Справа № 380/8861/20
Суддя: Мричко Наталія Іванівна
Дата ухвалення: 2021-06-14 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЛЬВІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
справа №380/8861/20
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 червня 2021 року місто Львів

Львівський окружний адміністративний суд в складі:

головуючої - судді Мричко Н.І.

за участі секретаря судового засідання Максимович А.Я.

представника позивача Стеця Р.Я.

представника відповідача Квасниці Н.Б.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «БІЗНЕС ІНЖИНІРИНГ» до Головного управління ДПС у Львівській області про визнання протиправними дій та скасування рішення, зобов`язання вчинити дії,-

встановив:

на розгляді Львівського окружного адміністративного суду знаходилась адміністративна справа за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «БІЗНЕС ІНЖИНІРИНГ» (далі ТОВ «БІЗНЕС ІНЖИНІРИНГ», позивач) до Головного управління ДПС у Львівській області (далі ГУ ДПС у Львівській області, відповідач), в якій позивач, з урахуванням заяви про уточнення позовних вимог від 05.02.2021 вх. № 7928 просив суд:

- визнати протиправним та скасувати рішення №2788 від 22.05.2020 Головного управління ДПС у Львівській області про анулювання реєстрації платника податку на додану вартість юридичної особи Товариства з обмеженою відповідальністю «БІЗНЕС ІНЖИНІРИНГ» () за індивідуальним податковим номером 54.

- зобов`язати Головне управління ДПС у Львівській області поновити дію реєстрації платника податку на додану вартість юридичної особи Товариства з обмеженою відповідальністю «БІЗНЕС ІНЖИНІРИНГ» (код ЄДРПО 40186169) за індивідуальним податковим номером 54 з моменту її анулювання зі збереженням податкових показників (?Накл) в розмірі 9 023 492,32 грн. в системі електронного адміністрування податку на додану вартість юридичної особи Товариства з обмеженою відповідальністю «БІЗНЕС ІНЖИНІРИНГ».

- зобов`язати Головне управління ДПС у Львівській області надати необхідну інформацію та документи з приводу поновлення дії реєстрації платника ПДВ юридичної особи Товариства з обмеженою відповідальністю «БІЗНЕС ІНЖИНІРИНГ» () Державній казначейській службі України для відновлення рахунку Товариства з обмеженою відповідальністю «БІЗНЕС ІНЖИНІРИНГ» в системі електронного адміністрування податку на додану вартість та повідомити належним чином Товариство з обмеженою відповідальністю «БІЗНЕС ІНЖИНІРИНГ» у строк, передбачений законодавством.

Ухвалою від 23.10.2020 позовну заяву ТОВ «БІЗНЕС ІНЖИНІРИНГ» залишено без руху, встановлено позивачу строк для усунення виявлених недоліків позовної заяви.

Ухвалою від 17.11.2020 відкрито провадження у цій справі за правилами загального позовного провадження.

Ухвалою від 17.03.2021 постановлена ухвала про закриття підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду по суті.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що 26.05.2020 з інформації, розміщеної в розділі «реєстри» на сайті ДПС України позивачу стало відомо про те, що контролюючим органом за самостійним рішенням 22.05.2020 анульовано реєстрацію ТОВ «БІЗНЕС ІНЖИНІРИНГ» платником податку на додану вартість у зв`язку з наданням декларацій про відсутність поставок. 26.05.2020 позивач надіслав скаргу до ДПС України, в якій просив скасувати рішення ГУ ДПС у Львівській області від 22.05.2020 про анулювання реєстрації платником ПДВ ТОВ «БІЗНЕС ІНЖИНІРИНГ» та зобов`язати ГУ ДПС у Львівській області відновити реєстрацію платником ПДВ ТОВ «БІЗНЕС ІНЖИНІРИНГ» () за індивідуальним податковим номером 54. На момент звернення позивача до суду з цим позовом, контролюючий орган не розглянув по суті скаргу позивача зіславшись на зупинення перебігу строків, встановлених дією карантину.

В подальшому, а саме 09.10.2020р. під час розгляду контролюючим органом скарги позивача на оскаржуване рішення від 22.05.2020 про анулювання реєстрації платника ПДВ, відповідачем виключено (обнулено) з СЕА показник - ліміт ПДВ в розмірі 9 023 492,32 грн. на яку ТОВ «БІЗНЕС ІНЖИНІРИНГ» мало право зареєструвати податкові накладні в ЄРПН.

Додатково позивач вказує на те, що 02.05.2019 слідчий суддя Личаківського районного суду м. Львова розглянувши у судовому засіданні в залі суду клопотання виконуючого обов`язки начальника Третього слідчого відділу слідчого управління Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у м. Львові, погодженого прокурором, про накладення арешту на майно, у зв`язку з розслідуванням кримінального провадження №0000093 від 07.02.2019, постановив ухвалу в справі №463/3239/19, відповідно до якої накладено арешт на активи - суми ліміту ПДВ в системі електронного адміністрування ПДВ в Державній фіскальній службі України () за адресою - м. Київ, Львівська площа, 8, що належить ряду юридичних осіб, серед іншого і ТОВ «БІЗНЕС ІНЖИНІРИНГ» () на які ТОВ «БІЗНЕС ІНЖИНІРИНГ» має право зареєструвати податкові накладні та/або розрахунки коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних із забороною використовувати або будь-яким чином відчужувати вищезазначене майно, починаючи з дня винесення ухвали. Суд доручив виконання вказаної ухвали саме Державній фіскальній службі України.

Таким чином, продовжує позивач, згідно з ухвалою Личаківського районного суду м. Львова від 02.05.2019р. в справі № 463/3239/19, ТОВ «БІЗНЕС ІНЖИНІРИНГ» з 02.05.2019 не мало змоги здійснювати господарську діяльність та були створені перешкоди для виконання обов`язків підприємства щодо належного ведення податкового обліку, сплати до бюджету податків, зборів за наслідками діяльності, розрахунків з контрагентами.

Зазначає, що у зв`язку з фактичним припиненням (блокуванням) господарської діяльності, внаслідок згаданого судового рішення від 02.05.2019 ТОВ «БІЗНЕС ІНЖИНІРИНГ» було змушене подавати в період з травня 2019 року по травень 2020 року декларації з ПДВ з відомостями про відсутність господарської діяльності.

