Справа № 320/6840/20
Суддя: Горобцова Я.В.
Дата ухвалення: 2021-06-24 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

24 червня 2021 року № 320/6840/20

Київський окружний адміністративний суд у складі головуючої судді Горобцової Я.В., розглянувши у місті Києві за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Будівельно-монтажний трест «Донбасдомнаремонт» до Головного управління ДПС у Київській області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення,

в с т а н о в и в:

Товариство з обмеженою відповідальністю «Будівельно-монтажний трест «Донбасдомнаремонт» (далі позивач) звернулося до суду з позовом в порядку оскарження податкового повідомлення-рішення Головного управління ДПС у Київській області (далі відповідач) від 12.03.2020 № на суму 442 765, 70 грн.

На обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що відповідачем безпідставно застосовано штраф за порушення граничних термінів реєстрації податкових накладних, оскільки під час їх реєстрації порушень вимог податкового законодавства не було. Крім того зазначив на допущену контролюючим органом помилку в акті перевірки, що на його думку, є підставою для скасування податкового повідомлення-рішення.

З урахуванням викладеного вважає, що прийняте відповідачем податкове повідомлення-рішення суперечить вимогам чинного законодавства та порушує охоронювані законом права позивача.

Ухвалою суду від 12.08.2020 відкрито провадження в адміністративній справі за правилами спрощеного позовного провадження з проведенням судового засідання.

На час відкриття провадження у справі зареєстрованим місцезнаходженням позивача було: 07400, Київська обл., м. Бровари, вул. Гагаріна, буд. 22. Проте, під час розгляду справи позивачем змінено адресу місцезнаходження на: 61166, Харківська обл., м. Харків, пр. Науки, буд. 38.

В силу вимог частини третьої статті 30 КАС України, справа, прийнята адміністративним судом до свого провадження з додержанням правил підсудності, повинна бути ним розглянута і в тому випадку, коли в процесі розгляду справи вона стала підсудною іншому адміністративному суду.

22 вересня 2020 року від представника відповідача до суду надійшов відзив на позовну заяву, в якому відповідач просив суд у задоволенні позовних вимог відмовити. Стверджував, що за результатами камеральної перевірки даних своєчасності реєстрації податкових накладних в ЄРПН, в порушення вимог пункту 201.10 статті 201 Податкового кодексу України, несвоєчасно зареєстровано виписані податкові накладні в ЄРПН. У зв`язку з цим вважає правомірним застосування до позивача штрафу в розмірі 20 відсотків суми ПДВ, зазначеної в таких податкових накладних, відповідно до пункту 120-1.1 статті 120-1 Податкового кодексу України.

23 жовтня 2020 року від представника позивача до суду надійшла відповідь на відзив відповідача, за результатами вивчення змісту якої судом установлено, що позивач позов підтримав з підстав, наведених у позові, позовні вимоги просив задовольнити.

Від представника відповідача 09.03.2021 до суду надійшли додаткові пояснення по справі.

Розглянувши подані документи та матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, судом уставлено таке.

Товариство з обмеженою відповідальністю «Будівельно-монтажний трест «Донбасдомнаремонт» зареєстроване в якості юридичної особи 17.08.2016 (номер запису: 0005755) за адресою: 61166, Харківська обл., м. Харків, пр. Науки, буд. 38, про що свідчать наявні в ЄДР юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань відомості за кодом в станом на день розгляду справи.

Відповідно до витягу № 175 з реєстру платників податку на додану вартість, позивач з 01.11.2016 є платником ПДВ.

Судом установлено, що 28.01.2020 Головним управлінням ДПС у Київській області проведено камеральну перевірку позивача, за результатами якої складено акт «камеральної перевірки даних, задекларованих у податковій звітності, своєчасності подання податкової звітності, сплати узгодженої суми податкового зобов`язання з податку на додану вартість, своєчасності реєстрації податкових накладних та розрахунків коригування до таких податкових накладних в ЄРПН ТОВ «Будівельно-монтажний трест «Донбасдомнаремонт», , про несвоєчасну реєстрацію податкових накладних та розрахунків коригування до таких податкових накладних в ЄРПН» від 28.01.2020 № 542/10-36-52-04/40753878.

