Справа № 420/15370/20
Суддя: Бутенко А.В.
Дата ухвалення: 2021-06-25 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 червня 2021 року м. Одеса

Одеський окружний адміністративний суд у складі судді Бутенко А.В., за участю секретаря - Сініцина А.С., розглянувши у відкритому судовому засіданні справу за адміністративним позовом Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради (65009, м. Одеса, вул. Черняховського, 6) до ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ), ОСОБА_2 ( АДРЕСА_2 ) про припинення права на виконання будівельних робіт,-

ВСТАНОВИВ:

Стислий зміст позовних вимог.

До Одеського окружного адміністративного суду надійшов позов Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , в якому позивач просить суд:

- припинити право на виконання будівельних робіт, набутого, на підставі повідомлення про початок виконання будівельних робіт № ОД 93 від 12.10.2020 року, подане ОСОБА_2 ;

- припинити право на виконання будівельних робіт, набутого на підставі повідомлення про початок виконання будівельних робіт № ОД 08 від 12.10.2020 року, подане ОСОБА_1 ;

- припинити право на виконання будівельних робіт, набутого на підставі повідомлення про початок виконання будівельних робіт № ОД 59 від 12.10.2020 року, подане ОСОБА_1 .

Виклад позиції позивача та заперечень відповідача.

В обґрунтування позовних вимог зазначено, що посадовою особою Управління із залученням представників Київської районної адміністрації Одеської міської ради, Департаменту архітектури та містобудування Одеської міської ради, 18.12.2020 року здійснено комісійне обстеження об`єкта будівництва за адресою: АДРЕСА_3 . Так, за результатами обстеження посадовою особою Управління встановлено, що за вказаною адресою розміщено три земельні ділянки, цільове призначення яких - для будівництва та обслуговування житлового будинку та господарських будівель і споруд; (присадибна ділянка). З візуального огляду встановлено здійснення будівельних, робіт з будівництва двох житлових будинків. Будівельні роботи призупинено. Замовники будівництва були відсутні. Відповідно до абз. 1 ч. 2 ст. 36 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», виконувати будівельні роботи без подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт забороняється.

12.05.2021 року за вх. № 23675/21 від представника відповідачів надійшов відзив на позовну заяву, в обґрунтування якого зазначено, що відповідно до статті 6 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" управління у сфері містобудівної діяльності здійснюється Верховною Радою України, Кабінетом Міністрів України, Верховною Радою Автономної Республіки Крим, Радою міністрів Автономної Республіки Крим, центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері містобудування, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно - будівельного контролю та нагляду, органами державного архітектурно-будівельного контролю, іншими уповноваженими органами містобудування та архітектури, місцевими державними адміністраціями, органами місцевого самоврядування. Згідно із частиною другою статті 41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" державний архітектурно - будівельний нагляд - сукупність заходів, спрямованих на дотримання уповноваженими органами містобудування та архітектури, структурними підрозділами Київської та Севастопольської міських державних адміністрацій та виконавчими органами сільських, селищних, міських рад з питань державного архітектурно- будівельного контролю, іншими органами, що здійснюють контроль у сфері містобудівної діяльності, вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час провадження ними містобудівної діяльності.

Механізм зазначеного вище нагляду визначений затвердженим Постановою Кабінету Міністрів України від 19.08.2015 № 698 Порядком здійснення державного архітектурно- будівельного нагляду. Вказаний Порядок не містить в собі зазначень про надання УДАБК повноважень звернення до суду із будь-якими позовними вимогами на виконання функцій нагляду.

Процедура здійснення заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками, сертифікованими відповідальними виконавцями робіт, підприємствами, що надають технічні умови щодо, інженерного забезпечення об`єкта будівництва, та експертними організаціями (далі - суб`єкти містобудування) вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт - врегульована положеннями Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 р. № 553. Як прямо вказано в самій позовній заяві, на час звернення УДАБК до суду із позовом дію Постанови Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 р. № 553 було зупинено, внаслідок проведення в Україні реформи містобудування. Цей Порядок не діє. Таким чином, на даний час в Україні відсутнє законодавство, яке б надавало повноваження позивачу для здійснення функцій нагляду та контролю в галузі містобудування, в тому числі із повноваженням збирання інформації, обробки її та звернення до суду із позовом. Відсутній механізм правового контролю, не передбачено складання жодних документів, відсутній належний порядок нагляду та контролю, відсутні повноваження.