Позивач стверджує, що відсутність господарської діяльності ТОВ «БІЗНЕС ІНЖИНІРИНГ» є виключно результатом рішення Личаківського районного суду м. Львова від 02.05.2019 та дій ДПС щодо блокування платнику можливості реєстрації податкових накладних або розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Вказує, що ТОВ «БІЗНЕС ІНЖИНІРИНГ» оформивши 30.01.2020 податкову накладну №1 щодо реалізації товару ТОВ «Техмашстрой 2012»» в ЄРПН отримало 12.02.2020 відповідь з ДПС України, що документ не може бути прийнятий - накладено арешт за рішенням суду на суму податку, на яку продавець має право зареєструвати податкові накладні в ЄРПН.

ТОВ «БІЗНЕС ІНЖИНІРИНГ» неодноразово зверталось впродовж року до Личаківського районного суду м. Львова з клопотаннями про скасування накладеного арешту на ліміти ПДВ для можливості здійснення господарської діяльності, звертаючи увагу на протиправність вказаного арешту та не відповідність його вимогам ПК України, але суд відмовив в клопотаннях вказавши, що в застосуванні арешту не відпала потреба і таке втручання в діяльність платника є виправданим. Разом з тим, 01.06.2020 Личаківський районний суд м. Львова, розглянувши чергове клопотання позивача про скасування арешту, ухвалою скасував арешт на суми ліміту ПДВ в системі електронного адміністрування, з підстав тривалості накладеного арешту та відсутність повідомлень посадовим особам ТОВ «БІЗНЕС ІНЖИНІРИНГ» про підозру у вчинені злочину. Вказана ухвала про скасування арешту згідно «Заяви про негайне виконання судового рішення» була надіслана 14.06.2020. в ДПС України для виконання. 27.07.2020р. згідно отриманої відповіді на адвокатський запит ДПС повідомило, що вживаються заходи для виконання ухвали про скасування арешту на ліміти ПДВ ТОВ «БІЗНЕС ІНЖИНІРИНГ» від 01.06.2020.

З огляду на наведене позивач вважає, що рішення контролюючого органу від 22.05.2020 про анулювання свідоцтва платника ПДВ ТОВ «БІЗНЕС ІНЖИНІРИНГ» є протиправним та таким, що не відповідає вимогам Податкового кодексу України, оскільки прийняте без з`ясування фактичних обставин господарської діяльності і причин оформлення та подання ТОВ «БІЗНЕС ІНЖИНІРИНГ» податкової звітності з ПДВ в період з травня 2019 року по травень 2020 року.

14.12.2020 представником відповідача поданий відзив на позовну заяву, згідно з яким ГУ ДПС у Львівській області просить відмовити у задоволенні позовних вимог ТОВ «БІЗНЕС ІНЖИНІРИНГ» у зв`язку з їх безпідставністю. Суть вказаного відзиву зводиться до такого. ТОВ «БІЗНЕС ІНЖИНІРИНГ» зареєстровано платником ПДВ 01.03.2016. Позивач подавав податкову звітність з податку на додану вартість протягом 12 послідовних податкових місяців за період з травня 2019 року по квітень 2020 року з нульовими показниками. Рішенням ГУ ДПС у Львівській області № 2788 від 22.05.2020 анульовано реєстрацію платника податку на додану вартість ТОВ «БІЗНЕС ІНЖИНІРИНГ». Підставою для анулювання реєстрації платника податку на додану вартість є подання протягом 12 послідовних податкових місяців до контролюючого органу податкової звітності з податку на додану вартість, яка свідчить про відсутність постачання/придбання товарів/послуг, здійснених з метою формування податкового зобов`язання чи податкового кредиту. З урахування вищенаведеного, а саме декларування ТОВ «БІЗНЕС ІНЖИНІРИНГ» в податковій звітності з ПДВ за період з 01.05.2019 по 30.04.2020 відсутність здійснення господарської діяльності та відповідно до п.п. «г» п.184.1 ст.184 Податкового Кодексу України від 02.12.2010 p. №2755-VI (із змінами і доповненнями) прийнято рішення про анулювання.

Відповідач вважає безпідставними твердження позивача про те, що у зв`язку з прийняттям ухвали Личаківського районного суду м. Львова від 02.05.2019 у справі №463/3239/19 відповідно до якої накладено арешт на активи - суми ліміту ПДВ в системі електронного адміністрування ПДВ, ТОВ «БІЗНЕС ІНЖИНІРИНГ» не мало змоги здійснювати господарську діяльність та створені перешкоди для виконання обов`язків підприємства щодо належного ведення податкового обліку, сплати до бюджету податків за наслідками діяльності. Зазначає, що відповідно до частини сьомої статті 173 КПК України підозрюваний, обвинувачений, треті особи мають право на захисника, право оскаржити судове рішення щодо арешту майна. Зазначає, що позивач в апеляційному порядку вищенаведені ухвали про арешт майна не оскаржував. Також посилається на частин першу, другу статті 174 КПК України якими передбачено, що арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного. обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано. Клопотання про скасування арешту майна розглядає слідчий суддя, суд не пізніше трьох днів після його надходження до суду. Отже, на думку відповідача, з метою усунення негативних наслідків необґрунтованого застосування арешту майна клопотання про його скасування розглядається не пізніше 3 днів після його надходження до суду. Вважає, що таким чином, саме добросовісний платник податків, у разі необґрунтованого арешту майна, повинен найскоріше, після дізнання про арешт, звернутися до відповідного суду про його скасування, з метою мінімізації негативних наслідків такого арешту.

Враховуючи наведене, ГУДПС у Львівській області, вважає вимоги про визнання протиправним та скасування рішення про анулювання реєстрації платника безпідставними та такими, що не підлягають до задоволення.

22.12.2020 на адресу суду від позивача надійшли заперечення на відзив, суть яких зводиться до такого. На думку позивача, відповідачем не спростовано його аргументів, щодо порушення вимог чинного законодавства України контролюючим органом при прийнятті оскаржуваного рішення від 22.05.2020, а саме щодо порушення вимог п. 184.10 ст.184 ПК України у зв`язку з не повідомленням ТОВ «БІЗНЕС ІНЖИНІРИНГ» протягом трьох робочих днів після анулювання такої реєстрації та не надіслання оскаржуваного рішення. Також зазначає, що відповідачем не спростовано аргументів позивача щодо порушення вимог чинного законодавства України контролюючим органом при прийнятті оскаржуваного рішення від 22.05.2020, а саме щодо невідповідності його вимогам Податкового кодексу України, яке було прийняте без з`ясування фактичних обставин господарської діяльності платника і причин оформлення та подання ТОВ «БІЗНЕС ІНЖИНІРИНГ» податкової звітності з ПДВ в період з травня 2019 року по травень 2020 року.

