Справа № 280/797/20
Суддя: Конишева Олена Василівна
Дата ухвалення: 2021-06-23 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЗАПОРІЗЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

23 червня 2021 року Справа № 280/797/20 м.Запоріжжя
Запорізький окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Конишевої О.В. розглянув в порядку письмового провадження адміністративну справу

за позовом Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Запорізькій області (69002, м. Запоріжжя, вул. Фортечна, 65, )

до Комунального некомерційного підприємства «Обласна інфекційна клінічна лікарня» Запорізької обласної ради (69091, м. Запоріжжя, бул. Гвардійський, буд. 142, )

третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача: Запорізька обласна рада (69107, м. Запоріжжя, пр. Соборний, буд164, )

про застосування заходів реагування у вигляді зупинення експлуатації,

ВСТАНОВИВ:

До Запорізького окружного адміністративного суду надійшла позовна заява Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Запорізькій області (далі - позивач) до Комунальної установи «Бердянський шкірно венерологічний диспансер» Запорізької обласної ради (далі відповідач), в якій позивач просить суд: застосувати заходи реагування у вигляді повного зупинення експлуатації будівель, споруд та приміщень поліклінічного відділення Комунальної установи «Бердянський шкірно-венерологічний диспансер» Запорізької обласної ради, розташованого за адресою: Запорізька обл., м. Бердянськ, вул. Консульська, будинок 16/1 та будівлі денного стаціонару Комунальної установи «Бердянський шкірно-венерологічний диспансер» Запорізької обласної ради, розташованого за адресою: Запорізька обл., м. Бердянськ, вул. Консульська, будинок 23 в, шляхом зобов`язання Комунальної установи «Бердянський шкірно-венерологічний диспансер» Запорізької обласної ради повністю зупинити експлуатацію будівель, споруд та приміщень Комунальної установи «Бердянський шкірно-венерологічний диспансер» Запорізької обласної ради за вказаними адресами, окрім робіт, пов`язаних з усуненням порушень вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки, до повного усунення цих порушень, що повинно бути встановлено на підставі перевірки Головного управління ДСНС України у Запорізькій області.

Ухвалою суду від 10.02.2020 відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження без виклику сторін. Сторонам повідомлено про розгляд справи 03.03.2020.

Ухвалою суду від 03.03.2020 перейдено до розгляду справи № 280/797/20, за правилами загального позовного провадження, призначено підготовче засідання на 31.03.2020.

Ухвалою суду від 31.03.2020 продовжено строк проведення підготовчого провадження на 30 днів, підготовче засідання відкладено на 13.05.2020.

Протокольною ухвалою суду від 13.05.2020 відкладено підготовче засідання на 01.06.2020.

Ухвалою суду від 01.06.2020 за клопотанням сторін зупинено провадження у справі для надання сторонам часу для примирення до 03.08.2020.

Ухвалою суду від 03.08.2020 зупинено провадження у справі № 280/797/20 до встановлення правонаступника відповідача, Комунальної установи «Бердянський шкірно венерологічний диспансер» Запорізької обласної ради.

Ухвалою суду від 09.02.2021 поновлено провадження у справі. Замінено відповідача Комунальну установу «Бердянський шкірно- венерологічний диспансер» Запорізької обласної ради () його правонаступником Комунальним некомерційне підприємство «Обласна інфекційна клінічна лікарня» Запорізької обласної ради (). Призначено підготовче засідання на 23.02.2021.

Протокольною ухвалою суду від 23.02.2021 відкладено підготовче засідання на 29.03.2021.

Протокольною ухвалою суду від 29.03.2021 закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду на 14.04.2021.

Ухвалою суду від 14.04.2021 за клопотанням сторін зупинено провадження у справі для надання сторонам часу для примирення до 07.06.2021.

Ухвалою суду від 07.06.2021 поновлено провадження у справі.

Позивач 07.06.2021 до канцелярії суду подав клопотання про розгляд справи в порядку письмового провадження, позовну заяву просить задовольнити в повному обсязі.

Відповідач 07.06.2021 подав до суду клопотання про відкладення розгляду справи, в якому зазначає, що 25.05.2021 року провідним інспектором відділу запобігання надзвичайним ситуаціям Бердянського МУ ГУ ДСНС України у Запорізькій області Дроздовим С.П. було проведено перевірку Бердянського шкірно-венерологічного відділення Комунального некомерційного підприємства «Обласна інфекційна клінічна лікарня» Запорізької обласної ради, розташованого за адресою: 71100, м. Бердянськ, вул. Консульська, буд. 16/1, вул. Комунарів, буд. 22 на предмет додержання (виконання) вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки.

В ході перевірки встановлено часткове усунення порушень, визначених в приписі за реєстр. №103 від 13.03.2020 року, зокрема: усунення на шляхах евакуації пристроїв, які перешкоджають вільній евакуації людей; комплектацію щитів засобами пожежогасіння: ящиком з піском у кількості 1 шт., ломом або гаком у кількості 1 піт., лопатами у кількості 2 шт.; заміну основи (конструкції) електророзеток у кабінеті, приймальні, гаражі на негорючу; усунення складування картонних коробок у кабінеті старшої медичної сестри, усунення улаштування та відмова від експлуатації тимчасових електромереж; заміна методу з`єднання, відгалуження та окінцювання жил проводів і кабелів зі скрутки на опресування, зварювання, паяння; визначено спеціальні склади та майданчики для зберігання балонів з газами; заборонено спільне використання бензин) з автомобільною гумою та балонів з газами. 31.05.2021 року за результатами перевірки складено припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки за реєстр. №9, надано строк для усунення порушень до 01.07.2021 року. Враховуючи зазначене, з метою самостійного усунення порушень в строки, визначені Головним управлінням Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Запорізькій області просить відкласти розгляд справи.