18.06.2021 року за вх. № ЕП/16769/21 від позивача надійшла відповідь на відзив, в якій позивач підтримав позицію, викладену в позовній заяві та просив позовні вимоги задовольнити в повному обсязі.

Заяви чи клопотання від сторін.

20.01.2021 року від представника позивача надійшло клопотання про продовження строку на усунення недоліків.

25.01.2021 року від представника позивача надійшло клопотання про продовження строку на усунення недоліків.

08.02.2021 року від представника позивача надійшло клопотання про долучення до матеріалів справи документів.

06.04.2021 року від представника відповідачів надійшла заява про відкладення розгляду справи.

20.04.2021 року від представника відповідачів надійшла заява про відкладення розгляду справи.

20.04.2021 року від представника позивача надійшло клопотання про розгляд справи в режимі відеоконференції.

17.05.2021 року від представника відповідачів надійшли додаткові пояснення по справі.

Процесуальні дії, вчинені судом.

Ухвалою суду від 13.01.2021 року адміністративний позов залишено без руху, надано строк на усунення недоліків.

Ухвалою суду від 08.02.2021 року продовжено строк на усунення недоліків адміністративного позову.

Ухвалою суду від 12.03.2021 року відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін та призначено підготовче засідання на 06 квітня 2021 року до 10.30 год.

06.04.2021 року у зв`язку із перебуванням головуючого судді на лікарняному, підготовче засідання перенесено на 20.04.2021 року на 10.30 год.

20.04.2021 року протокольною ухвалою суду продовжено строк підготовчого провадження на 30 днів та відкладено розгляд справи на 17.05.2021 року на 11.30 год.

Ухвалою суду від 20.04.2021 року вирішено допустити участь сторін в судовому засіданні в режимі відеоконференції та призначити проведення судового засідання в режимі відеоконференції на 17 травня 2021 року о 11.30 год.

17.05.2021 року протокольною ухвалою суду оголошено перерву в судовому засіданні до 03.06.2021 року до 11.30 год.

03.06.2021 року протокольною ухвалою суду закрито підготовче провадження по справі та призначено справу до судового розгляду по суті на 22.06.2021 рок об 11.30 год.

22.06.2021 року в судовому засіданні, представник позивача підтримав позовні вимоги та просив задовольнити позовні вимоги в повному обсязі.

Представник відповідачів проти задоволення адміністративного позову заперечував з підстав, викладених у відзиві на адміністративний позов.

В судовому засіданні 22.06.2021 року проголошено вступну та резолютивну частини рішення суду про відмову в задоволенні адміністративного позову.

Обставини справи.

18.12.2020 року Управлінням державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради із залученням представників Київської районної адміністрації Одеської міської ради, Департаменту архітектури та містобудування Одеської міської ради, здійснено комісійне обстеження об`єкта будівництва за адресою: АДРЕСА_3 .

За результатами обстеження посадовою особою Управління встановлено, що за адресою: АДРЕСА_3 розміщено три земельні ділянки:

земельна ділянка загальною площею 0,08 кв.м, кадастровий номер: :44:003:0054, власник - ОСОБА_2 ;

земельна ділянка загальною площею 0,0713 кв.м, кадастровий номер: :44:003:0055, власник - TOB «АМАРЕНС» (керівник - ОСОБА_2 ), користувач - ОСОБА_1 ;

земельна ділянка, загальною площею 0,0836 кв.м, кадастровий номер: :44:003:0056 власник - ТОВ «АМАРЕНС» (керівник - ОСОБА_2 ), користувач - ОСОБА_1 .

Цільове призначення усіх трьох ділянок ідентичне - для будівництва та обслуговування житлового будинку та господарських будівель і споруд (присадибна ділянка).

Під час обстеження на місці також встановлено, що за адресою: АДРЕСА_3 (кадастровий номер; :44:003:0055; :44:003:0056) здійснюються будівельні роботи з будівництва багатоквартирних житлових будинків, оформленого актом обстеження від 18.12.2020 року.

