Справа № 120/3479/21-а
Суддя: Вільчинський Олександр Ванадійович
Дата ухвалення: 2021-06-23 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

м. Вінниця

23 червня 2021 р. Справа № 120/3479/21-а

Вінницький окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Вільчинського О.В., розглянувши в письмовому провадженні за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Департаменту патрульної поліції Національної поліції України про стягнення заборгованості з заробітної плати,

ВСТАНОВИВ:

До Вінницького окружного адміністративного суду звернувся ОСОБА_1 (далі ОСОБА_1 , позивач) з адміністративним позовом до Департаменту патрульної поліції Національної поліції України (далі ДПП НПУ, відповідач). За змістом позовних вимог позивач просить суд стягнути з відповідача на його користь заборгованість у вигляді доплати за службу в нічний час за період з 19.02.2016 по 31.01.2018 в сумі 5618,42 грн та заборгованість по індексації грошового забезпечення за період з 19.02.2016 по 30.10.2017 в сумі 2568,33 грн.

Позовні вимоги мотивовані тим, що в період з 19.02.2016 по 31.01.2018 позивач проходив службу в управлінні патрульної поліції у Вінницької області ДПП НПУ (далі УПП у Вінницькій області). Проте всупереч вимогам чинного законодавства за цей період не була виплачена доплата за службу в нічний час та не проводилася індексація грошового забезпечення.

Відповідно до вимог частини 5 статті 262 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами (у письмовому провадженні).

За правилами частини 4 статті 229 КАС України у разі неявки у судове засідання всіх учасників справи або якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється за відсутності учасників справи (у тому числі при розгляді справи в порядку письмового провадження), фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Відповідно до частини 5 статті 250 КАС України датою ухвалення судового рішення в порядку письмового провадження є дата складення повного судового рішення.

Ухвалою суду від 21.04.2021 відкрито провадження у справі та призначено до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін. Крім того, встановлені сторонам строки для подання відзиву на позов, відповіді на відзив та заперечень.

25.05.2021 на адресу суду надійшов відзив на позовну заяву, в якому відповідач просить відмовити у задоволенні позовних вимог у повному обсязі, оскільки виплата грошового забезпечення позивачу здійснювалась у відповідності до вимог чинного законодавства в межах номенклатури посад та встановлення конкретного розміру окладів, надбавок, доплат встановлених відповідним наказом керівника в межах вимог чинного законодавства. Також вказує, що при розрахунку заборгованості по доплаті за службу в нічний час, позивачем не враховано положення пункту 11 Розділу ІІ "Порядку та умов виплати грошового забезпечення поліцейським Національної поліції та курсантам вищих навчальних закладів МВС із специфічними умовами навчання", яким передбачено двохгодинну перерву для відпочинку поліцейським, які несуть службу в нічний час, яка не включається в службовий час. Крім того, зазначили, що грошове забезпечення, виплачене поліцейському несвоєчасно або в меншому розмірі, ніж належало виплачується за весь період, протягом якого поліцейський мав на нього право, але не більше ніж за три роки, що передували зверненню за одержанням грошового забезпечення.

Щодо індексації грошового забезпечення, то відповідач зазначив, що таке право виникло після набрання чинності постановою Кабінету Міністрів України № 782 від 18.10.2017, якою внесено зміни до пункту 2 Порядку проведення індексації грошових доходів населення, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 1078 від 17.07.2003 та доповнено абзац 5 після слова "військовослужбовці" словом "поліцейських". Відтак, вважає, що права на виплату коштів по індексації позивач не мав.

Інших заяв по суті справи подано не було.

Дослідивши матеріали справи та оцінивши докази в їх сукупності, суд встановив, що ОСОБА_1 у період з 19.02.2016 по 19.07.2018 проходив службу в УПП у Вінницькій області. З 19.02.2016 призначений на посаду інспектора роти № 2 батальйону управління патрульної поліції у м. Вінниці ДПП з посадовим окладом 2400 грн. З 19.02.2016 призначений на посаду інспектора відділу моніторингу та аналітичного забезпечення управління патрульної поліції у м. Вінниці ДПП з посадовим окладом 2500 грн.

