Справа № 640/1373/20
Суддя: Балась Т.П.
Дата ухвалення: 2021-06-24 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

24 червня 2021 року м. Київ № 640/1373/20

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі: головуючого судді Балась Т.П., розглянувши у порядку письмового провадження за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу

за позовом ОСОБА_1

до Вищої кваліфікаційної комісії суддів України

про визнання протиправним та скасування наказу та висновку

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 (далі - ОСОБА_1 , позивач) звернулась до Окружного адміністративного суду міста з позовом до Вищої кваліфікаційної комісії суддів України (далі - Комісія, відповідач), у якому просить суд:

- визнати протиправним та скасувати наказ керівника секретаріату Комісії від 19.12.2019 № 607-к/тр «Про затвердження висновку щодо результатів оцінювання службової діяльності державних службовців секретаріату Вищої кваліфікаційної комісії суддів України, які займають посади державної служби категорій «Б» і «В», у 2019 році» в частині затвердження висновку щодо результатів оцінювання службової діяльності державних службовців секретаріату Комісії, які займають посади державної служби категорій «Б» і «В», у 2019 році відносно начальника відділу по роботі з персоналом секретаріату Комісії ОСОБА_1 ;

- визнати протиправним та скасувати висновок щодо результатів оцінювання службової діяльності державних службовців секретаріату Вищої кваліфікаційної комісії суддів України, які займають посади державної служби категорій «Б» і «В», у 2019 рік, відносно начальника відділу по роботі з персоналом секретаріату Комісії ОСОБА_1 .

На обґрунтування позовних вимог позивач зазначає, що відповідач при проведенні оцінювання результатів його службової діяльності діяв у протиправний спосіб, та видав протиправний наказ, яким затвердив результати оцінювання. Так, ОСОБА_1 у позові вказує, що визначення результатів виконання завдань відносно позивача здійснювалось у незаконний спосіб, з порушенням визначеної законодавством процедури, упереджено, без урахування усіх обставин виконання позивачем поставлених завдань, без участі позивача у прийнятті рішення щодо нього, негативну оцінку відповідач виставив позивачу без належного обґрунтування, по відношенню до позивача як до вагітної жінки відповідач діяв із застосуванням дискримінації. Результат виконання завдань, виставлення балів, обґрунтування негативної оцінки, затвердження висновку щодо результатів оцінювання службової діяльності позивача здійснювались одноособово однією й тією ж особою Комісії - керівником секретаріату Комісії.

Позивач вважає, що внаслідок протиправних дій та рішень при проведенні оцінювання службової діяльності позивача відповідач порушив його права, свободи та інтереси, принизив його професійні здібності, завдав шкоди авторитету, честі та гідності позивача, його діловій репутації як державного службовця і керівника кадрової служби. Протиправні дії та рішення відповідача також перешкоджають просуванню позивача по державній службі, протягом шести місяців з дня отримання державним службовцем негативної оцінки за результатами оцінювання службової діяльності черговий ранг державному службовцю не присвоюється та є підставою для звільнення із служби відповідно до пункту 3 частини першої статті 87 Закону України «Про державну службу».

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 28.01.2020 відкрито спрощене провадження у справі № 640/1373/20 без повідомлення (виклику) сторін та проведення судового засідання за наявними у справі матеріалами.

У зв`язку з тимчасовою непрацездатністю судді, розпорядженням керівника апарату Окружного адміністративного суду міста Києва від 06.10.2020 призначений повторний автоматизований розподіл справи.

За результатами повторного автоматизованого розподілу справу № 640/1373/20 передано на розгляд судді Балась Т.П.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 20.10.2020 прийнято справу до провадження судді Балась Т.П.

Відповідач на виконання вимог ухвали суду від 28.01.2020 направив до суду належним чином засвідчені копії документів.

Водночас, у листі від 07.02.2020 за підписом керівника Секретаріату Комісії повідомлено, що станом на 07.02.2020 триває формування Вищої кваліфікаційної комісії суддів України відповідно до статей 94, 95 Закону, а конкурс на зайняття посади члена Вищої кваліфікаційної комісії суддів України, оголошений рішенням Вищої ради правосуддя від 12.12.2019 № 3474/0/15-19, не є завершеним. З огляду на зазначене, представництво та самопредставництво інтересів Вищої кваліфікаційної комісії суддів України в судах та інших органах влади відповідними працівниками секретаріату є неможливим, оскільки відсутність складу Вищої кваліфікаційної комісії суддів України і, як наслідок, Голови Вищої кваліфікаційної комісії суддів України виключає можливість видачі довіреності та внесення змін до локальних актів, якими керується остання у своїй діяльності, а також посадових інструкцій працівників секретаріату.

Ураховуючи наявність об`єктивних обставин, що унеможливлюють реалізацію Вищою кваліфікаційною комісією суддів України своїх прав та виконання обов`язків як учасника справи, передбачених Кодексом адміністративного судочинства України, Вища кваліфікаційна комісія суддів України позбавлена можливості виконати вимоги ухвали суду та надати відповідні заяви по суті справи, заяви з процесуальних питань, заперечення проти розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження у встановлений судом строк, зазначається у листі від 07.02.2020.

На офіційному веб-сайті Вищої кваліфікаційної комісії суддів України міститься повідомлення від 07.11.2019 щодо припинення повноважень складу Вищої кваліфікаційної комісії суддів України у зв`язку з прийняттям Верховною Радою України Закону України від 16 жовтня 2019 року № 193-ІХ «Про внесення змін до Закону України «Про судоустрій і статус суддів» та деяких законів України щодо діяльності органів суддівського врядування.

Станом на червень 2021 року склад Вищої кваліфікаційної комісії суддів України не сформовано.

Разом з тим, 09.04.2021 до суду від позивача у справі надійшло клопотання про прискорення розгляду адміністративної справи, обґрунтовуючи це тим, що спірні правовідносини виникли у грудні 2019 року, а публічно-правовий спір, що є предметом розгляду в порядку спрощеного позовного провадження, не вирішується протягом 14 місяців.