На підставі складеного акта позивач звернувся до суду із позовом про припинення право на виконання будівельних робіт, набутого, на підставі повідомлень про початок виконання будівельних робіт.

Джерела права й акти їх застосування.

Згідно з ч. 2 статті 2 КАС України, у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті вони на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення; з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Згідно зі ст. 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Правові та організаційні основи містобудівної діяльності встановлюються Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності» №3038-VI (далі - Закон №3038-VI), що спрямований на забезпечення сталого розвитку територій з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів

Відповідно до статті 6 Закону №3038-VI, управління у сфері містобудівної діяльності здійснюється Верховною Радою України, Кабінетом Міністрів України, Верховною Радою Автономної Республіки Крим, Радою міністрів Автономної Республіки Крим, центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері містобудування, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно - будівельного контролю та нагляду, органами державного архітектурно-будівельного контролю, іншими уповноваженими органами містобудування та архітектури, місцевими державними адміністраціями, органами місцевого самоврядування.

Відповідно до ст. 26 Закону №3038-VI забудова територій здійснюється шляхом розміщення об`єктів будівництва. Право на забудову земельної ділянки реалізується її власником або користувачем за умови використання земельної ділянки відповідно до вимог містобудівної документації.

Згідно з ч. 5 ст. 26 Закону №3038-VI проектування та будівництво об`єктів здійснюється власниками або користувачами земельних ділянок у наступному порядку:

отримання замовником або проектувальником вихідних даних;

розроблення проектної документації та проведення у випадках, передбачених ст. 31 Закону, її експертизи;

затвердження проектної документації;

виконання підготовчих та будівельних робіт;

прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів;

реєстрація права власності на об`єкт містобудування.

Так, частиною 1 ст. 29 Закону №3038-VI передбачено, що основними складовими вказаних вихідних даних є містобудівні умови та обмеження. Містобудівні умови та обмеження - документ, в якому зазначено комплекс планувальних та архітектурних вимог до проектування та будівництва, що стосуються поверховості та щільності забудови земельної ділянки, відступів будівель та споруд від червоних ліній, меж земельної ділянки, її благоустрою та озеленення, інші вимоги до об`єктів будівництва, встановлені законодавством та містобудівною документацією.

Згідно з ч. 4 ст. 29 Закону №3038-VI містобудівні умови та обмеження надаються відповідними уповноваженими органами містобудування та архітектури на підставі містобудівної документації на місцевому рівні.

Відповідно до ч. 7 ст. 1 Закону №3038-VI містобудівна документація - це затверджені текстові та графічні матеріали з питань регулювання планування, забудови та іншого використання територій.

Згідно з ч. 2 ст. 5 Закону №3038-VI вимоги містобудівної документації є обов`язковими для виконання всіма суб`єктами містобудування.

Відповідно до ч. 1 ст. 16 Закону №3038-VI, планування територій на місцевому рівні здійснюється шляхом розроблення та затвердження генеральних планів населених пунктів, планів зонування територій і детальних планів території, їх оновлення та внесення змін до них.

Частиною 1 ст. 17 Закону №3038-VI передбачено, що генеральний план населеного пункту є основним видом містобудівної документації на місцевому рівні, призначеної для обґрунтування довгострокової стратегії планування та забудови території населеного пункту. На підставі затвердженого генерального плану населеного пункту розробляється план земельно-господарського устрою, який після його затвердження стає невід`ємною частиною генерального плану. У складі генерального плану населеного пункту може розроблятися план зонування території цього населеного пункту. План зонування території може розроблятися і як окрема містобудівна документація після затвердження генерального плану.

Також, згідно з ч.1 та ч. 2 ст. 18 Закону №3038-VI, план зонування території розробляється на основі генерального плану населеного пункту (у його складі або як окремий документ) з метою визначення умов та обмежень використання території для містобудівних потреб у межах визначених зон. План зонування території встановлює функціональне призначення, вимоги до забудови окремих територій (функціональних зон) населеного пункту, їх ландшафтної організації.

Для отримання містобудівних умов та обмежень до заяви замовник також додає містобудівний розрахунок, що визначає інвестиційні наміри замовника, який складається у довільній формі з доступною та стислою інформацією про основні параметри об`єкта будівництва.

