Справа № 640/8952/20
Суддя: Кузьменко В.А.
Дата ухвалення: 2021-06-24 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

місто Київ

24 червня 2021 року справа №640/8952/20

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі судді Кузьменка В.А., розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи адміністративну справу

за позовомНаціонального меморіального комплексу Героїв Небесної Сотні - Музею Революції Гідності (далі по тексту - позивач, Музей)
доПівнічного офісу Держаудитслужби (далі по тексту - відповідач)
про1) визнання протиправним та скасування розпорядження відповідача від 09 квітня 2020 року №6 «Про зупинення операцій з бюджетними коштами»; 2) визнання протиправною та скасування вимоги відповідача від 10 квітня 2020 року №26-04-14-14/2313-2020 «Про усунення порушень, виявлених ревізією»; 3) визнання протиправним та скасування попередження відповідача від 13 квітня 2020 року №26-04-14-14/2319-2020 про неналежне виконання бюджетного законодавства з вимогою усунути бюджетне правопорушення,
В С Т А Н О В И В:

Позивач звернувся до Окружного адміністративного суду міста Києва, зазначаючи про протиправність: розпорядження відповідача від 09 квітня 2020 року №6 «Про зупинення операцій з бюджетними коштами», оскільки витрати на оплату товарів у 2018 році по КЕКВ 2210 «Предмети, матеріали, обладнання та інвентар» та по КЕКВ 3110 «Придбання обладнання і предметів довгострокового користування», у 2019 році по КЕКВ 2210 «Предмети, матеріали, обладнання та інвентар» здійснені за наявності затверджених бюджетних асигнувань за рахунок коштів загального фонду державного бюджету згідно із затвердженими кошторисами; вимоги відповідача від 10 квітня 2020 року №26-04-14-14/2313-2020 «Про усунення порушень, виявлених ревізією», оскільки наведені правопорушення встановлені без урахування всіх обставин справи, що виключає наявність складу такого правопорушення; протиправність вимоги про усунення порушень полягає у тому, що відповідач не конкретизував, яких саме заходів необхідно вжити для усунення виявлених порушень, не визначив способу їх усунення, що свідчить про її нечіткість та невизначеність.

Ухвалою від 27 квітня 2020 року Окружний адміністративний суд міста Києва відкрив провадження в адміністративній справі №640/8952/20 за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін та проведення судового засідання.

Відповідач у відзиві на позовну заяву просив відмовити у задоволенні позовних вимог, з огляду на відповідність оскаржуваних рішень вимогам чинного законодавства, оскільки такі рішення прийняті за результатами ревізії, якою встановлено ряд порушень вчинених позивачем.

Позивач у відповіді на відзив зазначив, що відповідач у своєму відзиві жодним чином не спростовує та не заперечує його позиції щодо незаконності оскаржуваних рішень

Дослідивши наявні у справі докази, Окружний адміністративний суд міста Києва встановив такі фактичні обставини, що мають значення для вирішення справи.

Відповідно до пункту 1.3.2.1 Плану проведення заходів державного фінансового контролю на IV квартал 2019 року та на підставі направлень на проведення ревізії фінансово - господарської діяльності Музею, у період з 03 грудня 2019 року по 27 лютого 2020 року Північним офісом Держаудитслужби проведено ревізію фінансово-господарської діяльності Музею за період з 01 січня 2016 року по 31 грудня 2019 року.

За результатами ревізії фінансово-господарської діяльності Музею Північним офісом Держаудитслужби скалдено акт від 05 березня 2020 року №04-30/140 (далі по тексту - Акт перевірки), за висновками якого встановлені такі порушення:

1) по пункту 2 Акта перевірки «Правильність визначення потреби у бюджетних коштах, у тому числі при складанні планових бюджетних показників. Складання і затвердження кошторису та інших документів, що застосовуються в процесі використання бюджету. Внесення змін до кошторисів. Загальний стан використання кошторису»:

- у порушення частини першої статті 23 Бюджетного кодексу України, абзацу 1 пункту 46 Порядку складання, розгляду, затвердження та основних вимог до виконання кошторисів бюджетних установ, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 28 лютого 2002 року №228, Музеєм здійснено придбання товарів та послуг в період з 01 січня 2018 року по 31 грудня 2019 року на загальну суму 949 181,06 грн. при відсутності затверджених бюджетних асигнувань на вказані цілі або з їх перевищенням, що відповідно до пункту 20 частини першої статті 116 Бюджетного кодексу України є бюджетним правопорушенням;

- у порушення частини першої статті 23 Бюджетного кодексу України, абзацу 1 пункту 46 Порядку складання, розгляду, затвердження та основних вимог до виконання кошторисів бюджетних установ, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 28 лютого 2002 року №228, Музеєм в 2019 році здійснено видатки на оплату послуг за цивільно-правовими договорами на загальну суму 66 822,14 грн. при відсутності затверджених бюджетних асигнувань на вказані цілі, що відповідно до пункту 20 частини першої статті 116 Бюджетного кодексу України є бюджетним правопорушенням;

2) по пункту 3 Акта перевірки «Ревізія формування і використання коштів від основної діяльності. Повнота, достовірність і правильність визначення доходів від усіх видів діяльності»:

- у порушення абзацу 2 пункту 37 Порядку складання, розгляду, затвердження та основних вимог до виконання кошторисів бюджетних установ, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 28 лютого 2002 року №228, Музеєм штатні розписи за спеціальним фондом не складались, тоді як видатки на оплату праці екскурсовода, відповідно до частини четвертої статті 13 Бюджетного кодексу України повинні здійснюватись за рахунок спеціального фонду кошторису. Таким чином, з урахуванням того, що зміни до кошторису щодо збільшення видатків на оплату праці в період з 04 липня 2018 року по 31 грудня 2018 року не вносилися, додаткові витрати коштів загального фонду державного бюджету по КПКВ 1809020 «Заходи з реалізації державної політики у сфері відновлення та збереження національної пам`яті, забезпечення діяльності Національного меморіального комплексу Героїв Небесної Сотні - Музею Революції гідності та Галузевого державного архіву Українського інституту національної пам`яті» на оплату праці в період з 01 січня 2019 року по 31 грудня 2019 року склали 236 231,04 грн. (в тому числі за КЕКВ 2111 «Заробітна плата» - 193 632,00 грн. та КЕКВ 2120 «Нарахування на заробітну плату» - 42 599,04 грн.), що є порушенням пункту 40 частини першої статті 116 Бюджетного кодексу України;

3) по пункту 6 Акта перевірки «Штатна дисципліна. Оплата праці працівників та нарахування на заробітну плату»:

- через недотримання вимог пункту 6 частин першої та третьої статті 26 Бюджетного кодексу України, Музеєм не забезпечено обґрунтованість планування витрат на відповідному рівні та розмір бюджетних асигнувань по загальному фонду державного бюджету в період з 01 січня 2018 року по 31 грудня 2019 року на оплату праці працівників відділу бухгалтерського обліку та звітності, оскільки визначено в кількості, що перевищує на 1 одиницю чисельність визначену вимогами пункту 12 та розділу 2 «Нормативи чисельності працівників бухгалтерського обліку» (карта 12 лист 1) Міжгалузевих нормативів чисельності працівників бухгалтерського обліку, затверджених наказом Міністерства праці та соціальної політики України від 26 вересня 2003 року №269, внаслідок чого завищено обсяги бюджетних асигнувань, зайво отримано та використано коштів загального фонду державного бюджету по КПКВ 1809020 «Заходи з реалізації державної політики у сфері відновлення та збереження національної пам`яті, забезпечення діяльності Національного меморіального комплексу Героїв Небесної Сотні - Музею Революції гідності та Галузевого державного архіву Українського інституту національної пам`яті» в період з 01 січня 2018 року по 01 грудня 2019 року на загальну суму 363 086,64 грн. (в тому числі за КЕКВ 2111 «Заробітна плата» - 27 612,00 грн. та КЕКВ 2120 «Нарахування на заробітну плату» - 65 474,64 грн.);