Проте, суд вважає неявку представника відповідача у судове засідання не поважною, а враховуючи достатній час наданий судом для надання доказів, суд вважає за можливе розглянути справу за відсутності представника відповідача.

Представник третьої особи в судове засідання не з`явився, про дату, час та місце судового засідання повідомлений належним чином. Подав до суду додаткові пояснення, в яких зазначає, що при зверненні позивача до суду в адміністративному позові було зазначено про встановлення 17 порушення вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки, які на думку позивача несуть пряму загрозу життю та здоров`ю людей. На час розгляду справи, згідно з Актом перевірки №107, залишилися не усунутими 5 порушень. Позивачем не доведено, що виявлені порушення несуть пряму загрозу життю та здоров`ю людей. Чинне законодавство не відносить сам факт відсутності обладнання приміщень системою протипожежного захисту до тих обставин, які створюють реальну загрозу життю та здоров`ю людей. Навпаки, законодавець пов`язує настання реальної загрози життю та здоров`ю людей від пожежі з обставинами, які можуть призвести до займанню та розповсюдження вогню. У свою чергу, встановлення автоматичної пожежної сигналізації, як однією із вимог дотримання Правил протипожежної безпеки, передбачено з метою вчасного виявлення займання, тобто вже існуючої пожежі.

Крім того, зазначає, що запропонований позивачем спосіб застосування заходів реагування не відповідає принципу пропорційності, який передбачає дотримання необхідного балансу між будь - якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів осіб і цілям, на досягнення яких спрямовані такі заходи. Зупинення експлуатації будівель відповідача фактично передбачає припинення на необмежений та невизначений строк діяльності відділення Лікарні, що істотно вплине на права та інтереси осіб, пов`язаних із трудовими та договірними відносинами. Також застосування зазначеного способу реагування призведе до порушень інтересів невизначеного кола осіб, які не зможуть користуватися Бердянського шкірно - венерологічного відділення відповідача, тобто будуть позбавлені гарантованого ст.49 Конституції України права на охорону здоров`я та може вплинути на реалізацію обов`язків держави щодо створення умов для ефективного і доступного для всіх громадян медичного обслуговування.

Відповідно до ч. 9 ст. 205 КАС України, якщо немає перешкод для розгляду справи у судовому засіданні, визначених цією статтею, але прибули не всі особи, які беруть участь у справі, хоча і були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового розгляду, суд має право розглянути справу у письмовому провадженні у разі відсутності потреби заслухати свідка чи експерта.

Відповідно до частини 4 статті 229 КАС України, фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

За таких обставин суд дійшов висновку щодо можливості розгляду справи за відсутності представників сторін в порядку письмового провадження на підставі наявних в матеріалах справи доказів, зміст та обсяг яких достатній для вирішення спору по суті.

Розглянувши матеріали та з`ясувавши всі обставини адміністративної справи, які мають юридичне значення для розгляду та вирішення спору по суті, дослідивши наявні у справі докази у їх сукупності, судом встановлено наступне.

Бердянським МУ Головного управління ДСНС України у Запорізькій області в період з 26 грудня по 27 грудня 2019 року було проведено позапланову перевірку відповідача, за наслідками якої було складено акт № 272 від 27.12.2019 року.

В ході перевірки позивачем встановлено, що об`єкт відповідача, а саме: будівлі, споруди та приміщення поліклінічного відділення Комунальної установи «Бердянський шкірно-венерологічний диспансер» Запорізької обласної ради, розташований за адресою: 71118, Запорізька обл., м. Бердянськ, вул. Консульська, будинок 16/1 та будівлі денного стаціонару Комунальної установи «Бердянський шкірно-венерологічний диспансер» Запорізької обласної ради, розташований за адресою: Запорізька обл., м Бердянськ, вул. Консульська, будинок 23 в, експлуатується з порушенням норм пожежної безпеки, що створює загрозу життю та здоров`ю людей, а саме:

1. Будівля поліклінічного відділення за адресою м. Бердянськ вул. Консульська, 16/1:

1) Не обладнано будівлю системою пожежної сигналізації та системою керування евакуюванням людей всупереч вимогам додатку А (обов`язковий) додатку Б (обов`язковий) ДБН В 2.5-56:2014 "Системи протипожежного захисту".

Відповідно до вимог пункту 1.2 глави 1 розділу V Правил пожежної безпеки в Україні, затверджених наказом МВС України № 1417 від 30.12.2014, зареєстрованих у Мін`юсті України 05 березня 2015 р. за N 252/26697, будинки, приміщення та споруди повинні обладнуватися системами протипожежного захисту відповідно до ДБН В.2.5-56:2014 "Системи протипожежного захисту" .

Відсутність системи протипожежного захисту (пожежної сигналізації та оповіщення про пожежу) не дасть можливості виявлення загорання, минаючи людський фактор, на його ранній стадії, та сповіщення працюючого персоналу і підрозділів оперативно-рятувальної служби про загорання. У такому випадку суттєво збільшується час розвитку пожежі до моменту її виявлення, що спричинить значні матеріальні збитки і несе загрозу для здоров`я і життя людей.