Згідно з частинами 1,7 статті 34 Закону №3038-VI замовник має право виконувати будівельні роботи після подання замовником повідомлення про початок виконання будівельних робіт відповідному органу державного архітектурно-будівельного контролю - щодо об`єктів будівництва, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), та щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта та які не потребують отримання дозволу на виконання будівельних робіт згідно з переліком об`єктів будівництва, затвердженим Кабінетом Міністрів України. Форма повідомлення про початок виконання будівельних робіт та порядок його подання визначаються Кабінетом Міністрів України.

Виконання будівельних робіт без відповідного документа, передбаченого цією статтею, вважається самочинним будівництвом і тягне за собою відповідальність згідно із законом.

Відповідно до статті 32 Закону № 3038-VI клас наслідків (відповідальності) будівель і споруд - це характеристика рівня можливої небезпеки для здоров`я і життя людей, які постійно або періодично перебуватимуть на об`єкті або які знаходитимуться зовні такого об`єкта, матеріальних збитків чи соціальних втрат, пов`язаних із припиненням експлуатації або з втратою цілісності об`єкта. Клас наслідків визначається відповідно до вимог будівельних норм, стандартів, нормативних документів і правил, затверджених згідно із законодавством.

Механізм набуття права на виконання підготовчих та будівельних робіт визначає Порядок виконання підготовчих та будівельних робіт, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 13 квітня 2011 р. №466 (в редакції постанови Кабінету Міністрів України від 26 серпня 2015 р. №747) (далі - Порядок №466).

Відповідно до пункту 5 Порядку №466 будівельні роботи можуть виконуватися замовником після отримання документа, що посвідчує право власності чи користування земельною ділянкою, або договору суперфіцію та:

- подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт - щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1) та об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта;

- видачі замовнику дозволу на виконання будівельних робіт - щодо об`єктів, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів із середніми (СС2) та значними (СС3) наслідками або підлягають оцінці впливу на довкілля відповідно до Закону України "Про оцінку впливу на довкілля".

Згідно із пунктом 13 Порядку №466 повідомлення про початок виконання підготовчих робіт, повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, та повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1) (далі - повідомлення), повідомлення про зміну даних у зазначених повідомленнях за формою згідно з додатками 1, 2 і 2-1 до цього Порядку подається замовником (його уповноваженою особою) особисто або надсилається рекомендованим листом з описом вкладення чи через електронний кабінет до відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю за місцезнаходженням об`єкта не пізніше ніж за один календарний день до початку виконання підготовчих або будівельних робіт.

Орган державного архітектурно-будівельного контролю протягом п`яти робочих днів з дня надходження повідомлення забезпечує внесення інформації, зазначеної у повідомленні, до реєстру згідно з цим Порядком. У разі подання повідомлення через електронний кабінет внесення до реєстру інформації, зазначеної у повідомленні, здійснюється в день його надходження автоматично за допомогою програмних засобів ведення реєстру.

Відповідно до ст.36 Закону №3038-VI право на виконання підготовчих робіт (якщо вони не були виконані раніше згідно з повідомленням про початок виконання підготовчих робіт) і будівельних робіт на об`єктах, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), об`єктах, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, надається замовнику та генеральному підряднику чи підряднику (у разі якщо будівельні роботи виконуються без залучення субпідрядників) після подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт.

Висновки суду.

Як встановлено судом та підтверджується матеріалами справи, 25.05.2020 року за результатами розгляду звернень ОСОБА_2 та ОСОБА_1 Департаментом архітектури та містобудування Одеської міської ради надані містобудівні умови та обмеження для проектування об`єкта будівництва № 01-07/152, № 01-07/153, № 01-07/154, за адресою: АДРЕСА_3 , назва об`єкту - Нове будівництво зблокованого житлового будинку на 2 сім`ї.

Відповідно до «Генерального плану м. Одеси», затвердженого рішенням Одеської міської ради від 25.03.2015 р. № 6489-VІ, земельна ділянка за адресою: АДРЕСА_4 , розташована на території одноквартирної (садибної та блокованої) житлової забудови.