- через недотримання вимог пункту 6 частин першої та третьої статті 26 Бюджетного кодексу України, Музеєм не забезпечено обґрунтованість планування витрат на відповідному рівні та розмір бюджетних асигнувань по загальному фонду державного бюджету на оплату праці юридичної служби визначено в кількості, що перевищує чисельність визначену вимогами пункту 12 та розділу 2 «Нормативи чисельності працівників бухгалтерського обліку» (карта 12 лист 1) Міжгалузевих нормативів чисельності працівників бухгалтерського обліку, затверджених наказом Міністерства праці та соціальної політики України від 26 вересня 2003 року №269, а саме в період з 01 травня 2016 року по 03 липня 2018 року на 0,5 одиниць та в період з 04 липня 2018 року по 31 грудня 2019 року на 1 одиницю, внаслідок чого завищено обсяги бюджетних асигнувань, зайво отримано та використано коштів загального фонду державного бюджету по КПКВ 1809020 (в 2016 році - «Заходи з реалізації державної політики у сфері відновлення та збереження національної пам`яті, забезпечення діяльності Меморіального комплексу Героїв Небесної Сотні - Музею Революції гідності», з 2017 року - «Заходи з реалізації державної політики у сфері відновлення та збереження національної пам`яті, забезпечення діяльності Національного меморіального комплексу Героїв Небесної Сотні - Музею Революції гідності та Галузевого державного архіву Українського інституту національної пам`яті» ) в період з 01 травня 2016 року по 01 грудня 2019 року на загальну суму 326 045,73 грн. (в тому числі за КЕКВ 2111 «Заробітна плата» - 268 246,50 грн. та КЕКВ 2120 «Нарахування на заробітну плату» - 59 014,23 грн.).

- у порушення частини третьої статті 92 Цивільного кодексу України в період з 04 липня 2018 року по 17 липня 2019 року необґрунтовано включено до штатних розписів Музею посади наукового співробітника та молодшого наукового співробітника відділу розвитку та комунікацій, внаслідок чого додаткові витрати коштів загального фонду державного бюджету по КПКВ 1809020 «Заходи з реалізації державної політики у сфері відновлення та збереження національної нам`яті, забезпечення діяльності Національного меморіального комплексу Героїв Небесної Сотні - Музею Революції гідності та Галузевого державного архіву Українського інституту національної пам`яті» на оплату праці в період з 06 липня 2018 року по 17 липня 2019 року склали 553 087,39 грн. (в тому числі за КЕКВ 2111 «Заробітна плата» - 453 242,12 грн. та КЕКВ 2120 «Нарахування на заробітну плату» - 99 845,27 грн.);

- у порушення абзацу 3 підпункту 2 пункту 1 Постанови №413 (в редакції постанови Кабінету Міністрів України від 07 лисопада 2018 року №1128), працівникам Музею, посади яких не передбачені Переліком посад працівників державних і комунальних музеїв, які провадять культурно-освітню та науково-дослідну діяльність, пов`язану з комплектуванням музейних зібрань, експозиційною, фондовою, видавничою, реставраційною, пам`яткоохоронною роботою, затвердженим Постановою №82 (провідному юрисконсульту, секретарю адміністративному, головному бухгалтеру, заступнику головного бухгалтера, провідному бухгалтеру, провідному економісту, провідному інженер-програмісту, завідувачу адміністративно-господарського відділу, техніку І категорії, завідувачу відділу будівництва, провідному інженеру, інженеру, провідному інженеру з проектно- кошторисної роботи, інспектору з кадрів, завідувачу сектору юридичної служби, фахівцю І категорії з публічних закупівель, фахівцю І категорії із зв`язків із громадськістю та пресою, провідному інженеру з охорони праці, фахівцю II категорії) посадові оклади в період з 01 січня 2018 року по 31 грудня 2018 року завищені у 3,7 разів. Як наслідок, в період з 01 січня 2018 року по 31 грудня 2018 року завдано матеріальної шкоди (втрат) загальному фонду бюджету по КПКВ 1809020 «Заходи з реалізації державної політики у сфері відновлення та збереження національної пам`яті, забезпечення діяльності Національного меморіального комплексу Героїв Небесної Сотні - Музею Революції гідності та Галузевого державного архіву Українського інституту національної пам`яті» на загальну суму 2 648 778,64 грн. (в т.ч. КЕКВ 2111 «Заробітна плата» - 2 171 130,03 грн., КЕКВ 2120 «Нарахування на заробітну плату» - 477 648,61 грн.) через нарахування заробітної плати працівникам виходячи із завищених окладів, а також завищено обсяги бюджетних асигнувань, зайво отримано та використано коштів загального фонду бюджету на загальну суму 264 115,48 грн. (в т.ч. КЕКВ 2111 «Заробітна плата» - 216 488,10 грн., КЕКВ 2120 «Нарахування на заробітну плату» - 47 627,38 грн.) за вакантними посадами;

- встановлено нарахування премії генеральному директору ОСОБА_1 за підсумками роботи за III квартал 2019 року не у відповідності до фактично відпрацьованого часу, як це передбачено умовами контракту, внаслідок чого втрати коштів загального фонду державного бюджету по КПКВ 1809020 «Заходи з реалізації державної політики у сфері відновлення та збереження національної пам`яті, забезпечення діяльності Національного меморіального комплексу Героїв Небесної Сотні - Музею Революції гідності та Галузевого державного архіву Українського інституту національної пам`яті» у жовтні 2019 року склали 1 050,03 грн. (в чому числі за КЕКВ 2111 «Заробітна плата» - 860,68 грн. та КЕКВ 2120 «Нарахування на заробітну плату» - 189,35 грн.);

- наказом від 04 листопада 2016 року №35 за підписом генерального директора Музею ОСОБА_1 , старшому науковому співробітнику науково-виробничого відділу ОСОБА_2 встановлена надбавка за вислугу років в розмірі 20% посадового окладу з 01 грудня 2016 року. Шляхом співставлення записів у трудовій книжці встановлено, що Музеєм в порушення пункту 1 Порядку виплати доплати за вислугу років працівникам державних і комунальних музеїв, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 22 січня 2005 року № 82, розмір доплати визначено без врахування стажу роботи, що дає право на її встановлення, в результаті чого в період з 01 грудня 2016 року по 30 червня 2018 року розмір доплати завищено на 10%, втрати коштів загального фонду державного бюджету по КПКВ 1809020 (в 2016 році - «Заходи з реалізації державної політики у сфері відновлення та збереження національної пам`яті, Меморіального комплексу Героїв Небесної Сотні - Музей Революції Гідності», з 2017 року - «Заходи з реалізації державної політики у сфері відновлення та збереження національної пам`яті, забезпечення діяльності Національного меморіального комплексу Героїв Небесної Сотні - Музей Революції Гідності та Галузевого державного архіву Українського інституту національної пам`яті») склали 16 183,76 грн. (в тому числі за КЕКВ 2111 «Заробітна плата» - 13 265,38 грн. та КЕКВ 2120 «Нарахування на заробітну плату» - 2 918,38 грн);

