Справа № 520/6134/21
Суддя: Спірідонов М.О.
Дата ухвалення: 2021-06-25 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

25 червня 2021 р. №520/6134/21

Харківський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Спірідонова М.О., розглянувши в порядку спрощеного провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Держпродспоживслужби в м.Києві про скасування постанови, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач, ОСОБА_1 звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Головного управління Держпродспоживслужби в м.Києві в якому просить суд:

- скасувати постанову Державної служби України з питань безпечності харчових продуктів та захисту споживачів Головного управління Держпродспоживслужби в м.Києві про накладення штрафу від 31.03.2021 за № 23;

- стягнути на користь ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління Держпродспоживслужби у м.Києві (04053, м.Київ, вулиця Некрасова, 10/8, ) понесені судові витрати у вигляді судового збору у розмірі 908,00 грн.

В обґрунтування позову зазначено, що у відповідача не було законних підстав для винесення оскаржуваної постанови, оскільки товар був належним чином маркований як заборонений для дітей 0-14 років. Застосований представниками відповідача Технічний регламент безпечності іграшок №151 поширюється на продукцію, що розроблена або призначена для використання у грі дітьми віком до 14 років, отже не може визначати вимоги до спірного товару. Крім того, у посадових осіб були відсутні визначені законом підстави для проведення позапланової перевірки. таким чином, спірна постанова підлягає скасуванню як незаконна.

Ухвалою суду від 13 квітня 2021 року відкрито спрощене провадження по справі та запропоновано відповідачу надати відзив на позов.

Відповідач надав до суду відзив на позов, у якому вказав, що під час проведення позапланової перевірки характеристик продукції, зазначеної в п.1 Додатку 1 до акту перевірки характеристик продукції від 17 березня 2021 року № 1006/115 Інформація щодо ідентифікації продукції, яка є небезпечною, становить ризик та/або не відповідає встановленим вимогам, Антистрес іграшка Neo Cube 216 Balis, що реалізується магазином "Kiosk". Так, перевіркою з`ясовувалось питання відповідності продукції вимогам Закону України "Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції" та технічним регламентам, які розповсюджуються на зазначену продукцію. За результатами перевірки встановлено, що продукція, яка зазначена в Додатку 1 акту перевірки не відповідає вимогам технічних регламентів, які розповсюджуються на неї, Антистрес іграшка Neo Cube 216 Balls. Актом перевірки від 17.03.2021 №1106/115 зафіксовано порушення вимог п.п. 6, 10, 11, 19, 20, 27, 33, 34, 37, 38, п. 3 та 4 додатку 2 до Технічного регламенту безпечності іграшок, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 28.02.2018 № 151. 22 березня 2021 року Головним спеціалістом відділу ринкового нагляду Управління захисту прав споживачів Головного управління Держпродспоживслужби в м. Києві Доменікою О.В. складено протокол № 21 про виявлене (і) порушення вимог Закону України "Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції" та статті 15 Закону України "Про загальну безпечність нехарчової продукції" щодо фізичної особи - підприємця ОСОБА_1 31 березня 2021 року Головним управлінням винесено постанову № 23 про накладення штрафу. Відтак, відповідачем правомірно складено спірну постанову про застосування до позивача штрафу у розмірі 6000 неоподаткованих мінімумів доходів громадян у сумі 102000,0 грн. за порушення вимог п.п. 6, 10, 11, 19, 20, 27, 33, 34, 37, 38, п.3 та 4 додатку 2 до "Технічного регламенту безпечності іграшок", затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 28.02.2018 №151, за що передбачена відповідальність згідно п.2 ч.1 ст.44 Закону України "Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції".

Представником позивача надано до суду відповідь на відзив, у якій останній підтримав вимоги та доводи заявленого позову.

Частиною 5 статті 262 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше.

Згідно статті 258 Кодексу адміністративного судочинства України, суд розглядає справи за правилами спрощеного позовного провадження протягом розумного строку, але не більше шістдесяти днів із дня відкриття провадження у справі.

Суд, дослідивши матеріали справи, проаналізувавши докази у їх сукупності, доходить наступного висновку.