2) Допущено встановлення глухих ґрат на вікнах закладу.

Відповідно до вимог пункту 2.16 глави 2 розділу III Правил пожежної безпеки в Україні, затверджених наказом МВС України № 1417 від 30.12.2014, зареєстрованих у Мін`юсті України 05 березня 2015 р. за № 252/26697, у разі необхідності встановлення на вікнах приміщень, де перебувають люди, ґрат останні повинні розкриватися, розсуватися або зніматися. Під час перебування в цих приміщеннях людей грати мають бути відчинені (зняті).

Установлювати глухі грати дозволяється у квартирах, банках, касах, складах, коморах, кімнатах для зберігання зброї і боєприпасів, а також на інших приміщеннях, розрахованих на одночасне прибування до 50 осіб (крім навчальних закладів), та в інших випадках, передбачених нормами і правилами, затвердженими в установленому порядку.

За наявності глухих грат при проведенні евакуаційних заходів та заходів під час ліквідації пожежі, аварії техногенного або природного характеру, іншої надзвичайної ситуації, не буде можливості швидко та своєчасно виконати дії по евакуації людей, що в свою чергу, несе загрозу для їх здоров`я та життя.

3) Допускається улаштування на шляхах евакуації пороги, виступи, які перешкоджають вільній евакуації людей (другий евакуаційний вихід).

Відповідно до вимог пункту 2.37 глави 2 розділу III Правил пожежної безпеки в Україні, затверджених наказом МВС України № 1417 від 30.12.2014, зареєстрованих у Мін`юсті України 05.03.2015р. за N 252/26697, не допускається улаштовувати на шляхах евакуації пороги, виступи, турнікети, двері розсувні, підйомні, такі, що обертаються, та інші пристрої, які перешкоджають вільній евакуації людей.

Улаштовування на шляхах евакуації пристроїв, які перешкоджають вільній евакуації людей, при виникненні пожежі сприяє розповсюдженню вогню на сходовій клітині та може призвести до виникнення перешкод при евакуації людей, що створює загрозу для здоров`я і життя людей.

4) Не виконано оброблення дерев`яних елементів горищних покриттів (крокви, лати) засобами вогнезахисту, які забезпечують І групу вогнезахисної ефективності.

Відповідно до вимог пункту 2.5 глави 2 розділу III Правил пожежної безпеки в Україні, затверджених наказом МВС України № 1417 від 30.12.2014, зареєстрованих у Мін`юсті України 05 березня 2015 р. за N 252/26697, у будинках, крім будинків V ступеня вогнестійкості, дерев`яні елементи горищних покриттів (крокви, лати) повинні оброблятися засобами вогнезахисту, які забезпечують І групу вогнезахисної ефективності.

Необхідність обробляння засобами вогнезахисту дерев`яних елементів інших конструкцій будинків визначається відповідними нормативними документами за видами будинків.

Відповідно до вимог пункту 2.6 глави 2 розділу III Правил пожежної безпеки в Україні, затверджених наказом МВС України № 1417 від 30.12.2014, зареєстрованих у Мін`юсті України 05 березня 2015 р. за N 252/26697, роботи, пов`язані з проектуванням вогнезахисту та вогнезахисним обробленням, виконуються суб`єктами господарювання, які мають відповідну ліцензію на такий вид робіт.

Відсутність обробляння засобами вогнезахисту елементів горищного покриття може призвести до вкрай швидкого руйнування несучих дерев`яних конструкцій в разі впливу вогню, що в свою чергу може призвести до руйнування перекриття поверху під горищним приміщенням і створити загрозу для здоров`я і життя людей.

5) Не укомплектовано засобами пожежогасіння, які розміщуються на пожежному щиті, з розрахунку на 1 щит: вогнегасники - 3 шт., ящик з піском -1 шт., протипожежне покривало - 1 шт., багор або лом та гак - 2 шт., лопати - 2 шт., сокири - 2 шт.

Відповідно до вимог пункту 3.11 глави 3 розділу V Правил пожежної безпеки в Україні, затверджених наказом МВС України № 1417 від 30.12.2014, зареєстрованих у Мін`юсті України 05 березня 2015 р. за N 252/26697, для розміщення первинних засобів пожежогасіння у виробничих, складських, допоміжних приміщеннях, будинках, спорудах, а також на території підприємств повинні встановлюватися спеціальні пожежні щити (стенди).

Пожежні щити (стенди) повинні встановлюватись на території об`єкта площею більше 200 м"2 з розрахунку один щит (стенд) на 5000 м'2 захищуваної площі.

До комплекту засобів пожежогасіння, які розміщуються на пожежному щиті, входять: вогнегасники - 3 шт., ящик з піском - 1 шт., протипожежне покривало -1 шт., багор або лом та гак - 2 шт., лопати - 2 шт., сокири - 2 шт.

На пожежних щитах (стендах) повинні розміщуватися ті первинні засоби гасіння пожежі, які можуть застосовуватися в даному приміщенні, споруді, установці.

Пожежні щити (стенди) та засоби пожежогасіння повинні бути пофарбовані у відповідні кольори згідно з ГОСТ 12.4.026-76 «ССБТ. Цвета сигнальные и знаки безопасности».