- відповідно до наказу від 17 грудня 2018 року №104 «Про призначення відповідального за стан охорони праці та пожежної безпеки» призначено відповідальним за стан охорони праці та пожежної безпеки в Музеї техніка І категорії адміністративно-господарського відділу ОСОБА_3 як такого, що пройшов навчання та перевірку знань з питань охорони праці ті пожежної безпеки, а також встановлено доплату за додаткове навантаження за часткове виконання обов`язків за вакантною посадою провідного інженера з охорони праці у розмірі 20 відсотків посадового окладу до прийняття на роботу відповідного фахівця з 01 січня 2019 року. При цьому, доплату за збільшення обсягу виконуваних робіт техніку І категорії адміністративно-господарського відділу ОСОБА_3 нараховано виходячи із посадового окладу провідного інженера з охорони праці, а не посадового окладу техніка І категорії, втрати коштів загального фонду державного бюджету по КЕKB 1809020 «Заходи з реалізації державної політики у сфері відновлення та збереження національної пам`яті, забезпечення діяльності Національного меморіального комплексу Героїв Небесної Сотні - Музею Революції гідності та Галузевого державного архіву Українського інституту національної пам`яті» внаслідок чого в період з 01 січня 2019 року по 31 грудня 2019 року склали 5 900,08 грн. (в тому числі за КЕКВ 2111 «Заробітна плата» - 4 943,25 грн. та КЕКВ 2120 «Нарахування на заробітну плату» - 956,83 грн);

- в порушення вимог частини другої статті 9 Закону України «Про відпустки», при встановленні додаткових відпусток за ненормований робочий день молодшому науковому співробітнику ОСОБА_4 до стажу роботи, що дає право на таку відпустку враховано час перебування в навчальних відпустках, час відсутності в зв`язку з тимчасовою втратою працездатності та перебування у відпустках без збереження заробітної плати. Так, ОСОБА_4 згідно з наказом від 19 червня 2018 року №36-в за підписом генерального директора ОСОБА_1 надано додаткову відпустку повної тривалості за період роботи з 26 липня 2017 року по 25 липня 2018 року - 6 к.д., тоді як в цей період вона перебувала 40 к.д. у навчальній відпустці (з 25 вересня 2017 року по 14 жовтня 2017 року та з 19 лютого 2018 року по 10 березня 2018 року), відсутня в зв`язку з тимчасовою непрацездатністю 3 к.д. (з 30 жовтня 2017 року по 01 листопада 2017 року), 2 к.д без збереження заробітної плати (з 12 червня 2018 року по 13 червня 2018 року), чим завищено тривалість відпустки на 1 календарний день - перевиплата відпускних становить 884,09 грн. Аналогічно, ОСОБА_4 згідно з наказами за підписом генерального директора ОСОБА_5 від 15 квітня 2019 року №25-в надано додаткову відпустку тривалістю 5 к.д. (з 15 квітня 2019 року по 19 квітня 2019 року) та від 19 червня 2019 року № 60-в надано додаткову відпустку тривалістю 1 к.д. (25 червня 2019 року) за період роботи з 26 липня 2018 року по 25 липня 2019 року, тоді як в цей період вона перебувала 41 к.д. у навчальній відпустці (з 17 вересня 2018 року по 06 жовтня 2018 року та з 04 лютого 2019 року по 24 лютого 2019 року - державні іспити), відсутня в зв`язку з тимчасовою непрацездатністю 18 к.д. (з 08 жовтня 2018 року по 14 жовтня 2018 року та з 05 грудня 2018 року по 07 грудня 2018 року, з 27 лютого 2019 року по 06 березня 2019 року), 10 к.д без збереження заробітної плати (з 15 січня 2019 року по 18 січня 2019 року, з 28 січня 2019 року по 01 лютого 2019 року, 04 червня 2019 року), чим завищено тривалість відпустки на 1 календарний день - перевиплата відпускних становить 677,0 гривень. Як наслідок, в період з 01 червня 2018 року по 30 червня 2019 року завдано матеріальної шкоди (втрат) загальному фонду державного бюджету на загальну суму 1 904,53 грн.;

- через неврахування керівництвом Музею статті 10 Кодексу законів про працю України, статті 15 Закону України «Прооплату праці» при укладанні Колективних договорів, умовами Колективних договорів, що діяли в Музеї впродовж ревізійного періоду визначено додаткові оплачувані відпустки, види яких не передбачені законодавчо-нормативними документами, що регулюють оплату праці бюджетних установ. Як наслідок, згідно з наказом від 09 грудня 2018 року №73-в за підписом за підписом генерального директора ОСОБА_1 , завідувачу сектору юридичної служби ОСОБА_6 надано додаткову оплачувану відпустку в зв`язку з народженням дитини тривалістю 3 календарні дні, а також згідно з наказом від 19 серпня 2019 року №99-в за підписом за підписом генерального директора ОСОБА_1 , провідному художнику інформаційно-виставкового відділу ОСОБА_7 надано також додаткову оплачувану відпустку в зв`язку з народженням дитини тривалістю 3 календарні дні, чим завдано матеріальної шкоди (втрат) державному бюджету в період з 01 грудня 2018 року по 01 веренсня 2019 року на загальну суму 5 601,03 грн.;

- Музеєм здійснено оплату праці працівникам: ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , ОСОБА_17 , ОСОБА_18 за відпрацьований час згідно табелів обліку використання робочого часу при дистанційному режимі праці, додаткові витрати коштів загального фонду державного бюджету по КГІКВ 1809020 «Заходи з реалізації державної політики у сфері відновлення та збереження національної пам`яті, забезпечення діяльності Національного меморіального комплексу Героїв Небесної Сотні - Музею Революції гідності та Галузевого державного архіву Українського інституту національної пам`яті» внаслідок чого на оплату праці в період з 17 жовтня 2018 року по 31 грудня 2019 року склали 952 130,74 грн. (в тому числі за КЕКВ 2111 «Заробітна плата» - 780 435,03 грн. та КЕКВ 2120 «Нарахування на заробітну плату» - 171 695,71 грн.);

- втрати коштів загального фонду державного бюджету по КПКВ 1809020 «Заходи з реалізації державної політики у сфері відновлення та збереження національної пам`яті, забезпечення діяльності Національного меморіального комплексу Героїв Небесної Сотні - Музею Революції гідності та Галузевого державного архіву Українського інституту національної пам`яті» в квітні 2019 року склали 1 378,90 грн. (в тому числі за КЕКВ 2111 «Заробітна плата» - 1130,25 грн. та КЕКВ 2120 «Нарахування на заробітну плату» - 248,65 грн.);

- розрахунки з оплати праці з ОСОБА_19 , ОСОБА_16 , ОСОБА_17 , ОСОБА_13 та ОСОБА_20 проведено з порушенням статті 102-1 Кодексу законів про працю України, а саме за час одночасного виконання роботи за основним місцем їх роботи та за сумісництвом в Музеї, внаслідок чого в період з 01 липня 2016 року по 30 вересня 2019 року (з урахуванням отриманої на запит інформації) завдано матеріальної шкоди (втрат) державному бюджету на загальну суму 1 070 164,27 грн. (в тому числі по КЕКВ 2111 «Заробітна плата» - 877 183,83 грн. та по КЕКВ 2120 «Нарахування на заробітну плату» - 192 980,44 грн.);

4) по пункту 8 Акта перевірки «Повнота оприбуткування, стан збереження та використання придбавних (безкоштовно отриманих) нематеріальних активів, основних засобів, інших необоротних активів та товарно - матеріальних цінностей. Видатки на придбання комп`ютерної техніки, її комплектуючих, комп`ютерних програм. Проведення інвентаризації основних засобів»:

- різниця вартості творів між експертизою проведеною Центром експертизи, оцінки та реставрації культурних цінностей Національної академії керівних кадрів культури і мистецтв та фізичної ОСОБА_21 склала 547 663,00 грн.;

5) по пункту 11 «Використання майна, яке перебуває у користуванні закладу. Оплата комунальних послуг та електроносіїв. Відшкодування орендарями вартості спожитих комунальних послуг»:

- проведеним перерахунком (з урахуванням визначених Додатком 2 до Договору №2 від 31 січня 2019 року потужності (7 кВт) та кількості робочих годин (9 год), фактичної кількості робочих днів у 2019 році та фактичного тарифу, встановлено відхилення (не донарахування) вартості у загальній сумі 1 300,43 грн.;