Судом встановлено, що на підставі листа Держпродспоживслужби від 19.02.2021, наказу №1106 та направлення №1004 від 17.03.2021 про проведення позапланової перевірки посадові особи відповідача проводили з 17.03.2021 по 22.03.2021 позапланову виїзну перевірку характеристик продукції (з відбором зразків для проведення їх експертизи), (випробувань) у закладах торгівлі, розміщених за адресою АДРЕСА_2 , ТРЦ « ІНФОРМАЦІЯ_1 ».

За цією адресою представники відповідача перевірили торговельний острів " ІНФОРМАЦІЯ_2 ", який належить позивачу. Предметом перевірки визначено іграшки (детальний перелік видів іграшок наведено в акті). Зразки продукції не відбиралися. Відомості про контрольну закупку матеріали справи не містять, за твердженням позивача остання не здійснювалася, що відповідач не заперечив.

За результатами перевірки встановлено, що продукція, яка зазначена в Додатку 1 акту перевірки не відповідає вимогам технічних регламентів, які розповсюджуються на неї, Антистрес іграшка Neo Cube 216 Balls, а саме: на упаковці не нанесено знак відповідності технічним регламентам; на упаковці іграшки не нанесені дані про виробника, імпортера, не забезпечено супроводження інструкціями та інформацією щодо безпечності згідно з вимогами закону про порядок застосування мов; деталі становлять ризик удушення або асфіксії, чим загрожують безпеці чи здоров`ю користувачів з урахуванням передбачуваної поведінки дітей.

Предмет перевірки визначено як іграшка і перевірявся на відповідність Технічному регламенту безпечності іграшок (надалі - Регламент), затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 28.02.2018 № 151.

На підставі акту, складеного за наслідками перевірки та протоколу №21 від 22.03.2021, який за змістом фактично дублює акт, відповідачем ухвалено рішення від 31.03.2021 №04.1-339 про вжиття обмежувального заходу шляхом заборони надання продукції на ринку (позивачем у цій справі не оскаржувалось) та спірна постанова про накладення штрафу у розмірі 102000 гривень.

Суд аналізуючи додані сторонами фотозображення товару і надане позивачем відео дозволяють зробити висновок, що на упаковці спірного товару з однієї торцевої грані міститься наклейка зі штрих кодом і написом українською мовою Антистрес іграшка Neo Cube 216 Balls, друга торцева грань (фото надане відповідачем) містить штрих-код і написи китайською мовою з назвою виробника, датою виробництва, назвою продукції, моделлю виробу, гарантійним строком. На протилежній грані (фото надане позивачем) міститься позначка "0-14 заборонено" та наступні написи китайською мовою (офіційний переклад надано позивачем), зокрема: "Попередження. Цей виріб не підходить для дітей віком до 14 років, містить дрібні деталі та маленькі кульки, у разі попадання до дихальних шляхів негайно зверніться до лікаря. Будь ласка, розміщуйте цей виріб у недоступному для дітей місці." Суд звертає увагу, що переклад цього напису на українську під час перевірки був відсутній та відповідачем зазначена напис не досліджувалась.

Повноваження відповідача визначаються статтями 10, 22 Закону України «Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції» (надалі Закон). Зокрема, з метою здійснення ринкового нагляду органи ринкового нагляду в межах сфер їх відповідальності проводять перевірки характеристик продукції, в тому числі відбирають зразки продукції та забезпечують проведення їх експертизи (випробування), вживають у порядку, визначеному цим та іншими законами України, заходів щодо притягнення до відповідальності осіб, винних у вчиненні порушень вимог цього Закону та встановлених вимог.

Згідно п. 2 ч. 1 ст. 44 Закону України «Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції» до особи, яка ввела продукцію в обіг або відповідно до цього Закону вважається такою, що ввела продукцію в обіг, застосовуються адміністративно-господарські санкції у вигляді штрафу в разі введення в обіг продукції, що становить серйозний ризик, у розмірі шести тисяч неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Термін "серйозний ризик" в Законі вживається у значенні, наведеному у Законі України «Про загальну безпечність нехарчової продукції». Це "будь-яка загроза суспільним інтересам, що потребує оперативного втручання державних органів, у тому числі така, наслідки якої не виявляються негайно".