Ухвалою від 29.04.2021 судом витребувано додаткові докази, зокрема, зобов`язано Вищу кваліфікаційну комісію суддів України надати суду у належним чином засвідчених копіях: - наказ Голови ВККС від 01 жовтня 2019 року № 473-к/тр "Про проведення оцінювання результатів службової діяльності державних службовців секретаріату Вищої кваліфікаційної комісії суддів України, які займають посади державної служби категорій "Б" і "В" у 2019 році", яким, зокрема, затверджено графіки проведення оцінювання та списки державних службовців, оцінювання службової діяльності яких проводилося, з усіма додатками до цього наказу; - наказ Голови Комісії від 29 жовтня 2019 року № 526-к/тр про внесення змін до наказу від 01 жовтня 2019 року № 473-к/тр із додатками.

19.05.2021 витребувані ухвалою від 29.04.2021 докази надійшли до суду.

Суд дійшов висновку щодо необхідності вирішення справи на підставі наявних у ній доказів, врахувавши об`єктивні обставини, які стали причиною неподання відповідачем відзиву на позовну заяву та зважаючи на непередбачуваність терміну існування цих обставин та предмет спору.

Розглянувши матеріали адміністративної справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив наступне.

Наказом Голови Комісії від 27.06.2017 № 197- к/тр "Про призначення ОСОБА_1 " ОСОБА_1 призначено на посаду начальника відділу по роботі з персоналом секретаріату Комісії, як таку, що перемогла у конкурсі на цю посаду, в порядку переведення з апарату Апеляційного суду Київської області з 05.07.2017.

Наказом Голови Комісії від 11.09.2019 № 458-к/тр 12.09.2019 ОСОБА_1 присвоєно 4 ранг державного службовця, категорії "Б".

27 грудня 2018 року позивачу були визначені чотири завдання, ключові показники результативності, ефективності та якості службової діяльності державного службовця, який займає посаду державної служби категорій "Б" або "В", а саме:

1. Організація планування роботи відділу та забезпечення виконання плану та покладених завдань і функцій на відділ, із визначеними ключовими показниками результативності, ефективності та якості (організація розподілу обов`язків між працівниками відділу; здійснення контролю та координація діяльності роботи працівників відділу; підготовка та подання на затвердження плану роботи відділу; підготовка та подання на затвердження звітів про роботу відділу).

2. Здійснення контролю за дотриманням трудового законодавства, законодавства про державну службу, із визначеними ключовими показниками результативності, ефективності та якості (розгляд проектів нормативно-правових та організаційно розпорядчих актів; забезпечення роботи, пов`язаної із заповненням, обліком і зберіганням трудових книжок; забезпечення обчислення стажу роботи та державної служби; здійснення контролю за встановленням надбавок за вислугу років; своєчасне внесення пропозицій щодо присвоєння рангів державним службовцям, які успішно відпрацювали на займаних посадах три роки; забезпечення обліку надання відпусток працівникам: організація ведення звітно-облікової документації, підготовка державної статистичної звітності з питань управління персоналом, подання звітів; контроль забезпечення проведення конкурсу на зайняття вакантних посад державної служби у секретаріаті; організація підвищення кваліфікації працівників секретаріату).

3. Внесення Голові Комісії та керівнику секретаріату Комісії пропозицій щодо структури Комісії, із визначеними ключовими показниками результативності, ефективності та якості (підготовка та подання на розгляд пропозицій щодо структури Комісії; своєчасне заповнення вакантних посад секретаріату Комісії у разі потреби).

4. На виконання статті 95 Закону України "Про судоустрій і статус суддів" забезпечення порядку формування Комісії в межах повноважень відділу з`їздом адвокатів України та з`їздом представників юридичних вищих навчальних закладів та наукових установ, із визначеними ключовими показниками результативності, ефективності та якості (оприлюднення на веб-сайті Комісії повідомлення про час та місце проведення відповідного з`їзду; забезпечення прийом документів від кандидатів, які мають намір бути обраними членом Комісії; оприлюднення отриманої інформації разом з копіями поданих документів від кандидатів, крім документів, визначених пунктами 3, 7, 8 частини п`ятої статті 95 Закону на веб-сайті Комісії; підготовка проектів запитів про проведення спеціальної перевірки; формування переліку кандидатів - суддів та суддів у відставці, переліку кандидатів - які не є суддями або суддями у відставці; оприлюднення переліку на офіційному веб-сайті Комісії, публікація в газеті "Голос України"; направлення особових справ кандидатів та інформації щодо стану проведення спеціальних перевірок органу, який скликає відповідний з`їзд).

Матеріалами справи підтверджено, що Головою Комісії видано наказ від 01 жовтня 2019 року № 473-к/тр «Про проведення оцінювання результатів службової діяльності державних службовців секретаріату Вищої кваліфікаційної комісії суддів України, які займають посади державної служби категорій «Б» і «В» у 2019 році», яким, зокрема, затверджено графіки проведення оцінювання та списки державних службовців, оцінювання службової діяльності яких проводилося.

Наказом Голови Комісії від 29 жовтня 2019 року № 526-к/тр внесено зміни до наказу від 01 жовтня 2019 року № 473-к/тр та змінено терміни проведення оцінювання.

Оцінювання відносно ОСОБА_1 було призначено на листопад 2019 року.

Таким чином, призначення щорічного оцінювання службової діяльності позивача проведено відповідно до вимог чинного законодавства та в межах повноважень відповідача.

Судом встановлено, що підсумки проведеного оцінювання щодо ОСОБА_1 викладено в Результатах виконання завдань державним службовцем, який займає посаду державної служби категорії «Б» або «В» за 2019 рік (а.с. 48-50), які підписані 06.11.2019 керівником секретаріату ВККС Пономаренко О.Г .