Відсутність первинних засобів пожежогасіння може ускладнити ліквідацію пожежі на початковій стадії її розвитку саме персоналом об`єкта, до прибуття пожежно-рятувального підрозділу. За відсутності достатньої кількості засобів пожежогасіння є ризик розповсюдження вогню на значну площу, а також продуктів горіння, що несе загрозу для здоров`я та життя людини.

6) Допущено розміщення електророзеток на горючій основі (кабінет головного лікаря, приймальня, гараж).

Відповідно до вимог пункту 1.17 глави 1 розділу IV Правил пожежної безпеки в Україні, затверджених наказом МВС України № 1417 від 30.12.2014, зареєстрованих у Мін`юсті України 05 березня 2015 р. за N 252/26697, електророзетки, вимикачі, перемикачі, та інші подібні апарати повинні встановлюватися не на горючі основи (конструкції) або з підкладанням під них суцільного негорючого матеріалу, що виступає за габарити апарата не менше ніж на 0,01 метра.

Встановлення приладів електроживлення (розеток, вимикачів та інших подібних апаратів) на горючі основи сприяє виникненню пожежі та розповсюдженню вогню по горючим матеріалам, яка може виникнути в результаті експлуатації електророзеток, вимикачів та інших подібних апаратів і несе загрозу для здоров`я і життя людей від виниклої пожежі або ураження електричним струмом.

7) Допускається застосування саморобних подовжувачів, які не відповідають вимогам ПУЕ, (кабінет старшої медсестри).

Відповідно до вимог абз. 4 пункту 1.18 глави 1 розділу IV Правил пожежної безпеки в Україні, затверджених наказом МВС України № 1417 від 30.12.2014, зареєстрованих у Мін`юсті України 05 березня 2015 р. за N 252/26697, застосування саморобних подовжувачів, які не відповідають вимогам ПУЕ, що пред`являються до переносних (пересувних) електропроводок.

Застосування саморобних подовжувачів, які не відповідають вимогам ПУЕ, що пред`являються до переносних (пересувних) електропроводок може привести до виникнення пожежі, що несе загрозу для здоров`я і життя людей від пожежі або ураження електричним струмом.

8) Допускається складування горючих матеріалів на відстані менше 1 м від електроустаткування (кабінет старшої медсестри, кортонні коробки).

Відповідно до вимог абз.9 пункту 1.18 глави 1 розділу IV Правил пожежної безпеки в Україні, затверджених наказом МВС України № 1417 від 30.12.2014, зареєстрованих у Мін`юсті України 05 березня 2015 р. за N 252/26697, забороняється складування горючих матеріалів на відстані менше 1 м від електроустаткування та під електрощитами.

Складування горючих матеріалів на відстані менше 1 м від електроустаткування та під електрощитами може привести до виникнення пожежі, що несе загрозу для здоров`я і життя людей від пожежі або ураження електричним струмом.

9) Допускається улаштування та експлуатація тимчасових електромереж (приміщення гаражу).

Відповідно до вимог пункту 1.8 глави 1 розділу IV Правил пожежної безпеки в Україні, затверджених наказом МВС України № 1417 від 30.12.2014, зареєстрованих у Мін`юсті України 05 березня 2015 р. за N 252/26697, улаштування та експлуатація тимчасових електромереж забороняються. Винятком можуть бути тимчасові електромережі, які живлять ілюмінаційні установки, а також електропроводки в місцях проведення будівельних, тимчасових ремонтно-монтажних та аварійних робіт.

Улаштування та експлуатація тимчасових електромереж може привести до виникнення пожежі, що несе загрозу для здоров`я і життя людей від пожежі або ураження електричним струмом.

10) Допускається з`єднання, відгалуження та окінцювання жил проводів і кабелів не за допомогою опресування, зварювання, паяння або затискачів (приміщення гаражу).

Відповідно до вимог пункту 1.6 глави 1 розділу IV Правил пожежної безпеки в Україні, затверджених наказом МВС України № 1417 від 30.12.2014, зареєстрованих у Мін`юсті України 05 березня 2015 р. за N 252/26697, з`єднання, відгалуження та окінцювання жил проводів і кабелів мають здійснюватися за допомогою опресування, зварювання, паяння або затискачів.

Місця з`єднання жил проводів і кабелів, а також з`єднувальні та відгалужувальні затискачі повинні мати мінімальний перехідний опір, щоб уникнути їх перегрівання і пошкодження ізоляції стиків. Втрати опору ізоляції на стиках повинні бути не більше втрат опору ізоляції на цілих жилах цих проводів і кабелів.

Здійснення з`єднання проводів способом «скрутками» під дією повітря веде до окислення поверхні проводів, в наслідок чого збільшується напруга в системі електропостачання, яка приводить до перегрівання електричних проводів з подальшим їх замиканням, що несе загрозу для здоров`я і життя людей від пожежі або ураження електричним струмом.

11) Не проведено замір опору ізоляції і перевірку спрацювання приладів захисту електричних мереж та електроустановок від короткого замикання.

Відповідно до вимог пункту 1.20 глави 1 розділу IV Правил пожежної безпеки в Україні, затверджених наказом МВС України № 1417 від 30.12.2014, зареєстрованих у Мін`юсті України 05.03.2015р. за N 252/26697, замір опору ізоляції і перевірка спрацювання приладів захисту електричних мереж та електроустановок від короткого замикання мають проводитись 1 раз на 2 роки, якщо інші терміни не обумовлені ПТЕ.