Відповідно до статті 6 Закону України «Про загальну безпечність нехарчової продукції» центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері економічного розвитку, забезпечує безоплатний доступ громадськості через мережу Інтернет до відомостей, які містяться в системі оперативного взаємного сповіщення про продукцію, що становить серйозний ризик, в обсязі, визначеному частиною другою цієї статті, зокрема оприлюднює інформацію, що дає змогу ідентифікувати відповідну продукцію та осіб, які є її виробниками, імпортерами, розповсюджувачами; про безпечність продукції, у тому числі про характер ризиків, пов`язаних зі споживанням (користуванням) відповідної продукції, та заходи, яких необхідно вжити споживачам (користувачам) для запобігання таким ризикам.

Аналіз зазначених норм призводить до висновку, що суб`єкти цитованих законів мають бути обізнані з переліком або ознаками продукції, яка "становить серйозний ризик", причому обов`язок відповідного інформування покладений законом на Держпродспоживслужбу.

Враховуючи вище викладене суд зазначає, що матеріали справи не містять підтверджень щодо публікації відомостей, про те, що спірна продукція становить "серйозний ризик". Лист Держпродспоживслужби України від №15.1-10/3672 від 19.02.2021, на який посилається відповідач як на підставу для проведення перевірки, був адресований керівникам Головних управлінь Держпродспоживслужби в областях та в м. Києві, відомості про його публікацію відсутні.

Суду не надано доказів наявності подібних відомостей і в публічно доступних джерелах, що були датовані періодом до проведення перевірки, отже не вважає подібну інформацію загальновідомою.

За таких обставин, застосовуючи серйозну санкцію за діяння, протиправний характер якого і ступінь відповідальності за його вчинення позивач не передбачав і не міг передбачити розумною мірою, відповідач порушив принцип юридичної визначеності як один зі складових елементів верховенства права.

Принцип юридичної визначеності є істотно важливим для питання довіри до судової системи та верховенства права, а також і для плідності бізнесової діяльності, із тим, щоб генерувати розвиток та економічний поступ; аби досягти цієї довіри, держава повинна зробити текст закону (the law) легко доступним; вона також зобов`язана дотримуватись законів (the laws), які запровадила, і застосовувати їх у передбачуваний спосіб та з логічною послідовністю; передбачуваність означає, що закон має бути, за можливості, проголошений наперед (до його застосування) та має бути передбачуваним щодо його наслідків: він має бути сформульований з достатньою мірою чіткості, аби особа мала можливість скерувати свою поведінку (п. 44 Доповіді Венеціанської комісії № 512/2009 «Про верховенство права» (the Rule of Law), яка прийнята на 86-й пленарній сесії 25-26 березня 2011 року).

Цей принцип стало закріплений у практиці Європейського суду з прав людини, який зазначає, що «закон має бути доступним для зацікавлених осіб та сформульованим з достатньою точністю для того, щоб надати їм можливість регулювати свою поведінку аби бути здатними за потреби, за відповідної консультації передбачати тією мірою, що є розумною за відповідних обставин, наслідки, які може потягнути за собою його дія» (див., наприклад, «Вєренцов проти України» - заява № 20372/11, п. 52, «Свято-Михайлівська Парафія проти України»- заява № 77703/01, п. 115, «Редакція газети «Правоє дєло» та «Штекель проти України» - заява № 33014/05, п. 51, 52 та ін.).

Виходячи з обставин справи, позивач об`єктивно не був обізнаний з тим, що спірний виріб може становити "серйозний ризик" і відповідними наслідками введення його в обіг у вигляді штрафу, зокрема тому, що орган владних повноважень не виконав свого обов`язку щодо своєчасного оприлюднення інформації про небезпечність спірної продукції.

Окремої оцінки вимагає і посилання відповідача в оскаржуваній постанові та у відзиві на позов на факти порушення позивачем Регламенту. Пунктом 2 цього документу встановлено, що він поширюється на продукцію, що розроблена або призначена для використання у грі дітьми віком до 14 років (далі - іграшки).

Натомість, як зазначалося вище, виробник товару наніс на упаковку позначку та текст про те, що виріб не розроблений і не призначений для дітей віком до 14 років, отже Регламент не може бути до нього застосований.