Перевіркою встановлено та в акті зафіксовано порушення позивачем вимог пункту 201.10 статті 201 Податкового кодексу України. Зазначено, що позивачем несвоєчасно зареєстровано виписані податкові накладні в ЄРПН, а саме: № 94 від 10.10.2019 на суму ПДВ 62124, 59 грн. фактично зареєстровано 21.11.2019 із затримкою в 21 (двадцять один) день; № 96 від 11.10.2019 на суму ПДВ 69846, 00 грн. фактично зареєстровано 21.11.2019 із затримкою в 21 (двадцять один) день; № 99 від 15.10.2019 на суму ПДВ 616666, 67 грн. фактично зареєстровано 25.11.2019 із затримкою в 25 (двадцять п`ять) днів; № 98 від 15.10.2019 на суму ПДВ 339338, 80 грн. фактично зареєстровано 25.11.2019 із затримкою в 25 (двадцять п`ять) днів; № 95 від 10.10.2019 на суму ПДВ 120798, 17 грн. фактично зареєстровано 21.11.2019 із затримкою в 21 (двадцять один) день; № 93 від 03.10.2019 на суму ПДВ 174858, 20 грн. фактично зареєстровано 21.11.2019 із затримкою в 21 (двадцять один) день; № 100 від 15.10.2019 на суму ПДВ 28017, 45 грн. фактично зареєстровано 25.11.2019 із затримкою в 25 (двадцять п`ять) днів; № 97 від 08.10.2019 на суму ПДВ 802178, 67 грн. фактично зареєстровано 25.11.2019 із затримкою в 25 (двадцять п`ять) днів.

На підставі акту камеральної перевірки від 28.01.2020 № 542/10-36-52-04/40753878 Головним управлінням ДПС у Київській області винесено податкове повідомлення-рішення від 12.03.2020 № на суму 442 765, 70 грн.

Відповідно до змісту спірного податкового повідомлення-рішення від 12.03.2020 № , за затримку реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних від 16 до 30 календарних днів на суму ПДВ 2213828, 55 грн. застосовано штраф у розмірі 20% у сумі 442 765, 70 грн.

Позивач зазначив, що вищевказане податкове повідомлення-рішення було оскаржено ним в адміністративному порядку. Проте, ДПС України своїм рішенням від 24.06.2020 № 20058/6/99-00-06-02-05-06 залишило скаргу без задоволення, а спірне податкове повідомлення-рішення без змін.

Не погоджуючись з правомірністю прийняття вказаного податкового повідомлення-рішення, позивач звернувся з позовом до суду.

Надаючи правову оцінку спірним відносинам, що виникли між сторонами у справі, суд зазначає таке.

Згідно з частиною другою статті 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час здійснення податкового контролю, а також відповідальність за порушення податкового законодавства регулює та визначає Податковий кодекс України (далі ПК України).

Згідно з підпунктом 75.1.1 пункту 75.1 статті 75 ПК України, контролюючі органи мають право проводити камеральні, документальні (планові або позапланові; виїзні або невиїзні) та фактичні перевірки.

Відповідно до підпункту 75.1.1 пункту 75.1 статті 75 ПК України, камеральною вважається перевірка, яка проводиться у приміщенні контролюючого органу виключно на підставі даних, зазначених у податкових деклараціях (розрахунках) платника податків, та даних системи електронного адміністрування податку на додану вартість (даних центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, в якому відкриваються рахунки платників у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, даних Єдиного реєстру податкових накладних та даних митних декларацій), а також даних Єдиного реєстру акцизних накладних та даних системи електронного адміністрування реалізації пального та спирту етилового.

Предметом камеральної перевірки також може бути своєчасність подання податкових декларацій (розрахунків) та/або своєчасність реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних, акцизних накладних та/або розрахунків коригування до акцизних накладних у Єдиному реєстрі акцизних накладних, виправлення помилок у податкових накладних та/або своєчасність сплати узгодженої суми податкового (грошового) зобов`язання виключно на підставі даних, що зберігаються (опрацьовуються) у відповідних інформаційних базах.

Пунктом 76.3 статті 76 ПК України передбачено, що камеральна перевірка податкової декларації або уточнюючого розрахунку може бути проведена лише протягом 30 календарних днів, що настають за останнім днем граничного строку їх подання, а якщо такі документи були надані пізніше, - за днем їх фактичного подання.

Камеральна перевірка з інших питань проводиться з урахуванням строків давності, визначених статтею 102 цього Кодексу.