Крім цього вважає, що відповідачем не спростовано аргументів позивача, що на момент подання позову, контролюючий орган не розглянув по суті скаргу від 26.05.2020 зіславшись у відповіді від 03.09.2020 на зупинення перебігу строків встановлених дією карантину та внесеними відповідними змінами в Податковий кодекс України - п.52-8 підрозділу 10 розділу XX «Перехідних положень «Податкового кодексу України - до 31.10.2020, тобто відповідно до вимог статті 56 ПК України, зважаючи на рішення Конституційного суду України в справі - справа № 1-14/2020(230/20) яким визнано неконституційність положень про карантин. Стверджує, що скарга вважається задоволеною і відповідно рішення вважається скасованим.

Зазначає, що на адресу ТОВ «БІЗНЕС ІНЖИНІРИНГ» жодного разу вмотивоване рішення керівника (його заступника або уповноваженої особи) контролюючого органу про продовження строків розгляду скарги від 26.05.2020 не було надіслано до закінчення 20-денного строку.

Вважає, що відповідачем не спростовано аргументів позивача, щодо причин відмови в реєстрації податкової накладної від січня 2020 року. Продовжує, що ТОВ «БІЗНЕС ІНЖИНІРИНГ» оформивши 30 січня 2020 року податкову накладну №1 щодо реалізації товару в адресу ТОВ «Техмашстрой 2012» () в ЄРПН отримало 12.02.2020 відповідь з ДПС України, що документ не може бути прийнятий - накладено арешт за рішенням суду на суму податку, на яку продавець має право зареєструвати податкові накладні в ЄРПН. Тобто твердження про відсутність постачання товарів з метою формування податкового зобов`язання не відповідає фактичним обставинам.

Також вважає, що відповідачем не спростовано аргументів позивача, що зважаючи на викладені об`єктивні обставини, пов`язані з арештом лімітів ПДВ у період з 02.05.2019 по 01.06.2020 року та імперативною забороною суду в будь який спосіб використовувати показники ліміту ПДВ, позивач був позбавлений реальної можливості вплинути на податкові показники на своєму рахунку в системі електронного адміністрування податку на додану вартість, і як наслідок, на формування своїх подальших податкових зобов`язань/податкового кредиту через накладений арешт. Пояснень щодо відмови в січні 2020 року у реєстрації податкових накладних ТОВ «БІЗНЕС ІНЖИНІРИНГ» відповідачем у відзиві не надано.

З огляду на викладене вважає, що у період з 02.05.2019 по 01.06.2020 позивач був позбавлений можливості вплинути на податкові показники на своєму рахунку в системі електронного адміністрування податку на додану вартість, і як наслідок, на формування своїх подальших податкових зобов`язань/податкового кредиту через накладений арешт.

Щодо посилання відповідача на те, що позивач в апеляційному порядку не оскаржував ухвали про арешт є недостовірними, оскільки як зазначено в позові платник податків неодноразово оскаржував ухвалу про арешт, а також у відповідності до вимог статті 309 КПК України було подано апеляційну скаргу на рішення суду від 02.05.2019 яка розглянута 30.05.2019 та Львівським апеляційним судом постановлено ухвалу в справі № 11-сс/811/363/19 якою відмовлено в задоволенні скарги в частині скасування арешту. Також продовжує позивач, відповідач вказав недостовірну інформацію, що позивач не діяв як добросовісний платник податків та не звертався з травня 2019 року в порядку статті 174 КПК України до суду про скасування арешту на ліміти ПДВ а лише 01.06.2020р. вказаний арешт був скасований. Так в позові було повідомлено суд, що позивач неодноразово оскаржував ухвалу про арешт, впродовж року, зокрема як доказ наведених обставин долучено копію ухвал від 04.10.2019 та 12.02.2020 про відмову в скасуванні арешту, а в ухвалі від 12.02.2020 Личаківського районного суду м. Львова наголошено, що суд встановив, що ТОВ «БІЗНЕС ІНЖИНІРИНГ» вже оскаржувало рішення про арешт від 02.05.2019 також і 14.05.2019 та 28.08.2019. Відтак наведені відповідачем твердження, що позивач припинив господарську діяльність внаслідок арешту на ліміти ПДВ при цьому не звертаючись з відповідними клопотаннями до суду є недостовірними. Отже незаконність оскаржуваного рішення підтверджується тим, що неможливість позивача формувати податкові зобов`язання та податковий кредит прямо обумовлена накладенням арешту та його виконанням ДПС України, який визнано протиправним в судовому порядку, а не відповідним волевиявленням платника податків щодо не бажання здійснювати господарську діяльності. Тобто для застосування вимог статті 184 ПК України мала б мати місце пасивна поведінка платника податків щодо ведення протягом 12 послідовних податкових місяців, чого в даному випадку не було.

Зазначає, що наслідком прийняття неправомірного рішення стало позбавлення позивача належного майна (грошових коштів), а тому належним способом поновлення порушеного права має бути не тільки скасування оскаржуваного рішення податкового органу, поновлення реєстрацій ТОВ «БІЗНЕС ІНЖИНІРИНГ» як платника ПДВ, а й зобов`язання відповідача забезпечити поновлення обліку відповідних коштів на електронному рахунку платника ПДВ. Внаслідок протиправності дій відповідача позивач позбавлений права на збереження податкових показників (?Накл) в розмірі 9 023 492, 32 грн на рахунку платника в системі електронного адміністрування податку на додану вартість. Створення перешкод чи встановлення обмежень, що не ґрунтуються на вимогах закону у праві вільно розпоряджатись накопиченим за наслідками розрахунків з бюджетом від`ємним значенням з податку на додану вартість є формою втручанням у право на мирне володіння своїм майном. За наведених обставин просить позов задовольнити повністю.

Заслухавши пояснення представників сторін, дослідивши матеріали справи на підтвердження й спростування заявлених вимог в їх сукупності, надавши їм юридичну оцінку, суд встановив таке.

ТОВ «БІЗНЕС ІНЖИНІРИНГ» зареєстроване 21.12.2015 як платник податків () та з 01.03.2016 зареєстроване як платник податку на додану вартість за номером 54.