- проведеним перерахунком з урахуванням обрахованої кількості водопостачання на місяць - 6,875 куб.м та фактичного тарифу, встановлено відхилення (завищення) вартості у загальній сумі 26,31 грн.;

- ревізією складання та виконання договору №2 від 31 січня 2019 року встановлено, що Музеєм підписано додаток № 3 до цього договору, в якому наведено розрахунок на відшкодування за водопостачання за адресою Майдан Незалежності, 2 , де визначено кількість працівників, які працюють за даною адресою 20 чоловік, тоді як у відповідності до наказів Музею фактично працює лише 2 працівники, а саме відповідно до наказу від 04 травня 2019 року №26 «Про затвердження Графіка роботи Виставково-інформаційного центру Музею та окремих працівників Музею» та наказу № 46 від 02 вересня 2019 року «Про встановлення індивідуальних графіків роботи Музею» ОСОБА_22 - екскурсовод 1 категорії та ОСОБА_23 - науковий співробітник, чим завищено вартість на загальну суму 1 112, 99 грн. Внаслідок зазначеного, завдано матеріальної шкоди (збитків) державному бюджету в період з 01 січня 2019 року по 31 грудня 2019 року на загальну суму 20 787,99 грн.

Музей, не погоджуючись із зазначених Актом перевірки, подав до Північного офісу Держаудитслужби письмові заперечення.

За результатами розгляду письмових заперечень до Акта перевірки, Північним офісом Держаудитслужби направлено на адресу позивача висновок на заперечення, завтерджений 08 квітня 2020 року заступним начальника Північного офісу Держаудитслужби.

09 квітня 2020 року Північним офісом Держаудитслужби складено розпорядження про зупинення операцій з бюджетними коштами №6, яким позивача зобов`язано зупинити операції з бюджетними коштами на рахунку № НОМЕР_1 за КПКВ 1809020 «Заходи з реалізації державної політики у сфері відновлення та збереження національної пам`яті, забезпечення діяльності Національного меморіального комплексу Героїв Небесної Сотні - Музею Революції гідності та Галузевого державного архіву Українського інституту національної пам`яті» на строк до 10 травня 2020 року включно.

10 квітня 2020 року Північним офісом Держаудитслужби складено вимогу «Про усунення порушень, виявлених ревізією» №26-04-14-14/2313-2020, якою від позивача вимагається:

1) опрацювати матеріали ревізії та вжити заходів направлених на недопущення їх надалі;

2) забезпечити відшкодування завданих державному бюджету втрат (збитків) в порядку визначеному частиною першою статті 1166 Цивільного кодексу України;

3) при необхідності провести перерахунок та відповідні взаємозвірки щодо сум внесків до Фонду соціального страхування з метою повернення зайво сплачених коштів або зарахування їх в рахунок майбутніх платежів;

4) розглянути питання про притягнення до відповідальності винних у допущених порушеннях осіб, згідно з чинним законодавством.

13 квітня 2020 року Північним офісом Держаудитслужби складено попередження про неналежне виконання бюджетного законодавства №26-04-14-14/2319-2020, згідно з яким Північний офіс Держаудитслужби, керуючись пунктом 1 частини першої статті 117 Бюджетного кодексу України, вимагав від позивача протягом 30 календарних днів забезпечити усунення бюджетних правопорушень.

Частиною першою статті 1 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» визначено, що здійснення державного фінансового контролю забезпечує центральний орган виконавчої влади, уповноважений Кабінетом Міністрів України на реалізацію державної політики у сфері державного фінансового контролю.

Відповідно до приписів статті 2 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» головними завданнями органу державного фінансового контролю є: здійснення державного фінансового контролю за використанням і збереженням державних фінансових ресурсів, необоротних та інших активів, правильністю визначення потреби в бюджетних коштах та взяттям зобов`язань, ефективним використанням коштів і майна, станом і достовірністю бухгалтерського обліку і фінансової звітності у міністерствах та інших органах виконавчої влади, державних фондах, фондах загальнообов`язкового державного соціального страхування, бюджетних установах і суб`єктах господарювання державного сектору економіки, а також на підприємствах, в установах та організаціях, які отримують (отримували у періоді, який перевіряється) кошти з бюджетів усіх рівнів, державних фондів та фондів загальнообов`язкового державного соціального страхування або використовують (використовували у періоді, який перевіряється) державне чи комунальне майно (далі - підконтрольні установи), за дотриманням бюджетного законодавства, дотриманням законодавства про закупівлі, діяльністю суб`єктів господарської діяльності незалежно від форми власності, які не віднесені законодавством до підконтрольних установ, за судовим рішенням, ухваленим у кримінальному провадженні.

Державний фінансовий контроль забезпечується органом державного фінансового контролю через проведення державного фінансового аудиту, інспектування, перевірки закупівель та моніторингу закупівлі.

Порядок проведення органом державного фінансового контролю державного фінансового аудиту, інспектування та перевірки закупівель установлюється Кабінетом Міністрів України.

Згідно з частиною першою статті 4 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» інспектування здійснюється органом державного фінансового контролю у формі ревізії та полягає у документальній і фактичній перевірці певного комплексу або окремих питань фінансово-господарської діяльності підконтрольної установи, яка повинна забезпечувати виявлення наявних фактів порушення законодавства, встановлення винних у їх допущенні посадових і матеріально відповідальних осіб. Результати ревізії викладаються в акті.

Пунктом 7 частини першої статті 10 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» визначено, що органам державного фінансового контролю надано право, зокрема, пред`являти керівникам та іншим особам підприємств, установ та організацій, що контролюються, обов`язкові до виконання вимоги щодо усунення виявлених порушень законодавства, вилучати в судовому порядку до бюджету виявлені ревізіями приховані і занижені валютні та інші платежі, ставити перед відповідними органами питання про припинення бюджетного фінансування і кредитування, якщо отримані підприємствами, установами та організаціями кошти і позички використовуються з порушенням чинного законодавства.

Відповідно до частини другої статті 15 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» законні вимоги службових осіб органу державного фінансового контролю є обов`язковими для виконання службовими особами об`єктів, що контролюються.

Відповідно до пункту 1 «Положення про Державну аудиторську службу України» затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 03 лютого 2016 року №43 (далі по тексту - Положення №43) Державна аудиторська служба України (Держаудитслужба) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України та який забезпечує формування і реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.

Основними завданнями Держаудитслужби є, зокрема, здійснення державного фінансового контролю, спрямованого на оцінку ефективного, законного, цільового, результативного використання та збереження державних фінансових ресурсів, необоротних та інших активів, досягнення економії бюджетних коштів (підпункт 1 пункту 3 Положення №43).

Процедуру проведення інспектування в міністерствах та інших органах виконавчої влади, державних фондах, фондах загальнообов`язкового державного соціального страхування, бюджетних установах і у суб`єктів господарювання державного сектору економіки, а також на підприємствах, в установах та організаціях, які отримують (отримували в період, який перевіряється) кошти з бюджетів усіх рівнів, державних фондів та фондів загальнообов`язкового державного соціального страхування або використовують (використовували у період, який перевіряється) державне чи комунальне майно (далі - підконтрольні установи), а на підставі рішення суду - в інших суб`єктів господарювання, визначено «Порядком проведення інспектування Державною аудиторською службою, її міжрегіональними територіальними органами», затвердженому постановою Кабінету Міністрів України від 20 квітня 2006 року №550 (далі по тексту - Порядок №550).

Відповідно до пункту 2 цього Порядку інспектування полягає у документальній і фактичній перевірці певного комплексу або окремих питань фінансово-господарської діяльності об`єкта контролю і проводиться у формі ревізії, яка повинна забезпечувати виявлення фактів порушення законодавства, встановлення винних у їх допущенні посадових і матеріально відповідальних осіб.