У зазначених Результатах:

- за виконання першого завдання виставлено бал « 3», стверджуючи в якості обґрунтування, що завдання виконано позивачем своєчасно, результат можна використати в роботі;

- за виконання другого завдання виставлено бал « 2», стверджуючи в якості обґрунтування, що позивач проявила низьку самостійність, припустилась помилок при обрахуванні відпусток працівникам та члену Комісії, виправлення яких потребувало залучення до виконання завдання інших осіб;

- за виконання третього завдання виставлено бал « 1», стверджуючи в якості обґрунтування, що позивач не виконала завдання в частині надання пропозицій щодо структури комісії, до виконання завдання підійшла формально;

- за виконання четвертого завдання виставлено бал « 2», стверджуючи в якості обґрунтування, що позивач проявила низьку самостійність, потребувала постійних нагадувань та контролю з боку керівника, припустилась багатьох помилок, виправлення яких було здійснено заступником керівника секретаріату Комісії.

За результатами виконання завдань державним службовцем, який займає посаду державної служби категорій «Б» або «В», за 2019 рік, 06.11.2019 керівник секретаріату Комісії Пономаренко О.Г. виставила позивачу негативну оцінку з середнім балом « 2». Обґрунтовуючи такий висновок Пономаренко О.Г. зазначила, що під час виконання завдань працівник неодноразово демонстрував формальний підхід, неспроможність прийняття ефективних рішень, невміння брати відповідальність за допущені помилки, у процесі виконання покладених на працівника завдань та з метою уникнення негативних наслідків для установи виникала необхідність залучення до виконання завдань інших осіб, під час виконання роботи працівник потребував постійного контролю з боку керівника.

Наказом від 19.12.2019 № 607-к/тр «Про затвердження висновку щодо результатів оцінювання службової діяльності державних службовців секретаріату Вищої кваліфікаційної комісії суддів України, які займають посади державної служби категорій «Б» і «В», у 2019 році» керівником секретаріату Комісії Пономаренко О.Г. було затверджено висновки за результатами виконання завдань.

Відповідно до Витягу зазначеного висновку та результати виконання завдань позивач одержала оцінку «негативна» (а.с. 67).

Не погоджуючись з таким висновком та негативною оцінкою результатів виконання завдань в цілому, позивач звернулась до суду з даним позовом.

Надаючи оцінку спірним правовідносинам, суд зазначає наступне.

Відповідно до частини 2 статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Спірні правовідносини врегульовано Законом України "Про державну службу" від 10.12.2015 року № 889-VIII (далі - Закон № 889-VIII), в редакції Закону України від 25 вересня 2019 року № 117-IX.

Відповідно до ч. 2 ст. 1 Закону № 889-VIII державний службовець - це громадянин України, який займає посаду державної служби в органі державної влади, іншому державному органі, його апараті (секретаріаті) (далі - державний орган), одержує заробітну плату за рахунок коштів державного бюджету та здійснює встановлені для цієї посади повноваження, безпосередньо пов`язані з виконанням завдань і функцій такого державного органу, а також дотримується принципів державної служби.

Згідно з п. 10 ч. 1 ст. 2 Закону № 889-VIII у цьому Законі наведені нижче терміни вживаються в такому значенні: службова дисципліна - неухильне додержання Присяги державного службовця, сумлінне виконання службових обов`язків та правил внутрішнього службового розпорядку.

Відповідно до ст. 5 Закону № 889-VIII правове регулювання державної служби здійснюється Конституцією України, цим та іншими законами України, міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, постановами Верховної Ради України, указами Президента України, актами Кабінету Міністрів України та центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну політику у сфері державної служби. Відносини, що виникають у зв`язку із вступом, проходженням та припиненням державної служби, регулюються цим Законом, якщо інше не передбачено законом. Дія норм законодавства про працю поширюється на державних службовців у частині відносин, не врегульованих цим Законом.

Відповідно до п. 7 ч. 1 ст. 8 Закону № 889-VIII державний службовець зобов`язаний сумлінно і професійно виконувати свої посадові обов`язки та умови контракту про проходження державної служби (у разі укладення).

Згідно зі ст. 62 Закону № 889-VIII державний службовець зобов`язаний виконувати обов`язки, визначені статтею 8 цього Закону, а також:

1) не допускати вчинків, несумісних із статусом державного службовця;

2) виявляти високий рівень культури, професіоналізм, витримку і тактовність, повагу до громадян, керівництва та інших державних службовців;

3) дбайливо ставитися до державного майна та інших публічних ресурсів.

Державний службовець особисто виконує покладені на нього посадові обов`язки.

Підстави, порядок проведення щорічного оцінювання службової діяльності державного службовці категорії "Б", а також процедура оскарження його результатів, визначаються Законом України "Про державну службу", постановою КМУ "Про затвердження Типового порядку проведення оцінювання результатів службової діяльності державних службовців" від 23.08.2017 № 640, в редакції від 10.07.2019 (далі - Типовий порядок), Методичними рекомендаціями НАДС "Щодо визначення результатів службової діяльності державних службовців, які займають посади державної служби категорій "Б" і "В", затвердженими наказом НАДС від 29.08.2018 № 208-18, в редакції від 24.09.2019 (далі - Методичні рекомендації).

Також судом встановлено, що на момент проведення оцінювання у 2019 році у Вищій кваліфікаційній комісії діяв Порядок проведення оцінювання результатів службової діяльності державних службовців секретаріату Вищої кваліфікаційної комісії суддів України, затверджений наказом Голови Комісії від 21.12.2017 № 54 із змінами внесеними наказом від 18.09.2019 № 42.

Відповідно до ч. 1-7 ст. 44 Закону 889-VIII результати службової діяльності державних службовців щороку підлягають оцінюванню для визначення якості виконання поставлених завдань, а також з метою прийняття рішення щодо преміювання, планування їхньої кар`єри.

Оцінювання результатів службової діяльності проводиться на підставі показників результативності, ефективності та якості, визначених з урахуванням посадових обов`язків державного службовця, а також дотримання ним правил етичної поведінки та вимог законодавства у сфері запобігання корупції, виконання індивідуальної програми професійного розвитку, а також показників, визначених у контракті про проходження державної служби (у разі укладення) (ч.2).