Відповідно до пункту 200.1 статті 200 ПК України, сума податку, що підлягає сплаті (перерахуванню) до Державного бюджету України або бюджетному відшкодуванню, визначається як різниця між сумою податкового зобов`язання звітного (податкового) періоду та сумою податкового кредиту такого звітного (податкового) періоду.

Згідно з пунктом 201.10 статті 201 ПК України, при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою.

Податкова накладна, складена та зареєстрована в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту.

Податкова накладна та/або розрахунок коригування до неї, складені та зареєстровані після 1 липня 2017 року в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг достатньою підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту, та не потребує будь-якого іншого додаткового підтвердження.

Податкові накладні, які не надаються покупцю, а також податкові накладні, складені за операціями з постачання товарів/послуг, які звільнені від оподаткування, підлягають реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Підтвердженням продавцю про прийняття його податкової накладної та/або розрахунку коригування до Єдиного реєстру податкових накладних є квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі, яка надсилається протягом операційного дня.

Датою та часом надання податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронному вигляді до центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову і митну політику, є дата та час, зафіксовані у квитанції.

Квитанція про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування надсилається одночасно продавцю та покупцю платнику податку.

Якщо протягом операційного дня не надіслано квитанції про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування, така податкова накладна вважається зареєстрованою в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Реєстрація податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних повинна здійснюватися з урахуванням граничних строків:

- для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 1 по 15 календарний день (включно) календарного місяця, - до останнього дня (включно) календарного місяця, в якому вони складені;

- для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 16 по останній календарний день (включно) календарного місяця, - до 15 календарного дня (включно) календарного місяця, наступного за місяцем, в якому вони складені.

У разі порушення таких строків застосовуються штрафні санкції згідно з цим Кодексом.

Механізм внесення відомостей, що містяться у податковій накладній та/або розрахунку коригування кількісних і вартісних показників до неї, до Єдиного реєстру податкових накладних (далі Реєстр) врегульований Порядком ведення Єдиного реєстру податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 29.12.2010 № 1246 (зі змінами та доповненнями) (далі Порядок № 1246).

Відповідно до пункту 3 Порядку № 1246, операційний день триває в робочі дні з 8-ї до 20-ї години. Технічне обслуговування та регламентні роботи, що потребують зупинки Реєстру, не проводяться протягом операційного дня, крім аварійних випадків. Якщо 15 число або останній день місяця припадають на вихідний, святковий або неробочий день, такий день вважається операційним днем.

Пунктом 12 Порядку № 1246 передбачено, що після надходження податкової накладної та/або розрахунку коригування до ДФС в автоматизованому режимі здійснюється їх розшифрування та проводяться перевірки:

відповідності податкової накладної та/або розрахунку коригування затвердженому формату (стандарту);

чинності електронного цифрового підпису, порядку його накладення та наявності права підписання посадовою особою платника податку таких податкової накладної та/або розрахунку коригування;

реєстрації особи, що надіслала на реєстрацію податкову накладну та/або розрахунок коригування, платником податку на момент складення та реєстрації таких податкової накладної та/або розрахунку коригування;

дотримання вимог, установлених пунктом 192.1 статті 192 та пунктом 201.10 статті 201 Кодексу;

наявності помилок під час заповнення обов`язкових реквізитів відповідно до пункту 201.1 статті 201 Кодексу;

наявності суми податку на додану вартість відповідно до пунктів 200 1.3 і 200 1.9 статті 200 1 Кодексу (для податкових накладних та/або розрахунків коригування, що реєструються після 1 липня 2015 р.);

наявності в Реєстрі відомостей, що містяться у податковій накладній, яка коригується;

факту реєстрації / зупинення реєстрації / відмови в реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування з такими ж реквізитами;

наявності підстав для зупинення реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування;

дотримання вимог Законів України «Про електронний цифровий підпис», «Про електронні документи та електронний документообіг» та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого в установленому порядку.

За результатами перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку, формується квитанція про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування (далі - квитанція) (пункт 13 Порядку № 1246).

Квитанція в електронній формі надсилається платнику податку протягом операційного дня та є підтвердженням прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування. Примірник квитанції в електронній формі зберігається в ДФС (пункт 14 Порядку № 1246).