У відповідності до пункту 16 Порядку №550 ревізія проводиться шляхом: документальної перевірки, що передбачає контроль за установчими, фінансовими, бухгалтерськими (первинними і зведеними) документами, статистичною, фінансовою та бюджетною звітністю, господарськими договорами, розпорядчими та іншими документами об`єкта контролю, пов`язаними з плануванням і провадженням фінансово-господарської діяльності, веденням бухгалтерського обліку, складенням фінансової звітності.

Згідно з підпунктом 9 пункту 4 Положення №43 Держаудитслужба відповідно до покладених на неї завдань: вживає в установленому порядку заходів до усунення виявлених під час здійснення державного фінансового контролю порушень законодавства та притягнення до відповідальності винних осіб, а саме: вимагає від керівників та інших осіб підприємств, установ та організацій, що контролюються, усунення виявлених порушень законодавства; здійснює контроль за виконанням таких вимог; звертається до суду в інтересах держави у разі незабезпечення виконання вимог щодо усунення виявлених під час здійснення державного фінансового контролю порушень законодавства з питань збереження і використання активів: застосовує заходи впливу за порушення бюджетного законодавства, накладає адміністративні стягнення на осіб, винних у порушенні законодавства; передає в установленому порядку правоохоронним органам матеріали за результатами державного фінансового контролю у разі встановлення порушень законодавства, за які передбачено кримінальну відповідальність або які містять ознаки корупційних діянь.

Згідно з пунктами 45, 46 Порядку №550 у міру виявлення ревізією порушень законодавства посадові особи контролюючого органу, не чекаючи закінчення ревізії, мають право усно рекомендувати керівникам об`єкта контролю невідкладно вжити заходів для їх усунення та запобігання у подальшому. Якщо ж вжитими в період ревізії заходами не забезпечено повне усунення виявлених порушень, контролюючим органом у строк не пізніше ніж 10 робочих днів після реєстрації акта ревізії, а у разі надходження заперечень (зауважень) до нього - не пізніше ніж 3 робочих дні після надіслання висновків на такі заперечення (зауваження) надсилається об`єкту контролю письмова вимога щодо усунення виявлених ревізією порушень законодавства із зазначенням строку зворотного інформування.

Відповідно до пункту 50 вказаного Порядку за результатами проведеної ревізії у межах наданих прав контролюючі органи вживають заходів для забезпечення, зокрема, звернення до суду в інтересах держави щодо усунення виявлених ревізією порушень законодавства з питань збереження і використання активів, а також стягнення у дохід держави коштів, одержаних за незаконними договорами, без встановлених законом підстав або з порушенням вимог законодавства.

Водночас, відповідно до вимог підпункту 16 пункту 6 цього ж Положення Держаудитслужба для виконання покладених на неї завдань має право, зокрема, пред`являти керівникам та іншим особам підприємств, установ та організацій, що контролюються, обов`язкові до виконання вимоги щодо усунення виявлених порушень законодавства.

Наведені вище норми кореспондуються з приписами пункту 7 статті 10 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні», згідно з якими органу державного фінансового контролю надається право пред`являти керівникам та іншим особам підприємств, установ та організацій, що контролюються, обов`язкові до виконання вимоги щодо усунення виявлених порушень законодавства, вилучати в судовому порядку до бюджету виявлені ревізіями приховані і занижені валютні та інші платежі, ставити перед відповідними органами питання про припинення бюджетного фінансування і кредитування, якщо отримані підприємствами, установами та організаціями кошти і позички використовуються з порушенням чинного законодавства.

Частиною другою статті 15 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» встановлено, що законні вимоги службових осіб органу державного фінансового контролю є обов`язковими для виконання службовими особами об`єктів, що контролюються.

Виходячи з аналізу наведених правових норм, органу державного фінансового контролю надано можливість здійснювати контроль за використанням коштів державного і місцевого бюджетів та у разі виявлення порушень законодавства пред`являти обов`язкові до виконання вимоги щодо усунення таких правопорушень, при цьому, при виявленні збитків, завданих державі чи об`єкту контролю, орган держфінконтролю визначає їх розмір та звертається до суду в інтересах держави, якщо підконтрольною установою не забезпечено виконання вимог до усунення виявлених під час здійснення державного фінансового контролю порушень законодавства з питань збереження і використання активів.

Вимога органу державного фінансового контролю спрямована на коригування роботи підконтрольної організації та приведення її у відповідність із вимогами законодавства і у цій частині вона є обов`язковою до виконання. При цьому, на переконання суду, виявлені під час перевірки суми нецільового використання коштів державного або місцевих бюджетів, які підлягають поверненню до відповідного бюджету, є нічим іншим як збитками заподіяними такому бюджету. Що стосується відшкодування виявлених збитків, завданих державі чи об`єкту контролю, то про їх наявність може бути зазначено у вимозі, але вони не можуть бути примусово стягнуті шляхом вимоги. Такі збитки відшкодовуються у добровільному порядку або шляхом звернення до суду з відповідним позовом.

Наведені норми закріплюють право заявляти вимогу про усунення порушень, виявлених у ході перевірки підконтрольних установ, яка обов`язкова до виконання лише в частині усунення допущених порушень законодавства і за допомогою якої неможливо примусово стягнути виявлені в ході перевірки збитки.

З аналізу оскаржуваної вимоги вбачається, що вона стосується фінансових порушень.

Враховуючи, що виявлені під час перевірки фінансові порушення, є нічим іншим як збитками, заподіяними позивачем, суд приходить до висновку, що про їх наявність може бути зазначено у вимозі, але вони не можуть бути примусово стягнуті шляхом вимоги. Натомість такі збитки можуть бути відшкодовані у добровільному порядку або шляхом звернення до суду з відповідним позовом.

Суд наголошує на тому, що відповідно до аналізу чинного законодавства України органу державного фінансового контролю надано можливість здійснювати контроль за використанням коштів державного і місцевого бюджетів та у разі виявлення порушень законодавства пред`являти обов`язкові до виконання вимоги щодо усунення таких правопорушень.

На підставі наведеного суд дійшов висновку про наявність у органу державного фінансового контролю права заявляти вимогу про усунення порушень, виявлених у ході перевірки підконтрольних установ, яка обов`язкова до виконання лише в частині усунення допущених порушень законодавства і за допомогою якої неможливо примусово стягнути виявлені в ході перевірки збитки.

Разом з тим, в порядку адміністративного судочинства може бути оскаржене лише таке рішення, яке порушує безпосередньо права чи обов`язки для позивача.

Збитки стягуються у судовому порядку за позовом органу державного фінансового контролю, правильність їх обчислення перевіряє суд, який розглядає цей позов, а не позов підконтрольної установи про визнання вимоги протиправною.

З матеріалів справи вбачається, що позовні вимоги стосуються визнання неправомірною вимоги щодо усунення порушень, складеної за наслідками перевірки, які не породжують жодних правових наслідків чи обов`язків для позивача, а тому не мають ознак рішень (нормативно-правових актів або правових актів індивідуальної дії), оскарження яких здійснюється за нормами Кодексу адміністративного судочинства України.

У справі, що розглядається відповідач пред`явив вимоги, які вказують на виявлені збитки та їхній розмір. Так як, збитки стягуються у судовому порядку за позовом органу державного фінансового контролю, то підстави та правильність їх обчислення перевіряє суд при розгляді справи за позовом про їх стягнення, а не в порядку визнання такої вимоги протиправною та її скасування.

Такий висновок відповідає правовій позиції, висловленій Верховним Судом у постановах від 20 серпня 2019 року по справі №826/14258/18, від 30 липня 2019 року по справі №0740/1005/18, від 20 липня 2019 року по справі №400/2658/18, від 14 лютого 2020 року по справі №825/3661/15-а, від 06 лютого 2020 року по справі №806/1740/17, від 11 грудня 2019 року по справі №1460/641/19 тощо, які, в силу вимог частини п`ятої статті 242 Кодексу адміністративного судочинства України враховуються судом при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин.