02.05.2019, слідчий суддя Личаківського районного суду м. Львова розглянувши клопотання виконуючого обов`язки начальника Третього слідчого відділу слідчого управління Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Львові, погодженого прокурором, в кримінальному провадженні №0000093 від 07.02.2019 за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 205, ч.2 ст. 364 КК України про арешт майна, постановив ухвалу в справі №463/3239/19 згідно з якою, зокрема, наклав арешт суми ПДВ в системі електронного адміністрування ПДВ (ліміту ПДВ) ТОВ «БІЗНЕС ІНЖИНІРИНГ» () на які ТОВ «БІЗНЕС ІНЖИНІРИНГ» має право зареєструвати податкові накладні та/або розрахунки коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних із забороною використовувати або будь-яким чином відчужувати вищезазначене майно, починаючи з дня винесення ухвали (арк. справи 10-13).

30.01.2020 ТОВ «БІЗНЕС ІНЖИНІРИНГ» оформило податкову накладну №1 щодо реалізації товару ТОВ «Техмашстрой 2012» () в ЄРПН (арк. справи 24).

12.02.020 позивачем отримано квитанцію, що документ не може бути прийнятий - накладено арешт за рішенням суду на суму податку, на яку продавець має право зареєструвати податкові накладні в Єдиному реєстрі податкових накладних (арк. справи 25).

22.05.2020 ГУ ДПС у Львівській області прийнято рішення № 2788 про анулювання реєстрації платника податку на додану вартість ТОВ «БІЗНЕС ІНЖИНІРИНГ» () у зв`язку із тим, що особа, зареєстрована як платник податку, протягом 12 послідовних податкових місяців не подає контролюючому органу декларації з податку на додану вартість відповідно до пп «г» п. 184.1 ст.184 Податкового кодексу України (арк. справи 106).

Відповідно до витягу від 26.05.2020 щодо суми податку на яку платник податку на додану вартість має право зареєструвати податкові накладні та/або розрахунки коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, сума ПДВ ТОВ «БІЗНЕС ІНЖИНІРИНГ» становить 9 023 492, 32 грн (арк. справи 67).

26.05.2020 ТОВ «БІЗНЕС ІНЖИНІРИНГ» надіслано скаргу до ДПС України на рішення ГУ ДПС у Львівській області від 22.05.2020 про скасування свідоцтва платника ТОВ «БІЗНЕС ІНЖИНІРИНГ» (арк. справи 56-57).

У відповіді від 20.07.2020 № 22958/6/99-00-04-01-01-06 ДПС України повідомило про зупинення перебігу строків розгляду скарги , відповідно до внесених в Податковий кодекс України змін вп.52-8 підрозділу 10 розділу XX «Перехідних положень «Податкового кодексу України (арк. справи 62-63).

01.06.2020 Личаківський районний суд м. Львова, розглянув клопотання представника позивача про скасування арешту та постановив у справі №463/3239/19 ухвалу, згідно з якою скасував накладений ухвалою слідчого судді Личаківського районного суду м. Львова від 02.05.2019 (справа №463/3239/19, провадження №1-кс/463/1736/19) арешт із забороною використання та відчуження, на суми ПДВ в системі електронного адміністрування ПДВ (ліміту ПДВ) в частині ТОВ «БІЗНЕС ІНЖИНІРИНГ», на які вказаний платник має право зареєструвати податкові накладні та/або розрахунки коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, з підстав тривалості накладеного арешту та відсутності повідомлень посадовим особам ТОВ «БІЗНЕС ІНЖИНІРИНГ» про підозру у вчинені злочину (арк. справ 43-46)

27.07.2020р. ДПС України лисом за № 23783/6/99-00-04-01-04-06 повідомило представника позивача про те, що вживаються всі можливі заходи для виконання ухвали Личаківського районного суду м. Львова від 01.06.2020 у справі №463/3239/19 (арк. справи 52).

Відповідно до витягу від 12.10.2020 щодо суми податку на яку платник податку на додану вартість має право зареєструвати податкові накладні та/або розрахунки коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних сума ПДВ ТОВ «БІЗНЕС ІНЖИНІРИНГ становить «-» (арк. справи 68).

Не погоджуючись з рішенням та діями відповідача, ТОВ «БІЗНЕС ІНЖИНІРИНГ» звернулося до суду за захистом своїх прав та інтересів.

При вирішенні спору, суд застосовує наступні норми права.

Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, зокрема, визначає вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час здійснення податкового контролю, а також відповідальність за порушення податкового законодавства регулює Податковий кодекс України (далі ПК України).

Як встановлено пунктом 180.1 статті 180 ПК України, для цілей оподаткування платником податку на додану вартість є: 1) будь-яка особа, що провадить або планує провадити господарську діяльність і реєструється за своїм добровільним рішенням як платник податку у порядку, визначеному статтею 183 цього розділу; 2) будь-яка особа, що зареєстрована або підлягає реєстрації як платник податку; 3) будь-яка особа, що ввозить товари на митну територію України в обсягах, які підлягають оподаткуванню, та на яку покладається відповідальність за сплату податків у разі переміщення товарів через митний кордон України відповідно до Митного кодексу України, а також: особа, на яку покладається дотримання вимог митних режимів, які передбачають повне або часткове умовне звільнення від оподаткування, у разі порушення таких митних режимів, встановлених митним законодавством; особа, яка використовує, у тому числі при ввезенні товарів на митну територію України, податкову пільгу не за цільовим призначенням та/або всупереч умовам чи цілям її надання згідно із цим Кодексом, а також будь-які інші особи, що використовують податкову пільгу, яку для них не призначено. Норми цього пункту не застосовуються до операцій з ввезення на митну територію України фізичними особами (громадянами) чи суб`єктами підприємницької діяльності, які не є платниками податку, культурних цінностей, зазначених у пункті 197.7 статті 197 цього Кодексу; 4) особа, що веде облік результатів діяльності за договором про спільну діяльність без утворення юридичної особи; 5) особа - управитель майна, яка веде окремий податковий облік з податку на додану вартість щодо господарських операцій, пов`язаних з використанням майна, що отримане в управління за договорами управління майном. Для цілей оподаткування господарські відносини між управителем майна з власної господарської діяльності та його діяльності з управління майном прирівнюються до відносин на основі окремих цивільно-правових договорів. Норми цього підпункту не поширюються на управителів майна, які здійснюють управління активами інститутів спільного інвестування, фондів банківського управління, фондів фінансування будівництва та фондів операцій з нерухомістю, створених відповідно до закону; 6) особа, що проводить операції з постачання конфіскованого майна, знахідок, скарбів, майна, визнаного безхазяйним, майна, за яким не звернувся власник до кінця строку зберігання, та майна, що за правом успадкування чи на інших законних підставах переходить у власність держави (у тому числі майна, визначеного у статті 243 Митного кодексу України), незалежно від того, чи досягає вона загальної суми операцій із постачання товарів/послуг, визначеної пунктом 181.1 статті 181 цього Кодексу, а також незалежно від того, який режим оподаткування використовує така особа згідно із законодавством; 7) особа, що уповноважена вносити податок з об`єктів оподаткування, що виникають внаслідок поставки послуг підприємствами залізничного транспорту з їх основної діяльності, що перебувають у підпорядкуванні платника податку в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України; 8) особа - інвестор (оператор), який веде окремий податковий облік, пов`язаний з виконанням угоди про розподіл продукції.