Не проведення заміру опору ізоляції і перевірки спрацювання приладів захисту електричних мереж та електроустановок від короткого замикання сприяє несвоєчасному виявленню недоліків під час експлуатації електромережі, в тому числі яка прихована в будівельних конструкціях та не дає можливості своєчасно попередити аварійну роботу (коротке замикання) електромережі. Це може привести до виникнення пожежі, що несе загрозу для здоров`я і життя людей від виниклої пожежі або ураження електричним струмом.

12) Не визначено для всіх будівель і приміщень виробничого, складського призначення категорія щодо вибухопожежної та пожежної небезпеки відповідно до вимог ДСТУ Б В. 1.1-36:2016 «Визначення категорій приміщень, будинків та зовнішніх установок за вибухопожежною та пожежною небезпекою», а також клас зони згідно з «Правилами будови електроустановок. Електрообладнання спеціальних установок».

Відповідно до вимог пункту 2.9 глави 2 розділу III Правил пожежної безпеки в Україні, затверджених наказом МВС України № 1417 від 30.12.2014, зареєстрованих у Мін`юсті України 05 березня 2015 р. за N 252/26697, для всіх будівель і приміщень виробничого, складського призначення повинні бути визначені категорія щодо вибухопожежної та пожежної небезпеки відповідно до вимог ДСТУ Б В. 1.1-36:2016 «Визначення категорій приміщень, будинків та зовнішніх установок за вибухопожежною та пожежною небезпекою», а також клас зони згідно з «Правилами будови електроустановок. Електрообладнання спеціальних установок» (далі - НПАОП 40.1-1.32-01), у тому числі для зовнішніх виробничих і складських дільниць, які необхідно позначати на вхідних дверях до приміщення, а також у межах зон усередині приміщень та ззовні.

Категорії за вибухопожежною та пожежною небезпекою визначаються керівниками (технологами) об`єктів або проектувальними організаціями, або спеціалізованими науково-дослідними закладами.

Відсутність визначення категорії приміщень, будинків та зовнішніх установ призведе до неможливості правильного здійснення гасіння пожежі за відсутності визначення кількості та пожежовибухонебезпечних властивостей речовин і матеріалів, що знаходяться (обертаються) в них, та призвести до розповсюдження вогню на значну площу, розповсюдження продуктів горіння, що несе загрозу для здоров`я та життя людини.

13) Не визначено спеціальний складі або майданчик для зберігання балонів з газами (металевий гараж).

Відповідно до вимог пункту 9.3 глави 9 розділу VI Правил пожежної безпеки в Україні, затверджених наказом МВС України № 1417 від 30.12.2014, зареєстрованих у Мін`юсті України 05 березня 2015 р. за N 252/26697, балони з газами можуть зберігатись у спеціальних складах або на майданчиках.

Зберігання балонів з газами не у спеціальних складах або на майданчиках сприяє, у разі виникнення пожежі, швидкому розповсюдженню вогню та продуктів горіння на значну площу і колісні транспортні засоби, що спричинить значні матеріальні збитки, а також несе загрозу для здоров`я і життя людей.

14) Не заборонено спільне зберігання ЛЗР з іншими матеріалами (приміщення металевого гаражу, зберігання бензину з автомобільною гумою та балонів з газами).

Відповідно до вимог пункту 3.8 глави 3 розділу VI Правил пожежної безпеки в Україні, затверджених наказом МВС України № 1417 від 30.12.2014, зареєстрованих у Мін`юсті України 05 березня 2015 р. за N 252/26697, матеріали та речовини у коморах, аптечних складських приміщеннях необхідно зберігати за асортиментом, при цьому не допускається спільне зберігання ЛЗР з іншими матеріалами.

Спільне зберігання ЛЗР з іншими матеріалами (приміщення металевого гаражу, зберігання бензину з автомобільною гумою та балонів з газами) сприяє, у разі виникнення пожежі, швидкому розповсюдженню вогню та продуктів горіння на значну площу і колісні транспортні засоби, що спричинить значні матеріальні збитки, а також несе загрозу для здоров`я і життя людей.

2. Будівля денного стаціонару за адресою м. Бердянськ вул. Консульська, 23 «в».

1) Не обладнано будівлю системою пожежної сигналізації та системою керування евакуюванням людей всупереч вимогам додатку А (обов`язковий) додатку Б (обов`язковий) ДБН В 2.5-56:2014 "Системи протипожежного захисту".

Відповідно до вимог пункту 1.2 глави 1 розділу V Правил пожежної безпеки в Україні, затверджених наказом МВС України № 1417 від 30.12.2014, зареєстрованих у Мін`юсті України 05 березня 2015 р. за N 252/26697, будинки, приміщення та споруди повинні обладнуватися системами протипожежного захисту відповідно до ДБН В.2.5-56:2014 "Системи протипожежного захисту".

Відсутність системи протипожежного захисту (пожежної сигналізації та оповіщення про пожежу) не дасть можливості виявлення загорання, минаючи людський фактор, на його ранній стадії, та сповіщення працюючого персоналу і підрозділів оперативно-рятувальної служби про загорання. У такому випадку суттєво збільшується час розвитку пожежі до моменту її виявлення, що спричинить значні матеріальні збитки і несе загрозу для здоров`я і життя людей.

2) Допущено встановлення глухих ґрат на вікнах закладу.