Таким чином, Верховним Судом наголошено на тому, що збитки стягуються у судовому порядку саме за позовом органу державного фінансового контролю. В порядку адміністративного судочинства може бути оскаржене лише таке рішення, яке породжує безпосередньо права чи обов`язки для позивача.

Тому суд, виходячи із завдань адміністративного судочинства, вказує на передчасність необхідності захисту прав позивача у заявлений ним спосіб. Оспорювана позивачем сама по собі вимога не створює для позивача юридичних наслідків та не підлягає скасуванню в порядку адміністративного судочинства, оскільки шляхом формування вимоги та її надіслання позивачу неможливо примусово стягнути виявлені в ході перевірки збитки. Позивач має право усунути вказані в вимозі та акті ревізії порушення будь-яким способом, а у разі незгоди з викладеними у вимозі порушеннями та відповідно невиконанні вимоги, така бездіяльність не буде мати негативні наслідки для підприємства. Відтак, враховуючи те, що збитки у випадку відсутності факту їх добровільного відшкодування стягуються примусово в судовому порядку з особи, яка їх заподіяла, виходячи з того, що правильність обчислення збитків має перевірятись судом, який розглядає позов про їх стягнення, заявлені позивачем у розглядуваному адміністративному позові вимоги є передчасними.

Слід звернути увагу на те, що під час судового розгляду даної адміністративної справи, суд встановив, що Північний офіс Держаудитслужби не звертався до суду з відповідним позовом до Музею щодо стягнення збитків.

Отже, з матеріалів справи вбачається, що позовні вимоги стосуються визнання протиправною та скасування вимоги Північного офісу Держаудитслужби від 10 квітня 2020 року №26-04-14-14/2313-2020 в частині зобов`язання усунути вказані в ній порушення.

Крім того, суд зазначає, що у вказаній вимозі контролюючим органом також зазначено про те, що у разі неусунення виявлених порушень у встановлений строк, управління Північного офісу Держаудитслужби відповідно до пункту 10 статті 10 Закону має право звернутися до суду.

При цьому, в своєму відзиві на позов, відповідач також наголосив, що вимога відповідача про усунення порушень не породжує для позивача безпосередньо прав чи обов`язків та не порушує його права.

Враховуючи наведені вище обставини, позовні вимоги щодо визнання протиправною та скасування вимоги Північного офісу Держаудитслужби від 10 квітня 2020 року №26-04-14-14/2313-2020 не підлягають задоволенню.

Стосовно позовної вимоги про визнання протиправним та скасування розпорядження відповідача від 09 квітня 2020 року №6 «Про зупинення операцій з бюджетними коштами», суд зазначає таке.

Бюджетним кодексом України регулюються відносини, що виникають у процесі складання, розгляду, затвердження, виконання бюджетів, звітування про їх виконання та контролю за дотриманням бюджетного законодавства, і питання відповідальності за порушення бюджетного законодавства, а також визначаються правові засади утворення та погашення державного і місцевого боргу (стаття 1 Бюджетного кодексу України).

Відповідно до пункту 20 частини першої статті 116 Бюджетного кодексу України, одним з порушень бюджетного законодавства визнається взяття зобов`язань без відповідних бюджетних асигнувань або з перевищенням повноважень, встановлених цим Кодексом чи законом про Державний бюджет України.

Згідно з пунктом 2 частини першої статті 117 Бюджетного кодексу України, за вказане порушення бюджетного законодавства застосовується такий захід впливу, як зупинення операцій з бюджетними коштами, у порядку, встановленому статтею 120 цього Кодексу

Положеннями статті 120 Бюджетного кодексу України встановлено, що зупинення операцій з бюджетними коштами полягає у зупиненні будь-яких операцій із здійснення платежів з рахунку порушника бюджетного законодавства. Механізм зупинення операцій з бюджетними коштами визначається Кабінетом Міністрів України.

Так, на виконання положень статті 120 Бюджетного кодексу України постановою Кабінету Міністрів України від 19 січня 2011 року №21 затверджено Порядок зупинення операцій з бюджетними коштами (далі по тексту - Порядок №21), яким визначено механізм застосування Мінфіном, органами Державної казначейської служби, Держаудитслужби, місцевими фінансовими органами, головними розпорядниками бюджетних коштів (далі - уповноважений орган) у межах наданих їм повноважень до розпорядників та/або одержувачів бюджетних коштів (далі - розпорядники та/або одержувачі) такого заходу впливу, як зупинення операцій з бюджетними коштами.

Пунктом 2 Порядку №21 регламентовано, що розпорядження про зупинення операцій з бюджетними коштами (далі - розпорядження про зупинення операцій) приймається уповноваженим органом, зокрема, на підставі акта ревізії протягом трьох робочих днів з дня його надходження за формою згідно з додатком 1.

У разі прийняття уповноваженим органом розпорядження про зупинення операцій зупиненню підлягають операції з бюджетними коштами на рахунках розпорядників та/або одержувачів за бюджетною програмою (кодом тимчасової класифікації видатків та кредитування місцевих бюджетів), за якою виявлено порушення вимог бюджетного законодавства.

Як вбачається з матеріалів справи, на підставі Акта перевірки, відповідачем складено розпорядження від 09 квітня 2020 року №6, яким зобов`язано позивача зупинити операції з бюджетними коштами на рахунку № НОМЕР_1 за КПКВ 1809020 «Заходи з реалізації державної політики у сфері відновлення та збереження національної пам`яті, забезпечення діяльності Національного меморіального комплексу Героїв Небесної Сотні - Музею Революції гідності та Галузевого державного архіву Українського інституту національної пам`яті» на строк до 10 травня 2020 року включно.

Підставою для складення цього розпорядження сулугували висновки відповідача стосовно порушення Музеєм пункту 20 частини першої статті 116 Бюджетного кодексу України, а саме: в порушення частини першої статті 23 Бюджетного кодексу України, абзацу 1 пункту 46 Порядку складання, розгляду, затвердження та основних вимог до виконання кошторисів бюджетних установ, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 28 лютого 2002 №228, за рахунок коштів загального фонду державного бюджету , в період з 01 січня 2018 року по 31 грудня 2019 року здійснено придбання товарів та послуг (в т.ч. за цивільно - правовими договорами) на суму 1 016 003,20 грн. при відсутності затверджених бюджетних асигнувань на вказані цілі або з їх перевищенням по КПКВ 1809020 «Заходи з реалізації державної політики у сфері віднослення та збереження національної пам`яті, забезпечення діяльності Національного меморіального комплексу Героїв Небесної Сотні - Музею Революції гідності та Галузевого державного архіву Україниського інституту національної пам`яті».

Вказані порушення встановлені пунктом 2 Акта перевірки, згідно якого:

- у порушення частини першої статті 23 Бюджетного кодексу України, абзацу 1 пункту 46 Порядку складання, розгляду, затвердження та основних вимог до виконання кошторисів бюджетних установ, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 28 лютого 2002 №228, Музеєм здійснено придбання товарів та послуг в період з 01 січня 2018 року по 31 грудня 2019 року на загальну суму 949 181,06 грн. при відсутності затверджених бюджетних асигнувань на вказані цілі або з їх перевищенням, що відповідно до пункту 20 частини першої статті 116 Бюджетного кодексу України є бюджетним правопорушенням;

- у порушення частини першої статті 23 Бюджетного кодексу України, абзацу 1 пункту 46 Порядку складання, розгляду, затвердження та основних вимог до виконання кошторисів бюджетних установ, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 28 лютого 2002 №228, Музеєм в 2019 році здійснено видатки на оплату послуг за цивільно-правовими договорами на загальну суму 66 822,14 грн. при відсутності затверджених бюджетних асигнувань на вказані цілі, що відповідно до пункту 20 частини першої статті 116 Бюджетного кодексу України є бюджетним правопорушенням.

