов`язаних з карантинними обмеженнями, які унеможливили своєчасне усунення недоліків апеляційної скарги на рішення Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська від 23 квітня 2021 року у справі №932/14341/19.

Відповідно до частини другої ст. 298 КАС України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених ст. 296 цього Кодексу, застосовуються положення ст. 169 цього Кодексу.

Згідно до п.1 ч. 4 ст. 169 КАС України позовна заява повертається позивачеві, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк.

Отже, зазначене виключає можливість апеляційного провадження за вказаною вище апеляційною скаргою та є підставою для повернення апеляційної скарги.

Керуючись ст. 169, 296, 298 Кодексу адміністративного судочинства України суд, -

УХВАЛИВ:

В задоволенні клопотання Департаменту патрульної поліції про відстрочення сплати судового збору по справі №932/14341/19 - відмовити.

Апеляційну скаргу Департаменту патрульної поліції на рішення Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська від 23 квітня 2021 року у справі №932/14341/19 за позовом ОСОБА_1 до Управління патрульної поліції в Дніпропетровській області Департаменту патрульної поліції в особі інспектора Шерстюк О.О. про скасування постанови про накладення адміністративного стягнення - повернути особі, яка її подала.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та може бути оскаржена у касаційному порядку протягом тридцяти днів, шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Головуючий - суддя В.В. Мельник

суддя Д.В. Чепурнов

суддя С.В. Сафронова