Оцінювання результатів службової діяльності державних службовців, які займають посади державної служби категорій "Б" і "В", здійснюється безпосереднім керівником державного службовця та керівником самостійного структурного підрозділу. Оцінювання результатів службової діяльності державних службовців, які займають посади державної служби категорії "А", здійснюється суб`єктом призначення (ч.3).

Державного службовця ознайомлюють з результатами оцінювання його службової діяльності під підпис протягом трьох календарних днів після проведення оцінювання. Висновок щодо результатів оцінювання службової діяльності затверджується наказом (розпорядженням) суб`єкта призначення (ч.4).

За результатами оцінювання службової діяльності державного службовця йому виставляється негативна, позитивна або відмінна оцінка з її обґрунтуванням (ч.5).

У разі отримання державним службовцем негативної оцінки за результатами оцінювання службової діяльності такий державний службовець звільняється із служби відповідно до пункту 3 частини першої статті 87 цього Закону та з ним розривається контракт про проходження державної служби (у разі укладення) (ч.6).

Висновок, що містить негативну оцінку за результатами оцінювання службової діяльності, може бути оскаржений державним службовцем у порядку, визначеному статтею 11 цього Закону (ч.7).

Пунктом 2 Типового порядку визначено, що метою оцінювання є визначення якості виконання державним службовцем поставлених завдань, а також прийняття рішення щодо його преміювання, планування службової кар`єри, визначення потреби у професійному навчанні.

Відповідно до п. 4 Типового порядку учасниками оцінювання є: державний службовець; особа, яка визначає завдання і ключові показники результативності, ефективності та якості службової діяльності (далі - ключові показники) та здійснює підготовку пропозицій щодо оцінювання результатів службової діяльності державного службовця, який займає посаду державної служби категорії "А"; безпосередній керівник державного службовця, який займає посаду державної служби категорії "Б" або "В"; керівник самостійного структурного підрозділу (у разі наявності), в якому працює державний службовець, який займає посаду державної служби категорії "Б" або "В"; суб`єкт призначення; служба управління персоналом.

Згідно з п. 6 Типового порядку служба управління персоналом державного органу, в якому працює державний службовець, надає консультативну допомогу учасникам оцінювання та здійснює заходи щодо організації оцінювання, у тому числі підготовку проектів наказів (розпоряджень) про: - визначення результатів виконання завдань державними службовцями, які займають посади державної служби категорій "Б" і "В", із списком державних службовців; - затвердження висновку щодо оцінювання результатів службової діяльності державних службовців, які займають посади державної служби категорій "Б" і "В".

Пунктом 9 Типового порядку передбачено, що оцінювання проводиться поетапно: визначення завдань і ключових показників; визначення результатів виконання завдань; затвердження висновку (крім випадків, коли жодне із визначених завдань не підлягає оцінюванню).

Відповідно до п. 14 Типового порядку визначення результатів виконання завдань, затвердження висновку не проводиться, якщо на дату прийняття наказу (розпорядження) про визначення результатів виконання завдань державний службовець:

- працює на займаній посаді у звітному році з визначеними йому завданнями менше трьох місяців;

- перебуває у відпустці у зв`язку з вагітністю та пологами, для догляду за дитиною до досягнення нею трирічного віку, без збереження заробітної плати відповідно до пунктів 3 і 18 частини першої статті 25 Закону України "Про відпустки";

- відсутній на службі у зв`язку з призовом на строкову військову службу, військову службу за призовом осіб офіцерського складу, військову службу за призовом під час мобілізації, на особливий період або прийняттям на військову службу за контрактом, зокрема шляхом укладення нового контракту на проходження військової служби, під час дії особливого періоду;

- відсутній на службі у зв`язку з проходженням спеціальної підготовки кандидатами на посаду судді відповідно до статті 77 Закону України "Про судоустрій і статус суддів";

- відсторонений від виконання посадових обов`язків (повноважень) у порядку, визначеному законом.

Аналогічна норма закріплена також в п. 14 Порядку проведення оцінювання результатів службової діяльності державних службовців секретаріату Вищої кваліфікаційної комісії суддів України.

Судом встановлено, що згідно листка непрацездатності серія АДЧ № 374441 ОСОБА_1 з 29.10.2019 по 02.11.2019 перебувала на лікарняному амбулаторно.

Згідно листка непрацездатності серія АДЦ № 592782 ОСОБА_1 з 06.11.2019 по 04.12.2019 перебувала на лікарняному в стаціонарі.

Згідно листка непрацездатності серія АДЦ № 592842 ОСОБА_1 з 05.12.2019 по 08.04.2020 перебувала на лікарняному у зв`язку з вагітністю та пологами.

А відповідно до наказу ВККС № 101-к/тр від 30.04.2020 ОСОБА_1 надано відпустку по догляду за дитиною до досягнення нею трирічного віку з 06.05.2020 по 02.03.2023.

Таким чином, судом встановлено, що ОСОБА_1 з 05.12.2019 по 08.04.2020 перебувала на лікарняному (у відпустці) у зв`язку з вагітністю і пологами відповідно до статті 17 Закону України "Про відпустки".

Водночас, Наказом керівника секретаріату Комісії Пономаренко О.Г. від 19.12.2019 № 607-к/тр, у період перебування державного службовця у відпустці у зв`язку із вагітністю та пологами, було затверджено висновки щодо результатів оцінювання службової діяльності державних службовців секретаріату Вищої кваліфікаційної комісії суддів України, які займають посади державної служби категорій «Б» і «В» у 2019 році, у тому числі і щодо ОСОБА_1 .