У відповідності до пунктів 181.1, 181.2 статті 180 ПК України, у разі якщо загальна сума від здійснення операцій з постачання товарів/послуг, що підлягають оподаткуванню згідно з цим розділом, у тому числі з використанням локальної або глобальної комп`ютерної мережі, нарахована (сплачена) такій особі протягом останніх 12 календарних місяців, сукупно перевищує 1000000 гривень (без урахування податку на додану вартість), така особа зобов`язана зареєструватися як платник податку у контролюючому органі за своїм місцезнаходженням (місцем проживання) з дотриманням вимог, передбачених статтею 183 цього Кодексу, крім особи, яка є платником єдиного податку першої - третьої групи. Якщо особи, не зареєстровані як платники податку, ввозять товари на митну територію України в обсягах, що підлягають оподаткуванню згідно із законом, такі особи сплачують податок під час митного оформлення товарів без реєстрації як платники такого податку.

Порядок реєстрації платників податку на додану вартість передбачений статтею 183 ПК України.

Положенням про реєстрацію платників податку на додану вартість, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України №1130 від 14.11.2014 року (далі - Положення №1130), яке розроблене відповідно до розділів I, II, V, XIV, XVIII Податкового кодексу України та інших нормативно-правових актів, визначається порядок: реєстрації платників податку на додану вартість; анулювання реєстрації платників податку на додану вартість; ведення реєстру платників податку на додану вартість (далі - Реєстр); присвоєння індивідуального податкового номера платника податку на додану вартість; оприлюднення даних з Реєстру; перереєстрації платників податку на додану вартість; ведення документації при реєстрації/анулюванні реєстрації платників податку на додану вартість; формування і надання витягів та довідок з Реєстру.

Згідно з підпунктом г п.5.1 Положення №1130 реєстрація діє до дати анулювання, яке відбувається у випадках, визначених пунктом 184.1 статті 184 розділу V Кодексу, якщо особа, зареєстрована як платник ПДВ, протягом 12 послідовних податкових місяців не подає до контролюючого органу декларації з податку на додану вартість та/або подає таку декларацію (податковий розрахунок), яка (який) свідчить про відсутність постачання/придбання товарів, здійснених з метою формування податкового зобов`язання чи податкового кредиту.

Пунктом 5.2 Положення №1130 передбачено, що анулювання реєстрації здійснюється шляхом виключення платника ПДВ з Реєстру.

Пунктом 182.1 ст.180 ПК України передбачено, що якщо особа, яка відповідно до пункту 181.1 статті 181 цього Кодексу не є платником податку у зв`язку з тим, що обсяги оподатковуваних операцій відсутні або є меншими від встановленої зазначеною статтею суми, вважає за доцільне добровільно зареєструватися як платник податку, така реєстрація здійснюється за її заявою.

Реєстрація платника податку на додану вартість діє до дати анулювання реєстрації платника податку, яка проводиться шляхом виключення з реєстру платників податку і відбувається у разі, якщо особа, зареєстрована як платник податку, протягом 12 послідовних податкових місяців не подає контролюючому органу декларації з податку на додану вартість та/або подає таку декларацію (податковий розрахунок), яка (який) свідчить про відсутність постачання/придбання товарів/послуг, здійснених з метою формування податкового зобов`язання чи податкового кредиту (підпункт г пункту 184.1 статті 184 ПК України).

Таким чином, обов`язковою умовою для прийняття контролюючим органом рішення щодо анулювання реєстрації платника податків є нездійснення платником податків господарської діяльності шляхом укладання правочинів, які оподатковуються ПДВ, що тягне за собою неподання відповідних декларацій або їх подання з нульовими відомостями.

При вирішенні спору, суд виходив з такого.

Яке видно з матеріалів справи, підставою для прийняття рішення ГУ ДПС у Львівській області від 22.05.2020 року № 2788, стало подання позивачем податкової звітності з податку на додану вартість протягом 12 послідовних податкових місяців за період з 01.05.2019 року по 30.04.2020 року з нульовими показниками.

Суд встановив, що згідно з ухвалою про арешт майна слідчого судді Личаківського районного суду м. Львова Жовніра Г.Б. від 02.05.2019 у справі №463/3239/19 накладено арешт на активи - суми ліміту ПДВ в системі електронного адміністрування ПДВ, серед інших і ТОВ «БІЗНЕС ІНЖИНІРИНГ» ( ) на які ТОВ «БІЗНЕС ІНЖИНІРИНГ» має право зареєструвати податкові накладні та/або розрахунки коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних із забороною використовувати або будь-яким чином відчужувати вищезазначене майно, починаючи з дня винесення ухвали.

Позивачем вказана ухвала суду оскаржена в апеляційному порядку, однак ухвалою Львівського апеляційного суду від 30.05.2019 у справі №463/3239/19, в задоволенні апеляційної скарги в частині скасування арешту позивачу відмовлено (арк. справи 14-19).

Також встановлено що позивач неодноразово звертався з клопотаннями до Личаківського районного суду м. Львова про скасування арешту, накладеного ухвалою слідчого судді від 02.05.2019, проте в задоволенні таких клопотань йому відмовлено, що підтверджується ухвалами Личаківського районного суду м. Львова від 04.10.2019 року у справі №463/8119/19 (арк. справи 20-23), від 12.02.2020 року у справі №463/3239/19 (арк. справи 26-33).

Також судом встановлено, що ТОВ «БІЗНЕС ІНЖИНІРИНГ» оформило 30.01.2020 року податкову накладну №1 щодо реалізації товару ТОВ «Техмашстрой 2012» () в ЄРПН.

