Справа № 826/17591/18
Суддя: Степанюк Анатолій Германович
Дата ухвалення: 2021-06-24 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

24 червня 2021 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі судді-доповідача Степанюка А.Г., суддів Губської Л.В., Кобаля М.І., розглянувши клопотання ОСОБА_1 про повернення судового збору за подання заяви про перегляд за нововиявленими обставинами постанови Шостого апеляційного адміністративного суду від 13 листопада 2019 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Міністра закордонних справ України Клімкіна Павла Анатолійовича, треті особи - Міністерство закордонних справ України, Державна казначейська служба України, про визнання протиправною бездіяльності та зобов`язання вчинити дії, -

В С Т А Н О В И В:

У жовтні 2018 року ОСОБА_1 (далі - Позивач, ОСОБА_1 ) звернувся до Окружного адміністративного суду міста Києва з позовом до Міністра закордонних справ України Клімкіна Павла Анатолійовича (далі - Відповідач, Міністр закордонних справ) про:

- визнання протиправною бездіяльності Міністра закордонних справ щодо не здійснення особистого прийому з ОСОБА_1 у дні, визначені графіком прийому громадян МЗС України;

- зобов`язання Міністра закордонних справ провести особистий прийом з ОСОБА_1 у зручний для обох сторін час та день;

- компенсацію з Державного бюджету України на користь ОСОБА_1 матеріальної шкоди на суму 963,50 грн. за рахунок бюджетних асигнувань Міністерства закордонних справ України.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 06.03.2019 року залучено до участі у справі Міністерство закордонних справ України (далі - Третя особа-1, МЗС України) та Державну казначейську службу України (далі - Третя особа-2, ДКС України) в якості третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору.

Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 08.07.2019 року позов задоволено частково:

- визнано протиправною бездіяльність Міністра закордонних справ щодо не здійснення особистого прийому ОСОБА_1 24.04.2018 року;

- стягнуто за рахунок бюджетних асигнувань МЗС України на користь ОСОБА_1 понесену ним матеріальну шкоду в розмірі 956,20 грн.

У задоволенні іншої частини позовних відмовлено.

Постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 13.11.2019 року апеляційну скаргу Міністра закордонних справ задоволено повністю, апеляційну скаргу ОСОБА_1 задоволено частково - рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 08.07.2019 року скасовано в частині задоволених позовних вимог та прийнято в указаній частині нове рішення, яким у задоволенні позову відмовлено. В іншій частині рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 08.07.2019 року залишено без змін.

На адресу Шостого апеляційного адміністративного суду 17.03.2020 року надійшла заява ОСОБА_1 про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами, в якій останній просить:

« 1. Постанову Шостого апеляційного адміністративного суду від 13.11.2019 скасувати.

2. Подану апеляційну скаргу відповідача залишити без розгляду.

3. Рішення Окружного адміністративного суду імені Клімкіна від 08.07.2019 року змінити, яким

3/1 Зобов`язати Міністра закордонних справ України провести особистий прийом з ОСОБА_1 у зручний для обох сторін час та день.

3/2 Присудити з Державного бюджету України на користь ОСОБА_1 АДРЕСА_1 ідентифікаційний код № НОМЕР_1 (Відповідано до стандарту НОМЕР_4 Міжнародної організації зі стандартизації ISO і Європейського комітету з банківських стандартів ECBS мої банківські реквізити є наступні Одержувач ОСОБА_1 Рахунок № НОМЕР_2 IBAN НОМЕР_3 понесені мною витрати по сплаті судового збору за подання апеляційної скарги за рахунок бюджетних асигнувань Міністерства закордонних справ України.».

Ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду від 19.03.2020 року заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами було залишено без руху, оскільки остання не відповідала вимогам статті 364 КАС України, а саме - у ній не наведені ім`я (найменування) інших учасників справи, нововиявлені обставини, якими обґрунтовується вимога про перегляд судового рішення, до заяви не додано документ про сплату судового збору, а також копії заяви відповідно до кількості учасників справи.