Таким чином суд приходить до висновку, що наказ керівника секретаріату Комісії від 19.12.2019 № 607-к/тр «Про затвердження висновку щодо результатів оцінювання службової діяльності державних службовців секретаріату Вищої кваліфікаційної комісії суддів України, які займають посади державної служби категорій «Б» і «В», у 2019 році» в частині затвердження висновку відносно начальника відділу по роботі з персоналом секретаріату Комісії ОСОБА_1 є протиправним та підлягає скасуванню, оскільки прийнятий в порушення п. 14 Типового порядку проведення оцінювання результатів службової діяльності державних службовців, затвердженого Постановою КМ України від 23.08.2017 № 640 (в редакції від 10.07.2019) та п. 14 Порядку проведення оцінювання результатів службової діяльності державних службовців секретаріату Вищої кваліфікаційної комісії суддів України, затвердженого наказом Голови ВККС України № 54 від 21.12.2017 (в редакції наказу Голови Комісії від 18.09.2019 № 42)

Отже позовні вимоги в цій частині є обґрунтованими та підлягають задоволенню.

Щодо позовних вимог позивача в частині визнання протиправним та скасування висновку щодо результатів оцінювання службової діяльності у 2019 році ОСОБА_1 , суд зазначає наступне.

Згідно п. 36 Типового порядку визначення результатів виконання завдань державним службовцем, на якого покладено виконання обов`язків за посадою державної служби категорії "А", "Б" або "В", здійснює керівник вищого рівня по відношенню до посади державної служби, яку він займає.

Відповідно до п. 37 Типового порядку для визначення результатів виконання завдань безпосередній керівник спільно з керівником самостійного структурного підрозділу (у разі наявності) проводить з державним службовцем, який займає посаду державної служби категорії "Б" або "В", оціночну співбесіду. У разі тимчасової відсутності державного службовця, який займає посаду державної служби категорії "Б" або "В", або його повторної неявки для проходження оціночної співбесіди у визначені безпосереднім керівником строки визначення результатів виконання завдань проводиться безпосереднім керівником та керівником самостійного структурного підрозділу (у разі наявності) без оціночної співбесіди в установлений строк. У разі тимчасової відсутності у зв`язку з відрядженням або відпусткою такого державного службовця за його заявою до безпосереднього керівника оціночна співбесіда та визначення результатів виконання завдань проводяться раніше.

Пунктами 38, 39, 40 Типового порядку передбачено, що перед проведенням оціночної співбесіди державний службовець, який займає посаду державної служби категорії "Б" або "В", заповнює форму щодо результатів виконання завдань державним службовцем, який займає посаду державної служби категорії "Б" або "В", за відповідний рік згідно з додатком 8 у частині відомостей щодо себе та займаної посади, опису досягнутих результатів у розрізі кожного визначеного завдання та строку його фактичного виконання. У разі тимчасової відсутності державного службовця такі відомості зазначаються безпосереднім керівником.

Оціночна співбесіда проводиться на основі усних пояснень державного службовця, який займає посаду державної служби категорії "Б" або "В", про виконання завдань і ключових показників та його письмового звіту, що подається у довільній формі (у разі його подання державним службовцем). Під час оціночної співбесіди також визначаються потреби у професійному навчанні та розглядаються пропозиції щодо завдань і ключових показників на наступний період. Після проведення оціночної співбесіди безпосереднім керівником заповнюється форма щодо результатів виконання завдань державним службовцем, який займає посаду державної служби категорії "Б" або "В", за відповідний рік згідно з додатком 8 у частині виставлення балів, визначення оцінки та їх обґрунтування, а також визначення потреб у професійному навчанні. Безпосередній керівник спільно з керівником самостійного структурного підрозділу (у разі наявності) виставляє державному службовцю негативну, позитивну або відмінну оцінку (крім випадків, коли жодне із завдань не підлягає оцінюванню) з її обґрунтуванням на основі розрахунку середнього бала за виконання кожного визначеного завдання (з урахуванням досягнення ключових показників) за критеріями визначення балів згідно з додатком 4 (п. 39).

Безпосередній керівник передає службі управління персоналом оформлену в установленому порядку форму щодо результатів виконання завдань державним службовцем, який займає посаду державної служби категорії "Б" або "В", за відповідний рік згідно з додатком 8 для зберігання в особовій справі такого державного службовця. У разі визначення результатів виконання завдань без оціночної співбесіди безпосередній керівник передає службі управління персоналом зазначену форму без відмітки про ознайомлення державного службовця. Державний службовець зобов`язаний ознайомитися з результатами виконання завдань протягом п`яти робочих днів після виходу на роботу (п.40).

Аналогічні норми закріплені також в пунктах 32-41 Порядку проведення оцінювання результатів службової діяльності державних службовців секретаріату Вищої кваліфікаційної комісії суддів України, затвердженого наказом Голови ВККС України № 54 від 21.12.2017 (в редакції наказу Голови Комісії від 18.09.2019 № 42).

Як зазначає позивач, під час проведення процедури оцінювання ОСОБА_1 не перебувала на робочому місці оскільки на момент видання наказу від 01.10.2019 473-к/тр позивачка була вагітною і перебувала в стані тимчасової непрацездатності у період з 29.10.2019 по 05.11.2019, з 06.11.2019 по 04.12.2019, а починаючи з 05.12.2019 по 07.04.2020 - перебуває у відпустці у зв`язку з вагітністю і пологами відповідно до статті 17 Закону України "Про відпустки".

Отже оцінювання щодо ОСОБА_1 було розпочато і проводилось за її відсутності.

Проведення оціночної співбесіди визначено розділом ІІІ Методичних рекомендації, відповідно до якого, державному службовцю рекомендується самостійно визначитися щодо необхідності підготовки та подання безпосередньому керівнику письмового звіту або лише надання усних пояснень під час оціночної співбесіди.

Відповідно до розділу ІІІ Методичних рекомендації державним службовцям рекомендовано самостійно визначитися щодо потреби підготовки та подання безпосередньому керівнику письмового звіту або лише надання усних пояснень при проходженні оціночної співбесіди.

Безпосередньому керівнику перед оціночною співбесідою рекомендується передивитися визначені державному службовцю завдання і ключові показники на звітний період та результати моніторингу виконання цих завдань протягом звітного періоду (за наявності) з метою виявлення завдань, що не могли бути виконані через обставини, які об`єктивно унеможливили їх виконання і на які державний службовець не міг впливати чи пропонувати інший спосіб виконання завдань.