Від ДПС України 12.02.2020 року позивачем отримано квитанцію, що документ не може бути прийнятий - накладено арешт за рішенням суду на суму податку, на яку продавець має право зареєструвати податкові накладні в ЄРПН.

Матеріали справи вказують на те, що лише 25.05.2020 ухвалою Личаківського районного суду м. Львова у справі №463/3239/19 скасовано накладений ухвалою слідчого судді Личаківського районного суду м. Львова від 02.05.2019 року у справі №463/3239/19 арешт на суми ПДВ в системі електронного адміністрування ПДВ (ліміту ПДВ).

З огляду на встановлені обставини, суд дійшов висновку, що ТОВ «БІЗНЕС ІНЖИНІРИНГ» вживалися всі можливі процесуальні заходи з метою скасування ухвали слідчого судді Личаківського районного суду м. Львова від 02.05.2019 року у справі №463/3239/19, шляхом оскарження її в апеляційному порядку та звертаючись неодноразово до Личаківського районного суду м. Львова з клопотаннями про скасування такого арешту.

За таких обставин, не заслуговують на увагу твердження відповідача про те, що позивач вказану ухвалу про арешт майна не оскаржував, як і не звертався до суду з відповідним клопотанням про скасування арешту в період з травня 2019 року по травень 2020 року.

ДПС України листом № 23783/6/99-00-04-01-04-06 від 27.07.2020 повідомлено адвоката Р.Стеця про те, що станом на поточну дату ДПС вживаються всі можливі заходи щодо виконання ухвали Личаківського районного суду м. Львова від 01.06.2020 у справі №463/3239/19.

При цьому позивачем доведено, а відповідачем не спростовується, що відповідно до витягу від 26.05.2020 про суми податку, на яку платник податку на додану вартість має право зареєструвати податкові накладні та/або розрахунки коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, сума ПДВ позивача становила 9 023 492,32 грн.

З урахуванням встановлених фактичних обставин справи та норм чинного законодавства суд дійшов висновку, що подання позивачем декларацій зі сплати податку на додану вартість протягом 12 послідовних податкових місяців за період з 01.05.2019 по 30.04.2020 з нульовими показниками відбулося не внаслідок пасивної поведінки платника податків щодо ведення господарської діяльності, а внаслідок неможливості її ведення через блокування сум податку в системі електронного адміністрування ПДВ з незалежних від позивача обставин.

З огляду на викладене, суд вважає, що у відповідача були відсутні правові підстави відповідно до пп. «г» п.184.1 ст.184 ПК України для прийняття рішення щодо анулювання реєстрації ТОВ «БІЗНЕС ІНЖИНІРИНГ» як платника податку на додану вартість, відтак позовна вимога про визнання протиправним та скасування рішення №2788 від 22.05.2020 ГУДПС у Львівській області про анулювання реєстрації платника податку на додану вартість юридичної особи ТОВ «БІЗНЕС ІНЖИНІРИНГ» () за індивідуальним податковим номером 54 підлягає до задоволення.

Оскільки наслідком прийняття неправомірного рішення стало позбавлення позивача належного майна (грошових коштів), суд дійшов висновку, що належним способом поновлення порушеного права має бути не тільки скасування оскаржуваного рішення податкового органу, а й зобов`язання відповідача поновити дію реєстрації платника податку на додану вартість юридичної особи Товариства з обмеженою відповідальністю «БІЗНЕС ІНЖИНІРИНГ» () за індивідуальним податковим номером 54 з моменту її анулювання зі збереженням податкових показників в розмірі 9023492,32 грн в системі електронного адміністрування податку на додану вартість юридичної особи Товариства з обмеженою відповідальністю «БІЗНЕС ІНЖИНІРИНГ».

Щодо позовної вимоги зобов`язати Головне управління ДПС у Львівській області надати необхідну інформацію та документи з приводу поновлення дії реєстрації платника ПДВ юридичної особи ТОВ «БІЗНЕС ІНЖИНІРИНГ» () Державній казначейській службі України для відновлення рахунку ТОВ «БІЗНЕС ІНЖИНІРИНГ» в системі електронного адміністрування податку на додану вартість та повідомити належним чином ТОВ «БІЗНЕС ІНЖИНІРИНГ» у строк, передбачений законодавством, суд зазначає таке.

Постановою Кабінету Міністрів України №569 від 16.10.2014 затверджено Порядок електронного адміністрування податку на додану вартість (далі - Порядок №569).

Пунктом 5 вказаного Порядку визначено, що електронні рахунки відкриваються виключно на підставі реєстру платників податку, який ДПС надсилає Казначейству не раніше, ніж за один робочий день до дати реєстрації особи платником податку.

Казначейство відповідно до вимог статті 69 Кодексу надсилає ДПС повідомлення про відкриття електронного рахунка в день його відкриття. Після надходження такого повідомлення ДПС інформує платника податку про реквізити його електронного рахунка (п. 6 Порядку).

Відповідно до п.7 Порядку №569 у разі анулювання реєстрації платника податку залишок коштів на його електронному рахунку перераховується до бюджету, а такий рахунок закривається.

Для закриття електронного рахунка ДПС надсилає Казначейству реєстр платників податку, в якому зазначаються найменування або прізвище, ім`я та по батькові платника податку, податковий номер або серія (за наявності) та номер паспорта (для фізичних осіб - підприємців, які мають відмітку в паспорті про право здійснювати будь-які платежі за серією (за наявності) та номером паспорта), індивідуальний податковий номер платника податку та сума податку, що підлягає перерахуванню до бюджету.

На підставі такого реєстру Казначейство перераховує суми податку до бюджету.

Повідомлення про закриття електронних рахунків Казначейство надсилає ДПС у день закриття такого рахунка.

Водночас, відповідно до п. 7-1 Порядку №569 ДПС протягом трьох робочих днів, що настають за днем внесення контролюючим органом до реєстру платників податку змін щодо скасування (відміни) анулювання реєстрації платника податку за рішенням контролюючого органу або рішенням суду, яке набрало законної сили, здійснює перерахунок суми (У Накл) такого платника за звітний (податковий) період, у якому відбулося анулювання реєстрації платника податку, яке скасоване (відмінене). Такий перерахунок здійснюється ДПС шляхом перерахунку суми (У Накл) окремо за кожним її показником. При цьому перерахунок суми (У Накл) такого платника не здійснюється контролюючим органом у разі, коли: на момент скасування рішення про анулювання реєстрації особа застосовує спрощену систему оподаткування, яка не передбачає сплату податку; або повторна реєстрація (наступна за відміненою) платником податку такої особи є анульованою з підстав, передбачених пунктом 184.1 статті 184 Кодексу.