На виконання вимог ухвали суду про залишення заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами без руху Позивачем на адресу суду 22.04.2020 року було направлено клопотання щодо виконання ухвали від 19.03.2020 року, до якого було додано, зокрема, квитанцію «про сплату судових поборів» від 22.04.2020 року №0.0..1 на суму 1 057,20 грн. Разом з тим, у цільовому призначенні платежу ОСОБА_1 зазначено: «Оплата за товари/послуги судові побори на утримування ледарів та неуків у мантії та гнилої судової корумпованої судової влади України». Крім того, у самому клопотанні «Щодо виконання ухвали від 19.03.2020» Позивачем допускалися образливі висловлювання щодо судового збору («судові побори»), щодо Вищої ради правосуддя («вища зрада правосуддя») та щодо суду в цілому як такого, що здійснює «самоправство самого суду, який задовольняє будь які примхи міністра МЗС».

Ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду від 05.05.2020 року клопотання ОСОБА_1 «Щодо виконання ухвали від 19.03.2020» та додані до нього документи повернуто без розгляду, оскільки у поданих документах допущені висловлювання, що дискредитують судові органи України та їх посадових осіб.

Ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду від 10.09.2020 року заяву ОСОБА_1 про перегляд за нововиявленими обставинами постанови Шостого апеляційного адміністративного суду від 13.11.2019 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Міністра закордонних справ України Клімкіна Павла Анатолійовича, треті особи - Міністерство закордонних справ України, Держана казначейська служба України, про визнання протиправною бездіяльності та зобов`язання вчинити дії - повернуто особі, яка її подала.

На адресу суду апеляційної інстанції надійшло клопотання ОСОБА_1 із прохальною частиною наступного змісту: «Вимагаю негайно ухвалити ухвалу про повернення мені судового побору за подання заяви про перегляд судового рішення яка була надіслана до вашого суду 19.05.2020 року.». Крім того, у клопотанні вказано, що «Відповідно до частини 1 пункту 2 статті 9 Закону України Про судові побори з громадян на утримання ледарів у мантії та усієї прогнившої судової системи України зазначається, сплачена сума судового збору повертається за клопотанням особи, яка його сплатила за ухвалою суду в разі повернення заяви.». Поряд з іншим, заявлене клопотання містить й інші негативні висловлювання на адресу суддів Шостого апеляційного адміністративного суду, зокрема «деякі особи у мантії», «ледарі у мантії» тощо.

З урахуванням наведеного суд вважає за необхідне зазначити таке.

Відповідно до п. 1 ч. 5 ст. 44 КАС України учасники справи зобов`язані виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу.

Згідно ч. 1 ст. 45 КАС України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами. Зловживання процесуальними правами не допускається.

На переконання суду, нецензурна лексика, образливі та лайливі слова, символи, зокрема для надання особистих характеристик учасникам справи, іншим учасникам судового процесу, їх представникам і суду не можуть використовуватися ні у заявах по суті справи, заявах з процесуальних питань, інших процесуальних документах, ні у виступах учасників судового процесу та їх представників.

Використання учасниками судового процесу та їх представниками нецензурної лексики, образливих і лайливих слів, символів у поданих до суду документах і у спілкуванні з судом, з іншими учасниками процесу, їхніми представниками, а також вчинення інших аналогічних дій свідчать про очевидну неповагу до честі, гідності цих осіб з боку осіб, які такі дії вчиняють. Ці дії суперечать основним засадам (принципам) адміністративного судочинства, а також його завданню. З огляду на це, вчинення таких дій суд може визнати зловживанням процесуальними правами та застосувати, зокрема наслідки, передбачені частиною третьою статті 45 КАС України.

Такі висновки висловлені Великою Палатою Верховного Суду у постанові від 14.03.2019 року у справі №9901/34/19.

Подання до суду документів, які містять образливі вислови та формулювання щодо очевидної неповаги особи до суду виходить за межі нормальної, коректної та легітимної критики, що, наприклад, у розумінні Європейського суду з прав людини констатується як зловживання правом на подання заяви. Так, цей Суд, застосовуючи підпункт «а» пункту 3 статті 35 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, оголошує неприйнятною будь-яку індивідуальну заяву, подану згідно зі статтею 34, якщо він вважає, що ця заява є зловживанням правом на її подання.

Судом враховується, що згідно правової позиції Великої Палати Верховного Суду, викладеної у вже згаданому вище рішенні, ч. 2 ст. 45 КАС України не містить вичерпного переліку обставин, що можуть бути розцінені судом як зловживання процесуальними правами.