Відповідно до вимог пункту 2.16 глави 2 розділу III Правил пожежної безпеки в Україні, затверджених наказом МВС України № 1417 від 30.12.2014, зареєстрованих у Мін`юсті України 05 березня 2015 р. за № 252/26697, у разі необхідності встановлення на вікнах приміщень, де перебувають люди, ґрат останні повинні розкриватися, розсуватися або зніматися. Під час перебування в цих приміщеннях людей грати мають бути відчинені (зняті).

Установлювати глухі грати дозволяється у квартирах, банках, касах, складах, коморах, кімнатах для зберігання зброї і боєприпасів, а також на інших приміщеннях, розрахованих на одночасне прибування до 50 осіб (крім навчальних закладів), та в інших випадках, передбачених нормами і правилами, затвердженими в установленому порядку.

За наявності глухих грат при проведенні евакуаційних заходів та заходів під час ліквідації пожежі, аварії техногенного або природного характеру, іншої надзвичайної ситуації, не буде можливості швидко та своєчасно виконати дії по евакуації людей, що в свою чергу, несе загрозу для їх здоров`я та життя.

3) Не проведено замір опору ізоляції і перевірку спрацювання приладів захисту електричних мереж та електроустановок від короткого замикання.

Відповідно до вимог пункту 1.20 глави 1 розділу IV Правил пожежної безпеки в Україні, затверджених наказом МВС України № 1417 від 30.12.2014, зареєстрованих у Мін`юсті України 05.03.2015р. за N 252/26697, замір опору ізоляції і перевірка спрацювання приладів захисту електричних мереж та електроустановок від короткого замикання мають проводитись 1 раз на 2 роки, якщо інші терміни не обумовлені ПТЕ.

Не проведення заміру опору ізоляції і перевірки спрацювання приладів захисту електричних мереж та електроустановок від короткого замикання сприяє несвоєчасному виявленню недоліків під час експлуатації електромережі, в тому числі яка прихована в будівельних конструкціях та не дає можливості своєчасно попередити аварійну роботу (коротке замикання) електромережі. Це може привести до виникнення пожежі, що несе загрозу для здоров`я і життя людей від виниклої пожежі або ураження електричним струмом.

У зв`язку з виявленими порушеннями відповідачем вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки, Управління ДСНС України у Запорізькій області на підставі Кодексу цивільного захисту України, Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» звернулось з даним позовом про застосування заходів реагування щодо державного нагляду (контролю) у вигляді зупинення експлуатації будівель, споруд та приміщень поліклінічного відділення Комунальної установи «Бердянський шкірно-венерологічний диспансер» Запорізької обласної ради, розташованого за адресою: Запорізька обл., м. Бердянськ, вул. Консульська, будинок 16/1 та будівлі денного стаціонару Комунальної установи «Бердянський шкірно-венерологічний диспансер» Запорізької обласної ради, розташованого за адресою: Запорізька обл., м. Бердянськ, вул. Консульська, будинок 23 в, шляхом зобов`язання Комунальної установи «Бердянський шкірно-венерологічний диспансер» Запорізької обласної ради повністю зупинити експлуатацію будівель, споруд та приміщень Комунальної установи «Бердянський шкірно-венерологічний диспансер» Запорізької обласної ради за вказаними адресами, окрім робіт, пов`язаних з усуненням порушень вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки, до повного усунення цих порушень, що повинно бути встановлено на підставі перевірки Головного управління ДСНС України у Запорізькій області.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, що склалися між сторонами, суд зазначає наступне.

Згідно з частиною першою статті 47 Кодексу цивільного захисту України державний нагляд (контроль) з питань цивільного захисту здійснюється за додержанням та виконанням вимог законодавства у сферах техногенної та пожежної безпеки, захисту населення і територій від надзвичайних ситуацій природного і техногенного характеру, за діяльністю аварійно-рятувальних служб, а також у сфері промислової безпеки та гірничого нагляду, поводження з радіоактивними відходами відповідно до Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», цього Кодексу та інших законодавчих актів.

Як встановлено статтею 1 Закону «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» від 05.04.2007 №877-V (далі - Закон №877-V), державний нагляд (контроль) - діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, місцевих державних адміністрацій, органів місцевого самоврядування (далі - органи державного нагляду (контролю)) в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб`єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, допустимого рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища; заходи державного нагляду (контролю) - планові та позапланові заходи, які здійснюються у формі перевірок, ревізій, оглядів, обстежень та в інших формах, визначених законом; спосіб здійснення державного нагляду (контролю) - процедура здійснення державного нагляду (контролю), визначена законом.

Виключно законами встановлюються: органи, уповноважені здійснювати державний нагляд (контроль) у сфері господарської діяльності; види господарської діяльності, які є предметом державного нагляду (контролю); повноваження органів державного нагляду (контролю) щодо зупинення виробництва (виготовлення) або реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг; вичерпний перелік підстав для зупинення господарської діяльності; спосіб та форми здійснення заходів здійснення державного нагляду (контролю); санкції за порушення вимог законодавства і перелік порушень, які є підставою для видачі органом державного нагляду (контролю) припису, розпорядження або іншого розпорядчого документа (частина четверта статті 4 Закону № 877).