У відповідності до статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Чинне законодавство передбачає певний механізм відкриття та закриття електронного рахунку платника ПДВ, який первинною умовою передбачає направлення ДПС до Казначейства реєстру платників податку.

Відтак, на переконання суду, вказана позовна вимога не може бути вирішена одночасно з оскарженням дій та рішення податкового органу щодо анулювання свідоцтва платника ПДВ, оскільки відсутні докази того, що податковий орган у випадку набрання рішенням законної сили не буде діяти на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

З огляду на викладене, суд вважає вказану позовну вимога передчасною, а тому така задоволенню не підлягає.

Щодо стягнення з ГУ ДПС у Львівській області на користь ТОВ «БІЗНЕС ІНЖИНІРИНГ» понесених ним судових витрат, суд зазначає таке.

У відповідності до частин першої, третьої статі 132 КАС України, судові витрати складаються із судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать, серед іншого, витрати: на професійну правничу допомогу.

Згідно з частиною сьомою статті 139 КАС України, розмір витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв`язку з розглядом справи, встановлюється судом на підставі поданих сторонами доказів (договорів, рахунків тощо). Такі докази подаються до закінчення судових дебатів у справі або протягом п`яти днів після ухвалення рішення суду за умови, що до закінчення судових дебатів у справі сторона зробила про це відповідну заяву.

Порядок визначення розміру витрат на професійну правничу допомогу та їх розподілу між сторонами врегульовано статтею 134 КАС України.

За положеннями цієї статті, витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави.

Пунктом 3 вказаної статті визначено, що для цілей розподілу судових витрат:

1) розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою;

2) розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат.

Водночас, для визначення розміру витрат на правничу допомогу та з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги (пункті 4 статті 134 КАС України).

Відповідно до частини п`ятої статті 134 КАС України, розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із: 1) складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); 2) часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); 3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; 4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи.

При цьому, розмір витрат на правничу допомогу встановлюється судом на підставі оцінки доказів щодо детального опису робіт, здійснених адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги.

Аналогічна позиція викладена у постанові Верховного Суду, у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду від 22.12.2018 (справа №826/856/18), від 16.05.2019 № 823/2638/18.

Згідно з частиною сьомою статті 134 КАС України обов`язок доведення неспівмірності витрат покладається на сторону, яка заявляє клопотання про зменшення витрат на оплату правничої допомоги адвоката, які підлягають розподілу між сторонами.

20.01.2021 представником ГУ ДПС у Львівській області подані заперечення на заяву про стягнення з відповідача судових витрат, згідно з якими просить суд відмовити позивачу у стягненні таких. Вказано, що ГУ ДПС у Львівській області вважає, що позивачем не доведено те, що розмір витрат є реальним, що такі витрати були фактичними і немничуми, а їхній розмір обґрунтованим, спів мірним із складністю виконаних адвокатом конкретних робіт і часом, витрачених на виконання цих робіт.

Статтею 30 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» визначено, що гонорар є формою винагороди адвоката за здійснення захисту, представництва та надання інших видів правової допомоги клієнту.

Порядок обчислення гонорару (фіксований розмір, погодинна оплата), підстави для зміни розміру гонорару, порядок його сплати, умови повернення тощо визначаються в договорі про надання правової допомоги. При встановленні розміру гонорару враховуються складність справи, кваліфікація і досвід адвоката, фінансовий стан клієнта та інші істотні обставини. Гонорар має бути розумним та враховувати витрачений адвокатом час (частини друга, третя статті 30 вищевказаного Закону).

Аналіз вищевикладених норм дає підстави вважати, що при визначенні суми відшкодування судових витрат, суд має виходити з критерію обґрунтованих дій позивача, а також критерію розумності їхнього розміру, виходячи з конкретних обставин справи та запровадження певних запобіжників від можливих зловживань з боку учасників судового процесу та осіб, які надають правничу допомогу, зокрема, неможливості стягнення необґрунтовано завищених витрат на правничу допомогу.

Розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат.

Але, при визначенні суми відшкодування суд має виходити з критерію реальності адвокатських витрат (встановлення їхньої дійсності та необхідності), а також критерію розумності їхнього розміру, виходячи з конкретних обставин справи та фінансового стану обох сторін.

Отже, правова допомога є багатоаспектною, різною за змістом, обсягом та формами і може включати консультації, роз`яснення, складення позовів і звернень, довідок, заяв, скарг, здійснення представництва, зокрема в судах та інших державних органах тощо однак, вибір форми та суб`єкта надання такої допомоги залежить від волі особи, яка бажає її отримати. Право на правову допомогу - це гарантована державою можливість кожної особи отримати таку допомогу в обсязі та формах, визначених нею, незалежно від характеру правовідносин особи з іншими суб`єктами права, однак відшкодовуються лише витрати, які мають розумний розмір.

Як видно з матеріалів справи, 29.05.2019 між позивачем та Адвокатським бюро «Стець Сини та партнери» укладено договір №19/2019 про надання правової допомоги.

Зі змісту п.1.1., вказаного договору слідує, що Адвокатське бюро зобов`язується надати клієнту правову допомогу, об`єм якої визначається підписаними додатками до цього договору, у формі заявок або за окремими дорученнями клієнта. Доручення вважається прийнятим з моменту підписання заявки.

Відповідно до п.п.4.2 цього Договору, гонорар Адвокатського бюро визначається з розрахунку погодженої сторонами вартості представництва згідно звітів Адвокатського бюро про надані послуги, та на підставі погодженого сторонами остаточного звіту про виконання доручення, або акту прийому-передачі виконаних робіт та сплачується протягом 5-ти днів після погодження відповідного звіту Адвокатського бюро, або акту виконаних робіт.