Натомість, суд звертає увагу, що завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень (ч. 1 ст. 2 КАС України). А неприпустимість зловживання процесуальними правами є однією з основних засад (принципів) адміністративного судочинства (п. 9 ч. 3 ст. 2 КАС України).

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 07.04.2021 року у справі №9901/23/21 звернула увагу на те, що саме з метою виконання завдання адміністративного судочинства сторона у справі має користуватися процесуальними правами, сприяючи тим самим суду у здійсненні правосуддя. Отож, якщо особа здійснює певну процесуальну дію не з цією метою, а для досягнення інших цілей (зокрема, образити, принизити учасників судового процесу, їхніх представників, суд, виявити до них і до їхніх дій власні негативні емоції), така особа виходить за межі дійсного змісту відповідного процесуального права, тобто зловживає ним. Правова система має бути спроможною ефективно захистити себе від цих дій. І саме на такий захист спрямовані заходи, які суд застосовує через зловживання учасником судового процесу процесуальними правами. Відповідні заходи передбачені у частинах третій і четвертій статті 45, частині восьмій статті 139, частині першій статті 144, пункті 5 частини першої статті 145, статті 149 КАС України.

Дії учасників судового процесу та їхніх представників мають не лише за формою, але й за змістом відповідати завданню адміністративного судочинства. Зміст права на справедливий суд несумісний зі свідомим виявом учасником судового процесу чи його представником неповаги до честі, гідності, репутації іншого учасника, представника, суду тощо. Тому суди не повинні розглядати справи, в яких особа, яка ініціювала судовий процес, використовує її процесуальні права на шкоду іншим учасникам судового процесу й інтересам правосуддя.

У процесуальних відносинах, намагаючись донести певну думку до суду, учасники судового процесу, їхні представники, інші особи мають ретельно підбирати слова, а також з обережністю виявляти емоції щодо інших учасників, їхніх представників, суду, осіб, які не беруть участь у судовому процесі. Суд не повинен толерувати використання нецензурної лексики, образливих і лайливих слів чи символів, зокрема для надання характеристик учасникам справи, іншим учасникам судового процесу, їх представникам і суду (суддям). Такі слова та символи не можна використовувати ні у заявах по суті справи, заявах з процесуальних питань, інших процесуальних документах, ні у виступах учасників судового процесу та їхніх представників (Аналогічні висновки висловлені Великої Палатою Верховного Суду й у постановах від 13.03.2019 року у справі № 199/6713/14-ц, від 14.03.2019 року у справі № 9901/34/19, від 07.11.2019 року у справі № 9901/324/19.). Їхня наявність є достатньою для того, щоби суд відразу застосував наслідки, передбачені ч. 3 ст. 45 КАС України (повернення, залишення без розгляду передбачених § 1 і § 2 глави 1 розділу ІІ КАС України заяв, скарг, клопотань).

Таким чином, зазначення ОСОБА_1 у документі «Клопотання від громадянина України» висловлювань та фраз щодо очевидної неповаги особи до суддів, суду та органів судової влади України, на переконання суду, свідчить про зловживання Позивачем своїми процесуальними правами, що отримали своє відображення у поданому до суду документі.

За правилами ч. 3 ст. 45 КАС України якщо подання скарги, заяви, клопотання визнається зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання.

З урахуванням наведеного, оскільки у заявленому клопотанні про повернення судового збору ОСОБА_1 допущені висловлювання, що дискредитують судові органи України та їх посадових осіб, а також суддів, суд приходить до висновку про наявність достатніх правових підстав для визнання зловживанням процесуальними правами поданого Заявником клопотання та повернення його останньому без розгляду.

Керуючись ст. ст. 45, 248, 321, 325 КАС України, суд, -

УХВАЛИВ:

Клопотання ОСОБА_1 від 17 червня 2021 року про повернення судового збору - повернути без розгляду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддями.

Касаційна скарга на рішення суду апеляційної інстанції подається безпосередньо до Верховного Суду у порядку та строки, визначені ст.ст. 328-331 КАС України.

Суддя-доповідач А.Г. Степанюк

Судді Л.В. Губська

М.І. Кобаль