Як встановлено статтею 64 Кодексу цивільного захисту України, центральний орган виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, уповноважений організовувати та здійснювати державний нагляд (контроль) щодо виконання вимог законів та інших нормативно-правових актів з питань техногенної та пожежної безпеки, цивільного захисту і діяльності аварійно-рятувальних служб. Центральний орган виконавчої влади, який здійснює нагляд (контроль) у сфері техногенної та пожежної безпеки, реалізує повноваження безпосередньо і через свої територіальні органи в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві та Севастополі, районах, районах у містах, містах обласного, республіканського (Автономної Республіки Крим) значення. До складу центрального органу виконавчої влади, який здійснює нагляд (контроль) у сфері техногенної та пожежної безпеки, і його територіальних органів входять: 1) органи державного нагляду у сфері пожежного нагляду; 2) органи державного нагляду у сфері цивільного захисту і техногенної безпеки; 3) підрозділи забезпечення та інші структурні підрозділи.

Центральним органом виконавчої влади, що забезпечує реалізацію державної політики у сферах цивільного захисту, захисту населення і територій від надзвичайних ситуацій та запобігання їх виникненню, ліквідації надзвичайних ситуацій, рятувальної справи, гасіння пожеж, пожежної та техногенної безпеки, діяльності аварійно-рятувальних служб, профілактики травматизму невиробничого характеру, а також гідрометеорологічної діяльності відповідно до Указу Президента України від 16.01.2013 №20/2013 «Деякі питання Державної служби України з надзвичайних ситуацій» (далі - Указ №20/2013) є Державна служба України з надзвичайних ситуацій (ДСНС України).

Основними завданнями ДСНС України є, серед іншого, здійснення державного нагляду (контролю) за додержанням та виконанням вимог законодавства у сферах пожежної і техногенної безпеки, цивільного захисту, за діяльністю аварійно-рятувальних служб (пункт 3 Указу № 20/2013).

ДСНС України здійснює свої повноваження безпосередньо та через територіальні органи в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві та Севастополі, районах, районах у містах, містах обласного, республіканського (Автономної Республіки Крим) значення, а також міжрегіональні (повноваження яких поширюються на кілька адміністративно-територіальних одиниць) територіальні органи (у разі їх створення) - пункт 6 Указу № 20/2013.

Частиною сьомою статті 7 Закону № 877 визначено, що на підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду. У разі необхідності вжиття інших заходів реагування орган державного нагляду (контролю) протягом п`яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу.

Згідно із частиною другою статті 68 Кодексу цивільного захисту України у разі встановлення порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створює загрозу життю та здоров`ю людей, посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки, звертаються до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, споруд, окремих приміщень, випуску та реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту у порядку, встановленому законом.

Відповідно до статті 70 Кодексу цивільного захисту України підставою для звернення до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів є: недотримання вимог пожежної безпеки, визначених цим Кодексом, іншими нормативно-правовими актами, стандартами, нормами і правилами; порушення вимог пожежної безпеки, передбачених стандартами, нормами і правилами, під час будівництва приміщень, будівель та споруд виробничого призначення.

Таким чином, Управління ДСНС України у Запорізькій області є територіальним органом центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, а тому воно наділене повноваженнями здійснювати державний нагляд (контроль) за додержанням та виконанням вимог законодавства у сферах пожежної і техногенної безпеки і звертатись до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення експлуатації будівель, споруд, окремих приміщень до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, якщо ці порушення створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей.

Згідно із частиною другою статті 51 та частиною третьою статті 55 Кодексу цивільного захисту України забезпечення техногенної безпеки суб`єкта господарювання покладається на його керівника, забезпечення пожежної безпеки суб`єкта господарювання покладається на власників та керівників таких суб`єктів господарювання.

Як визначено пунктами 33, 43 частини першої статті 2 Кодексу цивільного захисту України, пожежна безпека - відсутність неприпустимого ризику виникнення і розвитку пожеж та пов`язаної з ними можливості завдання шкоди живим істотам, матеріальним цінностям і довкіллю; техногенна безпека - відсутність ризику виникнення аварій та/або катастроф на потенційно небезпечних об`єктах, а також у суб`єктів господарювання, що можуть створити реальну загрозу їх виникнення.

Правила пожежної безпеки в Україні, затверджені наказом Міністерством внутрішніх справ України від 30.12.2014 №1417, є обов`язковими для виконання суб`єктами господарювання, органами виконавчої влади, органами місцевого самоврядування (далі - підприємства), громадянами України, іноземцями та особами без громадянства, які перебувають в Україні на законних підставах.

Пожежна безпека повинна забезпечуватися шляхом проведення організаційних заходів та технічних засобів, спрямованих на запобігання пожежам, забезпечення безпеки людей, зниження можливих майнових втрат і зменшення негативних екологічних наслідків у разі їх виникнення, створення умов для успішного гасіння пожеж (пункт 4 Розділ І Правил пожежної безпеки в Україні).

Настання реальної загрози життю та здоров`ю людей від пожежі пов`язане з обставинами, які можуть призвести до займання та розповсюдження вогню.

В ході судового розгляду справи, судом встановлено, а також не заперечувалося позивачем, часткове усунення відповідачем порушень, зафіксованих Актом № 107 від 25.05.2021 року.

Між тим, неусуненими залишились наступні порушення:

1) Не обладнано будівлю системою пожежної сигналізації та системою керування евакуюванням людей всупереч вимогам додатку А (обов`язковий) додатку Б (обов`язковий) ДБН В 2.5-56:2014 "Системи протипожежного захисту".

2) Допущено встановлення глухих ґрат на вікнах закладу.