Згідно з «Планом зонування території м. Одеси» (зонінг), затвердженим рішенням Одеської міської ради від 19.10.2016 р. № 1316-VІІ, вказана земельна ділянка розташована в зоні садибної житлової забудови (Ж-1), з переважним видом використання - розміщення садибної забудови, одноквартирних житлових будинків с земельними ділянками та блокованих одно-двоквартирних житлових будинків.

З огляду на вказане, наміри забудови земельних ділянок за адресою: АДРЕСА_4 , а саме: Нове будівництво зблокованого житлового будинку на 2 сім`ї, відповідають містобудівної документації на місцевому рівні, що забезпечує виконання ч. 4 ст. 29 Закону.

Суд зазначає, що відповідачами було надано повний пакет документів, який передбачений чинним законодавством.

Згідно із частиною другою статті 41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" державний архітектурно - будівельний нагляд - сукупність заходів, спрямованих на дотримання уповноваженими органами містобудування та архітектури, структурними підрозділами Київської та Севастопольської міських державних адміністрацій та виконавчими органами сільських, селищних, міських рад з питань державного архітектурно-будівельного контролю, іншими органами, що здійснюють контроль у сфері містобудівної діяльності (далі - об`єкти нагляду), вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час провадження ними містобудівної діяльності.

Механізм зазначеного вище нагляду визначений затвердженим Постановою Кабінету Міністрів України від 19.08.2015 № 698 Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного нагляду.

Вказаний Порядок не містить посилань на надання УДАБК повноважень звернення до суду із будь-якими позовними вимогами на виконання функцій нагляду.

Процедура здійснення заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками, сертифікованими відповідальними виконавцями робіт, підприємствами, що надають технічні умови щодо інженерного забезпечення об`єкта будівництва, та експертними організаціями (далі - суб`єкти містобудування) вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт - врегульована положеннями Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 р. № 553.

Суд звертає увагу, що на час звернення УДАБК до суду із позовом, дію Постанови Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 р. № 553 було зупинено, внаслідок проведення в Україні реформи містобудування. Таким чином, зазначений Порядок на час здійснення посадовою особою нагляду (обстеження) не діяв.

Таким чином, спосіб встановлення фактичних обставин, зазначений позивачем, перебуває поза межами правового регулювання, що не відповідає ст.19 Конституції України.

Суд звертає увагу, що твердження позивача станом на момент розгляду даної справи щодо відсутності у відповідачів права здійснювати будівництво об`єктів, щодо яких затверджені містобудівні умови та обмеження №01-07/152, №01-07/153 та №01-07/154 від 25.05.2020 року не знаходять свого документального підтвердження, оскільки повідомлення про початок будівельних робіт за даними умовами зареєстровані самим позивачем 12.10.2020 року.

Таким чином, оцінивши кожен доказ, який є у справі щодо його належності, допустимості, достовірності та їх достатності і взаємного зв`язку у сукупності, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні, та враховуючи всі наведені обставини, суд дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення позовних вимог.

Частиною 1 ст. 77 КАС України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення.

Принцип обґрунтованості рішення суб`єкта владних повноважень має на увазі, що рішенням повинне бути прийнято з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії), на оцінці усіх фактів та обставин, що мають значення. Європейський Суд з прав людини у рішенні по справі "Суомінен проти Фінляндії" (Suominen v. Finland), N 37801/97, п. 36, від 1 липня 2003 року, вказує, що орган влади зобов`язаний виправдати свої дії, навівши обґрунтування своїх рішень.

Відповідно до ст. 242 КАС України, судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні. Судове рішення має відповідати завданню адміністративного судочинства, визначеному цим Кодексом.

Керуючись ст.ст. 6, 72-73, 77, 132, 139, 143, 241-246, 250-251 КАС України, суд, -

ВИРІШИВ:

У задоволенні адміністративного позову Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради (65009, м. Одеса, вул. Черняховського, 6) до ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ), ОСОБА_2 ( АДРЕСА_2 ) - відмовити.

Порядок і строки оскарження рішення визначаються ст.ст.293, 295 КАС України.

Рішення набирає законної сили в порядку і строки, встановлені ст.255 КАС України.

Повний текст рішення виготовлено та підписано суддею 25.06.2021 року.

Суддя А.В. Бутенко

.