Згідно кошторису на 2018 рік по КПКВ 1809020 «Заходи з реалізації державної політики у сфері відновлення та збереження національної пам`яті, забезпечення діяльності Національного меморіального комплексу Героїв Небесної Сотні - Музею Революції гідності та Галузевого державного архіву Україниського інституту національної пам`яті» Музей отримав з державного бюджету такі видатки: по КЕКВ 2210 «Предмети, матеріали, обладнання та інвентар» у розмірі 700 000,00 грн., по КЕКВ 3110 «Придбання обладнання і предметів довгострокового користування» у розмірі 11 275 000,00 грн.

Відповідно до довідки про зміни до кошторису на 2018 рік від 26 червня 2018 року №8 внесено зміни по КЕКВ 3110 «Придбання обладнання і предметів довгострокового користування» на суму - 669 700, 00 грн.

У відповідності до довідки про зміни до кошторису на 2018 рік від 27 червня 2018 року №7 внесено зміни по КЕКВ 3110 «Придбання обладнання і предметів довгострокового користування» на суму - 3 500 000, 00 грн.

Зі змісту довідки про зміни до кошторису на 2018 рік від 28 листопада 2018 року №13 внесено зміни по КЕКВ 2210 «Предмети, матеріали, обладнання та інвентар» на суму 1 404 100,00 грн.

Також, у відповідності до кошторису на 2019 рік по КПКВ 1809020 «Заходи з реалізації державної політики у сфері відновлення та збереження національної пам`яті, забезпечення діяльності Національного меморіального комплексу Героїв Небесної Сотні - Музею Революції гідності та Галузевого державного архіву Україниського інституту національної пам`яті» Музей отримав з державного бюджету такі видатки: по КЕКВ 2210 «Предмети, матеріали, обладнання та інвентар» у розмірі 2 769 000,00 грн., по КЕКВ 3110 «Придбання обладнання і предметів довгострокового користування» у розмірі 3 000 000,00 грн.

Змін до кошторису по КЕКВ 2210 «Предмети, матеріали, обладнання та інвентар» та КЕКВ 3110 «Придбання обладнання і предметів довгострокового користування» у 2019 році не вносились.

Згідно з положеннями частини першої статті 23 Бюджетного кодексу України будь-які бюджетні зобов`язання та платежі з бюджету здійснюються лише за наявності відповідного бюджетного призначення, якщо інше не передбачено законом про Державний бюджет України.

Частиною першою статті 48 Бюджетного кодексу України визначено, що розпорядники бюджетних коштів беруть бюджетні зобов`язання та здійснюють платежі тільки в межах бюджетних асигнувань, встановлених кошторисами, враховуючи необхідність виконання бюджетних зобов`язань минулих років; довгострокових зобов`язань за енергосервісом, узятих на облік органами Казначейства України; середньострокових зобов`язань у сфері охорони здоров`я; середньострокових зобов`язань за договорами на будівництво, реконструкцію, ремонт і утримання автомобільних доріг; щодо завдань (проектів) Національної програми інформатизації - після їх погодження з Генеральним державним замовником Національної програми інформатизації.

Згідно пункту 49 Порядку складання, розгляду, затвердження та основних вимог до виконання кошторисів бюджетних установ, затвердженого постановою Каюінету Міністрів України від 28 лютого 2002 року №228 (далі по тексту - Порядок №228), видатки бюджету та надання кредитів з бюджету спеціального фонду бюджету провадяться виключно в межах і за рахунок відповідних надходжень до цього фонду на підставі кошторисів з урахуванням внесених до них змін.

Поряд із цим, пунктом 47 Порядку №228 визначено, що зміни до кошторису, плану асигнувань загального фонду бюджету, плану надання кредитів із загального фонду бюджету та плану спеціального фонду, плану використання бюджетних коштів (крім плану використання бюджетних коштів одержувача), помісячного плану використання бюджетних коштів вносяться у разі:

виникнення потреби у перерозподілі бюджетних асигнувань у розрізі економічної класифікації видатків бюджету в межах загального обсягу бюджетних призначень за бюджетною програмою окремо за загальним і спеціальним фондами бюджету;

передачі бюджетних призначень від одного головного розпорядника бюджетних коштів до іншого;

прийняття рішення про зменшення бюджетних призначень головним розпорядникам на суму коштів, витрачених не за цільовим призначенням;

прийняття рішення про перерозподіл видатків у межах загального обсягу бюджетних призначень головного розпорядника бюджетних коштів за бюджетними програмами, а також збільшення видатків розвитку за рахунок зменшення інших видатків (окремо за загальним та спеціальним фондами бюджету);

прийняття рішення про передачу нерозподілених бюджетних призначень на визначену в законі про Державний бюджет України мету між головними розпорядниками;

прийняття рішення про скорочення видатків бюджету або надання кредитів за рахунок коштів загального фонду бюджету в цілому на рік;

внесення змін до закону про Державний бюджет України (рішення про місцевий бюджет);

виникнення потреби у збільшенні видатків бюджету та наданні кредитів за рахунок коштів спеціального фонду бюджету за умови перевищення надходжень до цього фонду з урахуванням залишків бюджетних коштів на початок року, не використаних у попередньому бюджетному періоді, порівняно з надходженнями, врахованими у бюджеті;

прийняття рішення Кабінету Міністрів України про використання залишку коштів спеціального фонду за іншими надходженнями, щодо яких у минулому бюджетному періоді було прийнято рішення Кабінету Міністрів України та які не використані у зв`язку із закінченням бюджетного періоду, за умови наявності відповідної бюджетної програми у поточному бюджетному періоді та обґрунтованої необхідності продовження здійснення заходів, планових строків виконання робіт (послуг), якщо інше не передбачено законом про Державний бюджет України;

виникнення потреби у збільшенні видатків бюджету та наданні кредитів за рахунок залишку коштів, джерелом формування яких були надходження в рамках програм допомоги і грантів ЄС, іноземних держав, урядів іноземних держав, міжнародних організацій, іноземних фінансових установ і міжнародних фінансових організацій, донорських установ за умови наявності відповідної бюджетної програми у поточному бюджетному періоді, якщо інше не передбачено законом про Державний бюджет України;

виникнення потреби у збільшенні видатків бюджету та наданні кредитів за рахунок коштів спеціального фонду бюджету в разі надходження субвенції з місцевого бюджету до державного бюджету на виконання програм соціально-економічного та культурного розвитку регіонів, які не передбачені кошторисом спеціального фонду, та у разі використання залишку коштів такої субвенції за умови наявності відповідної бюджетної програми у поточному бюджетному періоді;

реорганізації (приєднання, злиття, виділення, поділу, перетворення), зміни підпорядкованості розпорядника бюджетних коштів протягом бюджетного періоду.

Зміни до кошторису, плану асигнувань загального фонду бюджету, плану надання кредитів із загального фонду бюджету та плану спеціального фонду, плану використання бюджетних коштів (крім плану використання бюджетних коштів одержувача), помісячного плану використання бюджетних коштів вносяться після внесення змін до розпису відповідного бюджету з урахуванням особливостей спеціального фонду, визначених у пункті 49 цього Порядку.

У разі внесення змін до кошторису, плану асигнувань загального фонду бюджету, плану надання кредитів із загального фонду бюджету, плану спеціального фонду складаються відповідні довідки, які затверджуються і виконуються у тому ж порядку, що і кошториси, плани асигнувань загального фонду бюджету, плани надання кредитів із загального фонду бюджету, плани спеціального фонду, та складаються зведення показників спеціального фонду кошторису.