Згідно з замовленням № 3 до Договору про надання правової допомоги від 29.05.2019 від 07.07.2020, ТОВ «БІЗНЕС ІНЖИНІРИНГ» замовив, а Адвокатське бюро «Стець Сини та партнери» зобов`язалося надати наступні послуги:

- вивчення та правовий аналіз наданих матеріалів щодо скасування 22.05.2020 ДПС свідоцтва платника ПДВ ТОВ «БІЗНЕС ІНЖИНІРИНГ» Кількість годин 2,00 год., вартість послуги за 1 годину 500 грн., разом 1000 грн.;

- усна консультація, щодо порядку та перспектив розгляду справи щодо оскарження та скасування рішення ДПС від 22.05.2020 про скасування свідоцтва платника ПДВ ТОВ «БІЗНЕС ІНЖИНІРИНГ» Кількість годин 1,00 год., вартість послуги за 1 годину 500 грн., разом 500 грн.;

- підготовка та скерування необхідних Адвокатський запитів у відповідні контролюючі органи з метою з`ясування підставності рішення ДПС від 22.05.2020 про скасування свідоцтва платника ПДВ ТОВ «БІЗНЕС ІНЖИНІРИНГ». Кількість годин шт., вартість послуги за 1 годину 500 грн., разом 500 грн.;

- за необхідності написання та подання позовної заяви та інших процесуальних документів. Кількість годин 5 год., вартість послуги за 1 годину 500 грн., разом 2500 грн.;

- участь в судовому засіданні. Кількість 2, вартість послуги за 1 годину 1300 грн., разом 2600 грн.

Разом 7200 грн. Факт надання та оплати зазначеної правової допомоги (юридичних послуг) на загальну суму 7200,00 грн. підтверджується квитанцією № 0.0..1 від 23.12.2020.

У частині шостій статті 134 КАС України встановлено, що у разі недотримання вимог частини п`ятої цієї статті суд може, за клопотанням іншої сторони, зменшити розмір витрат на правничу допомогу, які підлягають розподілу між сторонами.

Суд вказує на те, що при визначенні суми компенсації витрат, понесених на професійну правничу допомогу, слід керуватися критерієм реальності адвокатських витрат (встановлення їхньої дійсності та необхідності), а також критерієм розумності їхнього розміру, виходячи з конкретних обставин справи та суті виконаних послуг.

Касаційний адміністративний суд у складі Верховного Суду за результатами розгляду справи №200/14113/18-а ухвалив постанову від 26.06.2019, в якій сформував правову позицію, згідно з якою, суд не зобов`язаний присуджувати стороні, на користь якої було ухвалено рішення, всі його витрати на адвоката, якщо, керуючись принципами справедливості та верховенством права, встановить, що розмір витрат, визначений стороною та його адвокатом, є завищеним щодо іншої сторони спору.

Вказаний висновок Верховного Суду у відповідності до приписів частини п`ятої статті 242 КАС України та частини шостої статті 13 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» суд враховує під час вирішення такого питання.

Враховуючи практику Європейського суду з прав людини щодо присудження судових витрат, суд при розподілі судових витрат має виходити з критерію реальності адвокатських витрат (встановлення їхньої дійсності та необхідності) та критерію розумності їхнього розміру, виходячи з конкретних обставин справи та фінансового стану обох сторін.

Так, у рішенні Європейського суду з прав людини у справі «East/WestAllianceLimited» проти України», оцінюючи вимогу заявника щодо здійснення компенсації витрат у розмірі 10% від суми справедливої сатисфакції, виходив з того, що заявник має право на компенсацію судових та інших витрат, лише якщо буде доведено, що такі витрати були фактичними і неминучими, а їхній розмір - обґрунтованим (рішення у справі «Ботацці проти Італії» (Bottazzi v. Italy), №34884/97).

Враховуючи наведене, суд дійшов висновку, що сума судових витрат на правничу допомогу, яку позивач просить стягнути за рахунок відповідача, підлягає зменшенню у зв`язку з відсутністю ознак співмірності, визначених ч.5 ст.134 КАС України.

Таким чином, заявлені позивачем до відшкодування 7200,00 грн. витрат на правничу допомогу є необґрунтованими, не відповідають реальності таких витрат, розумності їхнього розміру, а їх стягнення з відповідача становить надмірний тягар для останнього, що суперечить принципу розподілу таких витрат. Заявлений розмір витрат є не співмірним із складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг), із реальним часом витраченим адвокатом та із обсягом наданих адвокатом послуг (виконаних робіт).

Відтак, з огляду на нескладність справи та обсяг наданих послуг, суд, виходячи з критерію пропорційності вважає, що розмір витрат на правничу допомогу, що підлягає стягненню на користь позивача за рахунок бюджетних асигнувань ГУ ДПС у Львівській області становить 3000,00 грн.

У відповідності до статті 139 КАС України на користь позивача з відповідача за рахунок його бюджетних асигнувань необхідно стягнути судовий збір у розмірі 4204,00 грн., сплаченого згідно з квитанціями №51220, №51253 від 27.10.2020.

Керуючись статтями 2, 6, 8-10, 13, 14, 72-77, 139, 241-246, 250, 262 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ВИРІШИВ:

адміністративний позов задовольнити частково.

Визнати протиправним та скасувати рішення Головного управління ДПС у Львівській області від 22.05.2020 №2788 про анулювання реєстрації платника податку на додану вартість юридичної особи Товариства з обмеженою відповідальністю «БІЗНЕС ІНЖИНІРИНГ» () за індивідуальним податковим номером 54.

Зобов`язати Головне управління ДПС у Львівській області поновити дію реєстрації платника податку на додану вартість юридичної особи Товариства з обмеженою відповідальністю «БІЗНЕС ІНЖИНІРИНГ» () за індивідуальним податковим номером 54 з моменту її анулювання зі збереженням податкових показників в розмірі 9023492,32 грн в системі електронного адміністрування податку на додану вартість юридичної особи Товариства з обмеженою відповідальністю «БІЗНЕС ІНЖИНІРИНГ».

У задоволенні решти позовних вимог відмовити.

Стягнути з Головного управління ДПС у Львівській області (, місцезнаходження: 79003, м.Львів, вул.Стрийська, 35) за рахунок бюджетних асигнувань на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «БІЗНЕС ІНЖИНІРИНГ» (, місцезнаходження: 79000, м.Львів, вул. Володимира Великого, 4 офіс 6) судовий збір в сумі 4104 (чотири тисячі сто чотири) гривень та витрати на професійну правничу допомогу в сумі 3000 (три тисячі) гривень.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги, рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту судового рішення до Восьмого апеляційного адміністративного суду через Львівський окружний адміністративний суд. Копія апеляційної скарги одночасно надсилається особою, яка її подає, до Восьмого апеляційного адміністративного суду.

Повний текст рішення складений 24 червня 2021 року.

Суддя Мричко Н.І.