Якщо державним службовцем не подано письмового звіту, а заповнена форма щодо результатів виконання завдань в частині опису досягнутих результатів у розрізі кожного визначеного завдання та строку його фактичного виконання не підтверджує факт виконання завдання, безпосередньому керівнику рекомендується при підготовці до оціночної співбесіди підготувати перелік запитань для уточнення інформації щодо фактичного стану виконання завдань і ключових показників і підстав, що зумовили їх невиконання (згідно з додатком).

Безпосередньому керівнику спільно з керівником самостійного структурного підрозділу рекомендується проводити оціночну співбесіду індивідуально з кожним державним службовцем. Перед початком співбесіди безпосередньому керівнику рекомендується повідомити державного службовця про загальний час та процедуру проведення оціночної співбесіди. Оціночну співбесіду рекомендується проводити тривалістю не більше 30 хвилин. Безпосередньому керівнику рекомендується скеровувати співбесіду з державним службовцем для розкриття питання по суті, уникнення зайвої деталізації і повторень.

З аналізу вказаних норм вбачається, що оціночна співбесіда є головною складовою належного та законного проведення оцінювання. Даний етап дає можливість державному службовцю надати пояснення, уточнюючу інформацію щодо фактичного виконання, або ж підстав, які зумовили його невиконання.

Таким чином, на переконання суду, всупереч вищенаведеним вимогам Типового порядку та Методичних рекомендацій, керівником секретаріату Комісії Пономаренко О.Г. не було проведено оціночної співбесіди з ОСОБА_1 за результатами аналізу кожного із завдань, а 19.12.2019 затверджено висновок з проставленням середнього балу за результати роботи - « 2,0 » що є негативною оцінкою. Дані порушення, на думку суду, призвели до неможливості надати письмовий звіт про результати роботи.

Як наслідок, оцінювання щодо ОСОБА_1 було розпочато і проводилось за її відсутності, без дотримання процедури та передбаченого законом головного елементу оцінювання - безпосередньої участі державного службовця у процесі оцінювання, (отримання звіту державного службовця, обговорення з ним результатів виконання завдань, проведення оціночної співбесіди тощо), що зрештою, на думку суду, призвело до спотворення змісту оцінювання як такого.

Відповідно до п. 41 Типового порядку висновок щодо оцінювання результатів службової діяльності державних службовців, які займають посади державної служби категорій "Б" і "В", в якому виставляється негативна, позитивна або відмінна оцінка, за формою згідно з додатком 5 затверджується наказом (розпорядженням) суб`єкта призначення. У разі коли жодне із завдань державного службовця, який займає посаду державної служби категорії "Б" або "В", не підлягає оцінюванню, висновок не затверджується. Відповідні відомості зазначаються в особовій картці такого державного службовця.

Відповідно до пунктів 2, 3 та 4 розділу 4 Методичних рекомендацій безпосередньому керівнику рекомендується виставляти бали у значенні від "0" до "4" або "Не підлягає оцінюванню" окремо за кожне завдання відповідно до критеріїв виставлення балів, визначених у додатку 4 до Типового порядку.

У формі щодо визначення результатів виконання завдань у графі "Обґрунтування" безпосередньому керівнику рекомендується аргументувати виставлені ним бали. Наприклад, якщо безпосередній керівник не згоден із досягнутим результатом, який зазначено державним службовцем у формі щодо результатів виконання завдань, такому керівнику рекомендується обґрунтувати незгоду. Якщо державний службовець успішно виконав завдання і безпосередній керівник виставив бал у значенні "4", рекомендується, зокрема, зазначити, до яких документів державним службовцем вносилися пропозиції щодо їх удосконалення.

За результатами розрахунку середнього бала безпосередньому керівнику рекомендується поставити позначку в графі "Оцінка" та заповнити графу "Обґрунтування оцінки", коротко аргументуючи, чому державний службовець отримав відмінну, позитивну або негативну оцінку.

Відповідно до Додатку 4 Типового порядку критерії виставлення балів виставляються бали:

- « 0» - Завдання не виконано або під час його виконання порушено вимоги законодавства у сфері запобігання корупції;

- « 1» - Завдання виконано частково, результати не можуть бути використані через необхідність суттєвого доопрацювання, до виконання завдання державний службовець підійшов формально, чим нівелював практичну цінність отриманого результату, або завдання виконане з демонстрацією неспроможності одночасного забезпечення на належному рівні і своєчасного виконання посадових обов`язків, або під час виконання такого завдання порушено вимоги правил етичної поведінки, або процес досягнення результату чи сам результат мав негативний відгук з боку користувачів, споживачів, співвиконавців, керівництва тощо;

- « 2» - Завдання виконано, але з порушенням строку виконання та/або із залученням до виконання завдання інших осіб (під час виконання роботи державний службовець потребував надання зразків документів, допомоги у виробленні алгоритму роботи, аналізі нормативно-правових актів, суттєвому коригуванні проектів документів, проявляв низьку самостійність, недостатність знань нормативно-правових актів, вимог до підготовки службових документів, потребував нагадувань і високої міри контролю з боку керівника тощо);

- « 3» - Завдання виконано своєчасно, результат якого повною мірою можна використати в роботі. Робота проводилась ефективно з дотриманням правил етичної поведінки;

- « 4» - Завдання виконано своєчасно (завчасно), результат високої якості, його досягнуто з високим ступенем самостійності (за необхідності командної роботи), ініціативності, робота проводилась ефективно, з дотриманням правил етичної поведінки. Під час виконання завдання державним службовцем вносилися пропозиції щодо інших документів або їх удосконалення.

Такі ж самі критерії визначення балів закріплені і в Додатку № 3 до Порядку проведення оцінювання результатів службової діяльності державних службовців секретаріату Вищої кваліфікаційної комісії суддів України (в редакції наказу Голови Комісії від 18.09.2019 № 42).