У квитанції зазначаються дата та час її формування, реквізити податкової накладної та/або розрахунку коригування та результат перевірки. Якщо у податковій накладній та/або розрахунку коригування за результатами проведення перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку (крім абзацу десятого), виявлено порушення, платнику податку надсилається квитанція про неприйняття податкової накладної та/або розрахунку коригування із зазначенням причини такого неприйняття (пункт 15 Порядку № 1246).

Платник податку через електронний кабінет шляхом перегляду в режимі реального часу має доступ до даних Реєстру щодо складених ним чи його контрагентами податкових накладних та/або розрахунків коригування (пункт 25 Порядку № 1246).

З матеріалів справи вбачається, що в порушення вимог пункту 201.10 статті 201 ПК України, позивачем несвоєчасно зареєстровано виписані податкові накладні в ЄРПН, а саме: № 94 від 10.10.2019 на суму ПДВ 62124, 59 грн. фактично зареєстровано 21.11.2019 із затримкою в 21 (двадцять один) день; № 96 від 11.10.2019 на суму ПДВ 69846, 00 грн. фактично зареєстровано 21.11.2019 із затримкою в 21 (двадцять один) день; № 99 від 15.10.2019 на суму ПДВ 616666, 67 грн. фактично зареєстровано 25.11.2019 із затримкою в 25 (двадцять п`ять) днів; № 98 від 15.10.2019 на суму ПДВ 339338, 80 грн. фактично зареєстровано 25.11.2019 із затримкою в 25 (двадцять п`ять) днів; № 95 від 10.10.2019 на суму ПДВ 120798, 17 грн. фактично зареєстровано 21.11.2019 із затримкою в 21 (двадцять один) день; № 93 від 03.10.2019 на суму ПДВ 174858, 20 грн. фактично зареєстровано 21.11.2019 із затримкою в 21 (двадцять один) день; № 100 від 15.10.2019 на суму ПДВ 28017, 45 грн. фактично зареєстровано 25.11.2019 із затримкою в 25 (двадцять п`ять) днів; № 97 від 08.10.2019 на суму ПДВ 802178, 67 грн. фактично зареєстровано 25.11.2019 із затримкою в 25 (двадцять п`ять) днів.

Згідно з пунктом 120-1.1 статті 120-1 ПК України (в редакції станом на час виникнення спірних правовідносин), порушення платниками податку на додану вартість граничного строку, передбаченого статтею 201 цього Кодексу, для реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування до такої податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних (крім податкової накладної, що не надається отримувачу (покупцю), складеної на постачання товарів/послуг для операцій: які звільнені від оподаткування або які оподатковуються за нульовою ставкою) тягне за собою накладення на платника податку на додану вартість, на якого відповідно до вимог статей 192 та 201 цього Кодексу покладено обов`язок щодо такої реєстрації, штрафу в розмірі:

10 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних / розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації до 15 календарних днів;

20 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних / розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 16 до 30 календарних днів;

30 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних / розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 31 до 60 календарних днів;

40 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних / розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 61 до 365 календарних днів;

50 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних / розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації на 366 і більше календарних днів.

Позивач у позовній заяві зазначає, що підставою для застосування до нього штрафних санкцій став висновок контролюючого органу про порушення вимог статті 201 ПК України в частині своєчасності реєстрації податкової накладної в ЄРПН.

На обґрунтування протиправності спірного податкового повідомлення-рішення позивач стверджує про відсутність в акті перевірки підпису посадової особи контролюючого органу, яка проводила перевірку, а також те, що вказану перевірку було проведено не відносно позивача, а щодо ТОВ «Ільнара» ().

Проте, з такими твердженнями позивача суд не погоджується з огляду на таке.

Зі змісту акта перевірки вбачається, що вказана перевірка була проведена головним державним ревізором-інспектором відділу податків і зборів з юридичних осіб Броварського управління ГУ ДПС у Київській області Філь Вітою Анатоліївно.

Останній аркуш акта камеральної перевірки містить підпис головного державного ревізора-інспектора відділу податків і зборів з юридичних осіб Броварського управління ГУ ДПС у Київській області Вікторії Філь, що спростовує повідомлені позивачем обставини щодо відсутності підпису посадової особи контролюючого органу.

Щодо інших тверджень позивача на обґрунтування протиправності спірного податкового повідомлення-рішення в частині проведення перевірки не щодо підприємства позивача, а щодо ТОВ «Ільнара», суд зазначає таке.