Одне лише слово "іграшка", нанесене українською мовою на наліпці стороннього походження, не змінює властивості і об`єктивне призначення товару. З цього приводу суд відзначає, що наявність цієї наліпки, рівно як і відсутність детального опису товару українською мовою та інші порушення, перелічені в акті перевірки, можуть певним чином створити хибну уяву у споживача про виріб і загрозу його використання не за призначенням, однак Регламент чітко окреслює сферу його застосування це виключно іграшки, а не будь-які предмети, які в силу обставин можуть бути помилково сприйняті як іграшки користувачами.

За відсутність необхідної, доступної, достовірної та своєчасної інформації про продукцію (порушення, які позивач визнає) законом передбачена окрема відповідальність у розмірі тридцяти відсотків вартості одержаної для реалізації партії товару, виконаної роботи, наданої послуги, але не менше п`яти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, а у разі, коли відповідно до закону суб`єкт господарської діяльності не веде обов`язковий облік доходів і витрат, - у розмірі п`яти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян (п.7 ч. 1 ст. 23 Закону України «Про захист прав споживачів»).

Проте, до позивача було застосовано санкцію не за це порушення, а за невідповідність вимогам Регламенту виробу, який насправді іграшкою не є.

Підсумовуючи викладене, суд приходить до висновку про те, що проводячи перевірку та приймаючи оскаржувану постанову відповідач не діяв добросовісно, розсудливо та пропорційно. Він також неправомірно послався на Регламент, який не підлягав застосуванню до спірного виробу.

Посилання відповідача на перелік відносин, на які дія Закону не поширюється (ч. 5 ст. 2 Закону) є хибним, адже ця норма окреслює сферу дії закону в цілому, а не конкретних регламентів і не містить жодних правил класифікації виробів на призначені чи не призначені для дітей віком до 14 років.

Посилання відповідача на перелік виробів, які не є іграшками, визначений в Додатку 1 до Регламенту також є хибними, адже цей перелік не є вичерпним. В протилежному випадку до іграшок слід було б віднести вельми широке коло товарів, включаючи, наприклад, зброю, боєприпаси, отруйні речовини, оскільки останні також в зазначеному переліку відсутні.

Крім цього суд зазначає, що відповідачем не було визначено до якої з категорій іграшок, визначених в направленні на перевірку (електронні та електричні іграшки; іграшки та моделі з умонтованим двигуном; іграшки, призначені для гри на воді, басейні, що надуваються; м`ячі надувні; іграшки для дітей, віком до 36 місяців, тощо) він відносить спірний виріб.

Крім того, суд, виходячи з наявних відеоматеріалів, бере до уваги, що магазин позивача є кіоском-"острівцем", розташованим всередині торговельного центру, не має жодної ознаки дитячого або іграшкового магазину, прецеденти відвідування його дітьми або продажу товару дітям перевіркою не зафіксовані. Виходячи з цього, дотримання позивачем регламентів торгівлі іграшками щодо усіх його товарів не може бути презюмуватися навіть як принцип розумної обачливості.

З огляду на те, що відповідачем, як суб`єктом владних повноважень, не доведено правомірності вчинених ним дій, суд приходить до висновку, що позовні вимоги позивача є обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню.

Розподіл судових витрат здійснити у відповідності до ст. 139 Кодексу адміністративного судочинства України.

Керуючись статтями 14, 243-246, 293, 295-296 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

В И Р І Ш И В:

Адміністративний позов ОСОБА_1 ( АДРЕСА_3 , рнокпп НОМЕР_1 ) до Головного управління Держпродспоживслужби в м.Києві (вул. Волинська, буд. 12, м. Київ, 03151, ) про скасування постанови - задовольнити.

Скасувати постанову Державної служби України з питань безпечності харчових продуктів та захисту споживачів Головного управління Держпродспоживслужби в м.Києві про накладення штрафу від 31.03.2021 за № 23.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління Держпродспоживслужби в м.Києві (вул. Волинська, буд. 12, м. Київ, 03151, ) на користь ОСОБА_1 ( АДРЕСА_3 , рнокпп НОМЕР_1 ) сплачений судовий збір у сумі 1020,00 (одна тисяча двадцять гривень 00 коп.) грн.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення суду не були вручені у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя Спірідонов М.О.