Судом встановлено, що за виконання другого завдання керівник секретаріату Комісії Пономаренко О.Г. виставила позивачу оцінку « 2» бали, в обґрунтування якої зазначила, що позивач припустилась помилок при обрахуванні відпусток працівникам та члену Комісії, виправлення яких потребувало залучення до виконання завдання інших осіб.

Проте, на думку суду, таке твердження не є належним обґрунтуванням, адже воно є абстрактним, не містить а ні конкретних фактів, а ні вказівки на конкретні помилки.

Також таке обґрунтування суперечить завданню, адже завданням непередбачено виконання позивачем функцій з обрахунку відпусток працівникам секретаріату і членам Комісії.

Крім того, згідно з положенням про відділ по роботі з персоналом секретаріату Комісії, яке затверджене наказом Голови Комісії від 05.08.2016 № 67, до кола обов`язків начальника відділу по роботі з персоналом не входить обрахунок відпусток працівникам та членам Комісії. Водночас, такий обов`язок і відповідне завдання на 2019 рік покладені на головного спеціаліста відділу по роботі з персоналом секретаріату Комісії Горупай Т.В. , безпосереднім керівником якої є ОСОБА_1 . В свою чергу Горупай Т.В. за виконання вказаного завдання за 2019 рік одержала найвищий бал « 4», відповідний висновок затверджений наказом керівника секретаріату Комісії від 19.12.2019 № 607-к/тр. При цьому, жодних зауважень чи недоліків при обчисленні відпусток працівникам і членам Комісії в дійсності не було.

За наведених обставин суд вважає виставлену оцінку позивачу за виконання другого завдання таким, що не відповідає обставинам справи.

Судом встановлено, що за виконання третього завдання керівник секретаріату Комісії виставила позивачу оцінку « 1» бал, в обґрунтування якої зазначила, що позивач не виконала завдання в чистині надання пропозицій щодо структури ВККС, до виконання завдання підійшла формально.

Водночас, за визначенням словника української мови ( http://ukrlit.org/slovnyk) «формально» - офіційно, дотримуючись встановлених правил, виконуючи необхідні формальності. Тобто, виконання завдання формально не може вважатися недоліком.

Стосовно пропозиції щодо структури Вищої кваліфікаційної комісії суддів України, то на думку суду, за своїм змістовним навантаженням це завдання не може в принципі відноситися до завдань державного службовця, який займає невисоку за рангом посаду на державній службі, а питання щодо зміни структури Вищої кваліфікаційної комісії суддів України не може ставитися в якості щорічного завдання жодній особі, структура Комісії не може змінюватися в державі кожного року.

Отже, за наведених обставин суд також вважає виставлену оцінку позивачу за виконання третього завдання таким, що не відповідає обставинам справи.

Стосовно виконання позивачем четвертого завдання керівник секретаріату Комісії виставила позивачу оцінку « 2» бали, в обґрунтування чого зазначила, що позивачка проявила низьку самостійність, потребувала постійних нагадувань та контролю з боку керівника, припустилась багатьох помилок, виправлення яких було здійснено заступником керівника секретаріату.

Проте наведені твердження не можуть вважатися належним обґрунтуванням, оскільки вони є неконкретним, містить абстрактні висловлення безвідносно до жодних обставин чи подій.

Також суд зауважує, що згідно з витягом з висновку щодо результатів оцінювання службової діяльності державних службовців секретаріату Вищої кваліфікаційної комісії суддів України, які займають посади державної служби категорії «Б» і «В», у 2019 році, затвердженого наказом керівника секретаріату Комісії від 19.12.2019 № 607-к/тр, усім працівникам відділу по роботі з персоналом секретаріату Комісії, а саме: заступнику начальника відділу Саві О.С. (а.с. 52-54), головному спеціалісту Горупай Т.В. (а.с. 55-57), головному спеціалісту Міхед О.Л. (а.с. 58-60), провідному спеціалісту Анохіній Т.О. (а.с. 61-63), провідному спеціалісту Горбенку Я.Г. (а.с. 64-66) були виставлені оцінки «позитивно».

Положенням про відділ по роботі з персоналом секретаріату Комісії, затвердженим наказом Голови Комісії від 05.08.2016 № 67, передбачено, що начальник відділу здійснює керівництво діяльністю відділу, організовує планування роботи відділу та забезпечує покладених на нього завдань і функцій, визначає розподіл обов`язків між працівниками відділу, координує та контролює їх діяльність.

Таким чином, посадові особи відділу, яким керує ОСОБА_1 якісно, своєчасно та повною мірою протягом 2019 року виконували поставлені завдання.

Отже виставлені оцінки за 2, 3 та 4 завдання, з урахуванням відомостей про виконання завдання та обґрунтування, не відповідають Критеріям визначення балів (додаток 3 до Порядку проведення оцінювання результатів службової діяльності державних службовців секретаріату Вищої кваліфікаційної комісії суддів України).

При розгляді справи судом також враховано, що відповідно до наявної в матеріалах копії трудової книжки ОСОБА_1 (а.с. 16-21) упродовж усього періоду проходження державної служби позивач сумлінно виконувала посадові обов`язки на належному рівні, до дисциплінарної відповідальності не притягувалась і не мала жодних зауважень з приводу неналежного, неповного або несвоєчасного виконання завдань. За вказаний період за бездоганну та ефективну державну службу, за особливі заслуги до ОСОБА_1 застосовувались такі заохочення:

- диплом Асоціації суддів та правників судів України від 08.10.2013;

- почесна грамота апеляційного суду Київської області від 11.12.2013;

- подяка Державної судової адміністрації України від 02.12.2015;

- почесна грамота Вищого спеціалізованого суду України від 03.10.2016;

- почесна грамота Верховного Суду України від 01.12.2016;

- наказом від 06.10.2017 № 289-к/тр за бездоганну працю та значний внесок у роботу Вищої кваліфікаційної комісії суддів України ОСОБА_1 оголошено Подяку Голови Вищої кваліфікаційної комісії суддів України.