Форма зазначених довідок затверджується Мінфіном.

Зміни до кошторису, плану асигнувань загального фонду бюджету, плану надання кредитів із загального фонду бюджету, плану спеціального фонду, плану використання бюджетних коштів і помісячного плану використання бюджетних коштів закладів вищої освіти та закладів охорони здоров`я, що утримуються за рахунок бюджетних коштів, затверджуються керівниками таких закладів.

При цьому кошториси, плани асигнувань загального фонду бюджету, плани надання кредитів із загального фонду бюджету, плани спеціального фонду не перезатверджуються.

Таким чином, доказами, наявними у матеріалах справи підтверджується, що оплата всіх товарів у 2018 та 2019 році по КЕКВ 2210 «Предмети, матеріали, обладнання та інвентар» та по КЕКВ 3110 «Придбання обладнання і предметів довгострокового користування» здійснено у межах затверджених бюджетних асигнувань, з урахуванням відповідних довідок про зміни до кошторису.

З огляду на викладене, судом встановлено відсутність порушення позивачем пункту 20 частини першої статті 116 Бюджетного кодексу України в частині здійсненння придбання товарів та послуг в період з 01 січня 2018 року по 31 грудня 2019 року на загальну суму 949 181,06 грн. при відсутності затверджених бюджетних асигнувань на вказані цілі або з їх перевищенням.

Щодо висновків відповідача, викладених в Акті перевірки, про видатки на оплату послуг за цивільно-правовими договорами у сумі 66 822,14 грн., здійснених за КЕКВ 2111 «Заробітна плата», слід звернути увагу на таке.

Як зазначає позивач, та не спростовано відповідачем, у 2019 році у Музею виникла нагальна потреба в залученні до музейної діяльності висококваліфікованих фахівців певної кваліфікації, посада і функції яких не передбачені штатним розписом, а саме:

- ОСОБА_24 (історик, журналіст, публіцист) - для створення концепту і сценарію наукової дискусії «Виклики та практики комеморації після Майдану», модерування дискусії та інших видів діяльності, пов`язаної із комеморативним заходом (договір (№1 від 25 січня 2019 року);

- ОСОБА_25 (історик, пам`яткоохоронець) - для створення Концепції музеєфікації Алеї Героїв Небесної Сотні, як співавтора науково-проектної документації щодо пам`ятки історії, пов`язаної з розстрілами на вул. Інститутській - «Місце бойових дій та масової загибелі громадян в районі вул. Інститутської у м. Києві під час акцій протесту у лютому 2014 року» (договір №5 від 02 листопада 2019 року);

- ОСОБА_26 (історик, фахівець з комеморативних практик) - для створення Концепції музеєфікації Алеї Героїв Небесної Сотні (наказ №4 від 02 листопада 2019 року);

- ОСОБА_27 (сертифікований експерт-мистецтвознавець) - для аналізу і фахової оцінки вартості мистецьких творів, запланованих для придбання Музеєм до фондової збірки (наказ №6 від 11 жовтня 2019 року).

Визначені цивільно - правовими договорами роботи прийнято Музеєм відповідно до актів приймання-передачі №1 від 28 січня 2019 року, №1 від 30 жовтня 2019 року, №1 від 30 жовтня 2019 року, №1 від 05 серпня 2019 року і №1 від 09 грудня 2019 року.

Оплата наданих зазначеними особами послуг була здійснена в межіх бюджетних асигнувань по КЕКВ 2111 «Заробітна плата».

Таким чином, матеріалами справи не підтверджується здійснення позивачем видатків на оплату послуг за цивільно - правовими договорами на загальну суму 66 822,14 грн. при відсутності затверджених бюджетних асигнувань на вказані цілі, а тому відсутні підстави для висновків, викладених відповідачем в Акті перевірки, стосовно вчинення позивачем бюджетного правопорушення, передбаченого пунктом 20 частини першої статті 116 Бюджетного кодексу України.

За вказаних обставин, поовні вимоги Музею в частині визнання протиправним та скасування розпорядження відповідача від 09 квітня 2020 року №6 «Про зупинення операцій з бюджетними коштами» є підтвердженими, а тому підлягають задоволенню.

Крім того, оскільки підставою для складення відповідачем попередження відповідача від 13 квітня 2020 року №26-04-14-14/2319-2020 про неналежне виконання бюджетного законодавства з вимогою усунути бюджетне правопорушення слугували порушення, наведені в оскаржуваному розпорядженні від 09 квітня 2020 року №6 «Про зупинення операцій з бюджетними коштами», зазначене попередження також підлягає скасуванню в частині вимог про усунення порушень, передбачених пунктом 20 частини першої статті 116 Бюджетного кодексу України.

Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Частиною другою статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що у справах щодо оскарження рішень суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, зокрема чи прийняті (вчинені) вони на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення.

Згідно з частиною першою статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Відповідно до частини другої статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

На думку Окружного адміністративного суду міста Києва, відповідач не довів правомірність оскаржуваних розпорядження від 09 квітня 2020 року №6 «Про зупинення операцій з бюджетними коштами» та попередження від 13 квітня 2020 року №26-04-14-14/2319-2020 про неналежне виконання бюджетного законодавства в частині вимог про усунення порушень, передбачених пунктом 20 частини першої статті 116 Бюджетного кодексу України, з урахуванням вимог, встановлених частиною другою статті 19 Конституції України та частиною другою статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України, а тому, виходячи з меж заявлених позовних вимог, системного аналізу положень законодавства України та доказів, наявних у матеріалах справи, адміністративний позов Музею підлягає чатковому задоволенню.

Відповідно до частини третьої статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України при частковому задоволенні позову судові витрати покладаються на обидві сторони пропорційно до розміру задоволених позовних вимог. При цьому суд не включає до складу судових витрат, які підлягають розподілу між сторонами, витрати суб`єкта владних повноважень на правничу допомогу адвоката та сплату судового збору.

Таким чином, на користь позивача належить стягнути судовий збір за рахунок бюджетних асигнувань Держаудитслужби в межах розміру задоволених позовних вимог.

Враховуючи викладене, керуючись статтями 72-77, 241-246 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

В И Р І Ш И В:

1. Адміністративний позов Національного меморіального комплексу Героїв Небесної Сотні - Музею Революції Гідності задовольнити частково.

2. Визнати протиправним та скасувати розпорядження Північного офісу Держаудитслужби від 09 квітня 2020 року №6 «Про зупинення операцій з бюджетними коштами».

3. Визнати протиправним та скасувати попередження Північного офісу Держаудитслужби від 13 квітня 2020 року №26-04-14-14/2319-2020 про неналежне виконання Національним меморіальним комплексом Героїв Небесної Сотні - Музеєм Революції Гідності бюджетного законодавства в частині вимог про усунення порушень, передбачених пунктом 20 частини першої статті 116 Бюджетного кодексу України.

4. В іншій частині позовних вимог відмовити.

5. Стягнути на користь Національного меморіального комплексу Героїв Небесної Сотні - Музею Революції Гідності понесені ним витрати по сплаті судового збору у розмірі 4 204,00 грн. (чотири тисячі двісті чотири гривні нуль копійок) за рахунок бюджетних асигнувань Північного офісу Держаудитслужби.

Згідно з частиною першою статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Відповідно до частини другої статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України у разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Частина перша статті 295 Кодексу адміністративного судочинства України встановлює, що апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення (ухвали) суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 розділу VII «Перехідні положення» Кодексу адміністративного судочинства України до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Національний меморіальний комплекс Героїв Небесної Сотні - Музей Революції Гідності (01021, м. Київ, вул. Липська, 16; ідентифікаційний код 40223870);

Північний офіс Держаудитслужби (04053, м. Київ, вул. Січових Стрільців, 18; ідентифікаційний код 40479560).

Суддя В.А. Кузьменко