Під час розгляду справи в якості свідка судом під присягу 23.03.2021 допитано головного державного ревізора-інспектора відділу податків і зборів з юридичних осіб Броварського управління ГУ ДПС у Київській області Вікторію Анатоліївну Філь, яка пояснила, що в преамбулі акта камеральної перевірки від 28.01.2020 № 542/10-36-52-04/40753878 під час фактичного його оформлення відбулася технічна помилка, де помилково зазначено замість ТОВ «Будівельно-монтажний трест «Донбасдомнаремонт» - ТОВ «Ільнара».

Проте, як пояснила свідок ОСОБА_1 , вказану технічну помилку було самостійно виправлено, однак, позивачу помилково надіслано первинний примірник акта перевірки, замість виправленого. Пояснила, що жодних заперечень на акт перевірки в установлений законом строк до контролюючого органу від позивача не надходило.

Так, в силу вимог пункту 86.7 статті 86 ПК України, у разі незгоди платника податків або його представників з висновками перевірки чи фактами і даними, викладеними в акті (довідці) перевірки, вони мають право подати свої заперечення та/або додаткові документи в порядку, визначеному пунктом 44.7 статті 44 цього Кодексу, до контролюючого органу, який проводив перевірку платника податків, протягом 10 робочих днів з дня, наступного за днем отримання акта (довідки). Такі заперечення та/або додаткові документи розглядаються контролюючим органом протягом семи робочих днів, що настають за днем їх отримання (днем завершення перевірки, проведеної у зв`язку з необхідністю з`ясування обставин, що не були досліджені під час перевірки та зазначені у зауваженнях), та платнику податків надсилається відповідь у порядку, визначеному статтею 58 цього Кодексу, для надсилання (вручення) податкових повідомлень-рішень. Платник податків (його уповноважена особа та/або представник) має право брати участь у розгляді заперечень та/або додаткових документів, про що такий платник податків зазначає у запереченнях та/або листі про надання додаткових документів в порядку, визначеному пунктом 44.7 статті 44 цього Кодексу.

Разом з тим судом з`ясовано, що позивач своїм правом, передбаченим пунктом 86.7 статті 86 ПК України щодо подання заперечень на акт перевірки не скористався, що представником позивача не заперечувалося.

Крім того, факт несвоєчасної реєстрації вищевказаних податкових накладних документально підтверджений наявними в матеріалах справи квитанціями (а.с. 46-49).

Аналогічного висновку дійшов Верховний Суд у своїй постанові від 18.12.2018 у справі № 805/2/18-А (провадження № К/9901/56458/18), який в силу приписів частини п`ятої статті 242 КАС України врахований судом у спірних правовідносинах.

Інших доказів, які свідчили б про подання на реєстрацію до ЄРПН зазначених податкових накладних у передбачені законом строки матеріали справи взагалі не містять.

Суд звертає увагу на те, що формальні порушення щодо недотримання процедури прийняття оспорюваного рішення самі по собі не можуть бути достатньою підставою для визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення за умови доведеності фактів порушення.

Крім того, суд відхиляє твердження позивача в частині порушення відповідачем процедури проведення камеральної перевірки з пропущенням встановленого 30-тиденного строку, з огляду на таке.

Як зазначалося вище, камеральна перевірка позивача була проведена з питань несвоєчасної реєстрації податкових накладних в ЄРПН, у той час як пунктом 76.3 статті 76 ПК України передбачено, що камеральна перевірка податкової декларації або уточнюючого розрахунку може бути проведена лише протягом 30 календарних днів, що настають за останнім днем граничного строку їх подання, а якщо такі документи були надані пізніше, - за днем їх фактичного подання.

З викладеного вбачається, що протягом 30 календарних днів, що настають за останнім днем граничного строку проводиться камеральна перевірка виключно щодо податкової декларації або уточнюючого розрахунку, а не податкових накладних.

Разом з тим, відповідно до пункту 76.3 статті 76 ПК України, камеральна перевірка з інших питань проводиться з урахуванням строків давності, визначених статтею 102 цього Кодексу.