Щодо доводів позивача стосовно необґрунтованості оцінювання завдань та ключових показників результативності, ефективності та якості службової діяльності керівника апарату суд звертає увагу на те, що наведені вище положення Закону 889-VIII, Типового порядку та Методичних рекомендацій у своїй сукупності свідчать, що вирішення певного кола питань, в тому числі щодо виставлення результатів оцінювання, покладається на безпосереднього керівника, що проводиться з дотриманням принципів об`єктивності, достовірності, доступності та прозорості, взаємодії та поваги до гідності державного службовця та із залученням всіх учасників оцінювання.

Дискреційні повноваження безпосереднього керівника, який проводить оцінювання, дають можливість на власний розсуд (без узгодження) визначати зміст рішення або вибрати один із кількох варіантів рішення. Такі повноваження обумовлені певною свободою (вільним розсудом) в оцінюванні та діях, у виборі одного з варіантів рішень та правових наслідків.

Отже, під дискреційним повноваженням розуміють таке повноваження, яке надає певний ступінь свободи адміністративному органу при прийнятті рішення, тобто, коли у межах, які визначені законодавством, адміністративний орган має можливість самостійно (на власний розсуд) вибрати один з кількох варіантів рішення.

Як випливає зі змісту Рекомендації R (80) 2 Комітету Міністрів державам-членам стосовно реалізації адміністративними органами влади дискреційних повноважень від 11.03.1980, під дискреційним повноваженням слід розуміти повноваження, яке адміністративний орган, приймаючи рішення, може здійснювати з певною свободою розсуду - тобто, коли такий орган може обирати з кількох юридично допустимих рішень те, яке він вважає найкращим за даних обставин.

Суди не вправі втручатися в діяльність державних органів та органів місцевого самоврядування при здійсненні ними функцій та повноважень, визначених законодавством, не вправі переймати на себе функції суб`єктів владних повноважень, оскільки чинним законодавством України суди не наділені правом створювати норми права, а наділені лише компетенцією перевіряти уже створені норми права на їх відповідність вищестоящим в ієрархії нормативно-правовим актам.

Суб`єкти владних повноважень застосовують надані їм в межах закону повноваження на власний розсуд, без необхідності узгодження у будь-якій формі своїх дій з іншими суб`єктами (дискреційні повноваження). Втручання в дискреційні повноваження суб`єкта влади виходить за межі завдань адміністративного судочинства.

У зв`язку з цим, суд доходить висновку, що оцінювання виконання завдань, ключових показників позивача здійснюється керівником секретаріату Комісії у межах власної дискреції, що визначається завданнями та функціями, покладеними на нього в силу Закону.

Суд, розглядаючи адміністративну справу по суті, не може перебирати на себе повноваження суб`єкта владних повноважень щодо реалізації покладених на нього завдань.

Таким чином, суд встановив та надав оцінку порушенням, які мали місце під час проведення оцінювання результатів діяльності позивача, однак позбавлений можливості надати оцінку його результатам службової діяльності. Суд звертає увагу, що в межах своїх повноважень не наділений компетенцією оцінювати діяльність державних службовців.

За загальним правилом, що випливає з принципу змагальності, кожна сторона повинна подати докази на підтвердження обставин, на які вона посилається, або на спростування обставин, про які стверджує інша сторона.

Відповідно до частини другої статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України, в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Системно проаналізувавши приписи законодавства України, що були чинними на момент виникнення спірних правовідносин між сторонами, зважаючи на взаємний та достатній зв`язок доказів у їх сукупності, суд дійшов висновку, що адміністративний позов підлягає задоволенню.

Відповідно до статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України, якщо судове рішення ухвалене на користь сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, суд присуджує всі здійснені нею документально підтверджені судові витрати за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав стороною у справі, або якщо стороною у справі виступала його посадова чи службова особа.

Як вбачається з матеріалів справи, позивачем при зверненні з адміністративним позовом до суду було сплачено судовий збір в розмірі 1681,60 грн.

Керуючись ст.ст. 2-5, 19, 72-77, 90, 139, 243-246, 250, 255 Кодексу адміністративного судочинства України, Окружний адміністративний суд міста Києва, -

ВИРІШИВ:

1. Адміністративний позов ОСОБА_1 задовольнити повністю.

2. Визнати протиправним та скасувати наказ керівника секретаріату Вищої кваліфікаційної комісії суддів України від 19.12.2019 № 607-к/тр "Про затвердження висновку щодо результатів оцінювання службової діяльності державних службовців секретаріату Вищої кваліфікаційної комісії суддів України, які займають посади державної служби категорій "Б" і "В", у 2019 році" в частині затвердження висновку щодо результатів оцінювання службової діяльності державних службовців секретаріату Вищої кваліфікаційної комісії суддів України, які займають посади державної служби категорій "Б" і "В", у 2019 році, відносно начальника відділу по роботі з персоналом секретаріату Комісії ОСОБА_1 .

3. Визнати протиправним та скасувати висновок щодо результатів оцінювання службової діяльності державних службовців секретаріату Вищої кваліфікаційної комісії суддів України, які займають посади державної служби категорій "Б" і "В", у 2019 році, відносно начальника відділу по роботі з персоналом секретаріату Комісії ОСОБА_1 .

4. Присудити на користь ОСОБА_1 (ідентифікаційний номер НОМЕР_1 , місце реєстрації: АДРЕСА_1 ) судові витрати по сплаті судового збору в сумі 1681,60 коп. (одна тисяча шістсот вісімдесят одну гривню шістдесят копійок) за рахунок бюджетних асигнувань Вищої кваліфікаційної комісії суддів України (ідентифікаційний код 37316378, місцезнаходження: 03109, м. Київ, вул. Генерала Шаповала, 9).

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

У разі оголошення судом лише вступної та резолютивної частини рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

Відповідно до підпункту 15.5 пункту 1 Розділу VII "Перехідні положення" Кодексу адміністративного судочинства України до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи через Окружний адміністративний суд міста Києва.

Суддя Т.П. Балась