3) Не виконано оброблення дерев`яних елементів горищних покриттів (крокви, лати) засобами вогнезахисту, які забезпечують І групу вогнезахисної ефективності.

4) Не укомплектовано засобами пожежогасіння, які розміщуються на пожежному щиті, вогнегасники 4 шт., протипожежне покривало - 2 шт., сокири - 2 шт.

5) Не проведено замір опору ізоляції і перевірку спрацювання приладів захисту електричних мереж та електроустановок від короткого замикання.

Суд схвально сприймає дії відповідача, внаслідок яких була усунута переважна більшість порушень, зафіксованих в акті № 272 від 27.12.2019. Разом з цим, на теперішній час не усунені відповідачем порушення є істотним, що впливає на ризик виникнення надзвичайної ситуації чи пожежі та може спричинити загрозу життю і здоров`ю людей, а також неможливістю її ефективної ліквідації та рятуванню людей.

Будівлі медичних закладів відносяться до об`єктів з масовим перебуванням людей та особливо потребують суворого дотримання вимог пожежної безпеки, виконання заходів запобігання пожежам та термінове усунення порушень.

Суд також звертає увагу, що наведені порушення не є формальними, а стосуються й відсутності у відповідача встановленої та функціонуючої автоматичної пожежної сигналізації з виведенням сигналу при її спрацюванні на пульт централізованого спостереження, яка призначена для попередження виникнення пожежі, її гасіння та швидкого реагування у разі її виникнення.

У п.31 постанови Верховного Суду від 07.10.2019 у справі №815/140/18 зазначено, що відсутність протипожежної сигналізації є істотним порушенням, що впливає на ризик виникнення надзвичайної ситуації, аварії чи пожежі та може спричинити загрозу життю і здоров`ю людей та унеможливить її ефективну ліквідацію та рятування людей (реєстраційний номер судового рішення в ЄДРСР - 84805275).

Отже, характер суспільної небезпечності встановленого під час перевірки відповідача порушення, а також наявність безпосередньої та реальної загрози життю та/або здоров`ю людей є обґрунтованими та беззаперечними.

Слід зазначити, що чинне законодавство не містить такого права позивача звертатися з вимогою «шляхом зобов`язання відповідача», так як саме на підставі рішення суду застосовуються заходи реагування у вигляді повного зупинення експлуатації будівель, і таке рішення підлягає обов`язковому виконанню.

Однак, враховуючи той факт, що зазначені порушення дійсно становлять загрозу життю та здоров`ю людей та не були усунуті відповідачем на перевіреному позивачем об`єкті, тому суд дійшов висновку, що позивач обґрунтував наявність підстав для застосування заходів реагування щодо державного нагляду (контролю) у вигляді повного зупинення експлуатації будівель, споруд та приміщень поліклінічного відділення Комунальної установи «Бердянський шкірно-венерологічний диспансер» Запорізької обласної ради, розташованого за адресою: Запорізька обл., м. Бердянськ, вул. Консульська, будинок 16/1 та будівлі денного стаціонару Комунальної установи «Бердянський шкірно-венерологічний диспансер» Запорізької обласної ради, розташованого за адресою: Запорізька обл., м. Бердянськ, вул. Консульська, будинок 23 в, окрім робіт, пов`язаних з усуненням порушень вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки, до повного усунення цих порушень.

Однак, встановлення повного усунення порушень на підставі перевірки Головним управлінням ДСНС України у Запорізькій області не передбачено нормативними актами.

Відповідно до положень статті 77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Оскільки, відповідно до приписів ст. 139 КАС України, при задоволенні позову суб`єкта владних повноважень з відповідача стягуються виключно судові витрати суб`єкта владних повноважень, пов`язані із залученням свідків та проведенням експертиз, судові витрати у даному випадку з відповідача стягненню не підлягають.

Керуючись ст.ст. 241-246, 250,255 КАС України, суд

ВИРІШИВ:

Адміністративний позов Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Запорізькій області (69002, м. Запоріжжя, вул. Фортечна, 65, ) до Комунального некомерційного підприємства «Обласна інфекційна клінічна лікарня» Запорізької обласної ради (69091, м. Запоріжжя, бул. Гвардійський, буд. 142, ), третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача: Запорізька обласна рада (69107, м. Запоріжжя, пр. Соборний, буд164, ) задовольнити частково.

Застосувати заходи реагування у вигляді повного зупинення експлуатації будівель, споруд та приміщень поліклінічного відділення Комунальної установи «Бердянський шкірно-венерологічний диспансер» Запорізької обласної ради, розташованого за адресою: Запорізька обл., м. Бердянськ, вул. Консульська, будинок 16/1 та будівлі денного стаціонару Комунальної установи «Бердянський шкірно-венерологічний диспансер» Запорізької обласної ради, розташованого за адресою: Запорізька обл., м. Бердянськ, вул. Консульська, будинок 23 в, окрім робіт, пов`язаних з усуненням порушень вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки, до повного усунення цих порушень, зазначених в акті перевірки № 272 від 27.12.2019 року.

В іншій частині позовних вимог- відмовити.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Відповідно до п.п. 15.5 п. 15 ч. 1 Перехідних положень КАС України рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку до Третього апеляційного адміністративного суду через Запорізький окружний адміністративний суд протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення у повному обсязі складено та підписано 23.06.2021.

Суддя О.В. Конишева