В силу вимог статті 102 ПК України, контролюючий орган, крім випадків, визначених пунктом 102.2 цієї статті, має право провести перевірку та самостійно визначити суму грошових зобов`язань платника податків у випадках, визначених цим Кодексом, не пізніше закінчення 1095 дня (2555 дня у разі проведення перевірки контрольованої операції відповідно до статті 39 цього Кодексу), що настає за останнім днем граничного строку подання податкової декларації, звіту про використання доходів (прибутків) неприбуткової організації, визначеної пунктом 133.4 статті 133 цього Кодексу, та/або граничного строку сплати грошових зобов`язань, нарахованих контролюючим органом, а якщо така податкова декларація була надана пізніше, - за днем її фактичного подання. Якщо протягом зазначеного строку контролюючий орган не визначає суму грошових зобов`язань, платник податків вважається вільним від такого грошового зобов`язання (в тому числі від нарахованої пені), а спір стосовно такої декларації та/або податкового повідомлення не підлягає розгляду в адміністративному або судовому порядку.

Таким чином, виходячи з вимог вищевказаних положень податкового законодавства суд доходить висновку, що камеральна перевірка з питань несвоєчасної реєстрації податкових накладних в ЄРПН може бути проведена з урахуванням строків давності, визначених статтею 102 ПК України, тобто, не пізніше закінчення 1095 дня, що настає за останнім днем граничного строку подання таких податкових накладних.

Ураховуючи викладене, суд дійшов висновку, що позовні вимоги є необґрунтованими та такими, що не підлягають задоволенню.

Суд звертає увагу на те, що у справі «Delcourt v. Belgium» Європейський суд з прав людини зазначив, що у демократичному суспільстві у світі розуміння Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод (далі - Конвенція), право на справедливий суд посідає настільки значне місце, що обмежувальне тлумачення статті 6 не відповідало меті та призначенню цього положення.

Водночас у справі «Bellet v. France» Європейський суд з прав людини зазначив, що стаття 6 параграфу 1 Конвенції містить гарантії справедливого судочинства одним з аспектів яких є доступ до суду. Рівень доступу до суду наданий національним законодавством, має бути достатнім для забезпечення права особи на суд з огляду на принцип верховенства права в демократичному суспільстві. Для того, щоб доступ був ефективний, особа повинна мати чітку практичну можливість оскаржити дії, які становлять втручання у її права.

З урахуванням зазначеного, суд, на підставі наданих доказів в їх сукупності, системного аналізу положень законодавства України доходить висновку, що адміністративний позов не підлягає задоволенню.

Як встановлено частиною другою статті 2 КАС України, у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Згідно з вимогами частини третьої статті 242 КАС України, обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені у судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

За приписами частини другої статті 6 КАС України, суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини.

Відповідно до пункту 30 Рішення Європейського суду з прав людини у справі «Hirvisaari v. Finland» від 27.09.2001, рішення судів повинні достатнім чином містити мотиви, на яких вони базуються для того, щоб засвідчити, що сторони були заслухані.

Згідно пункту 29 рішення Європейського суду з прав людини у справі «Ruiz Torija v. Spain» від 09.12.1994, статтю 6 не можна розуміти як таку, що вимагає пояснень детальної відповіді на кожний аргумент сторін. Відповідно, питання, чи дотримався суд свого обов`язку обґрунтовувати рішення може розглядатися лише в світлі обставин кожної справи.

Згідно пункту 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень, обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини, очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах.

Відповідно до частини другої статті 77 КАС України, в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

На виконання вимог частини другої статті 77 КАС України, відповідачем доведено належними та допустимими доказами правомірність його рішення.

Під час розгляду справи відповідач, як суб`єкт владних повноважень, довів правомірність свого рішення, в той час як позивачем не було надано належних та допустимих доказів на підтвердження обґрунтованості позовних вимог, а наведені ним доводи спростовані фактичними обставинами справи.

У підсумку, з урахування вищезазначеного у сукупності, суд дійшов висновку про правомірність податкового повідомлення-рішення відповідача, а позовні вимоги вважає такими, що не підлягають задоволенню.

Керуючись статтями 9, 14, 73-78, 90, 143, 242-246, 250, 255 КАС України, суд

в и р і ш и в:

У задоволенні адміністративного позову відмовити.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

У разі оголошення судом лише вступної та резолютивної частини рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

Відповідно до підпункту 15.5 пункту 1 Розділу VII «Перехідні положення» КАС України до початку функціонування ЄСІТС апеляційні скарги подаються учасниками справи до або через Київський окружний адміністративний суд.

Суддя Я.В. Горобцова

Горобцова Я.В.