Листом від 12.04.2021 № 09зі/41/21/02-2021 на звернення позивача відповідач повідомив, зокрема, що за час служби позивача в УПП у Вінницькій області ДПП в період з 19.02.2016 по 31.01.3018 ним відповідно до розстановки сил та засобів було відпрацьовано 133 нічні зміни, а саме: за 2016 рік: лютий 2 зміни, березень 7 змін, квітень 8 змін, травень 7 змін, червень 5 змін, липень 0 змін, серпень 5 змін, вересень 6 змін, жовтень 4 зміни, листопад 4 зміни, грудень 7 змін; за 2017 рік: січень 8 змін, лютий 8 змін, березень 7 змін, квітень 8 змін, травень 12 змін, червень 7 змін, липень 9 змін, серпень 2 зміни, вересень 6 змін, жовтень 8 змін, листопад 1 змін, грудень - 2 зміни; за 2018 рік: січень 0 змін.

Додатково повідомлено, що нормами чинного законодавства не встановлено погодинної оплати поліцейським. Поліцейським, які виконують службові обов`язки в нічний час, виплачується доплата за службу в нічний час у розмірі 35% посадового окладу з розрахунку за кожну годину служби в нічний час. Службою в нічний час вважається виконання поліцейським службових обов`язків у період з 22:00 до 06:00 години, також поліцейським, які несуть в нічний час, надається перерва для відпочинку та харчування тривалістю не більше 2 годин (перерва для відпочинку і харчування не включається в службовий час).

Позивач, вважаючи, що має право на доплату за службу в нічний час за період з 19.02.2016 по 31.01.2018 та індексацію грошового забезпечення, звернувся до суду із цим позовом.

Надаючи правову оцінку спірним відносинам, суд виходить з такого.

Відповідно до ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України визначає Закон України "Про Національну поліцію" від 02.07.2015 № 580-VIII (далі - Закон №580-VIII, в редакції чинній на час виникнення спірних правовідносин).

Відповідно до ч. 1 та 2 ст. 94 Закону № 580-VIII поліцейські отримують грошове забезпечення, розмір якого визначається залежно від посади, спеціального звання, строку служби в поліції, інтенсивності та умов служби, кваліфікації, наявності наукового ступеня або вченого звання. Порядок виплати грошового забезпечення визначає Міністр внутрішніх справ України.

Пунктом 1 постанови Кабінету Міністрів України від 11.11.2015 № 988 "Про грошове забезпечення поліцейських Національної поліції" встановлено, що грошове забезпечення поліцейських складається з посадового окладу, окладу за спеціальним званням, щомісячних додаткових видів грошового забезпечення (підвищення посадового окладу, надбавки, доплати, які мають постійний характер), премії та одноразових додаткових видів грошового забезпечення.

Підпунктом 3 п. 5 цієї Постанови визначено обов`язок виплачувати доплату за службу в нічний час - у розмірі 35 відсотків посадового окладу з розрахунку за кожну годину служби в нічний час.

Відповідно до статті 94 Закону України "Про Національну поліцію", постанови Кабінету Міністрів України від 11.11.2015 № 988 "Про грошове забезпечення поліцейських Національної поліції", з метою впорядкування структури та умов грошового забезпечення поліцейських та курсантів вищих навчальних закладів МВС із специфічними умовами навчання, які здійснюють підготовку поліцейських, Міністерством внутрішніх справ України видано наказ № 260 від 06.04.2016, яким затверджено Порядок та умови виплати грошового забезпечення поліцейським Національної поліції та курсантам вищих навчальних закладів МВС із специфічними умовами навчання (далі - Порядок № 260).

Згідно з п. 3 Розділу І вказаного Порядку, грошове забезпечення поліцейських визначається залежно від посади, спеціального звання, стажу служби в поліції, інтенсивності та умов служби, кваліфікації, наукового ступеня або вченого звання. До складу грошового забезпечення входять: 1) посадовий оклад; 2) оклад за спеціальним званням; 3) щомісячні додаткові види грошового забезпечення (підвищення посадового окладу, надбавки, доплати, які мають постійний характер); 4) премії; 5) одноразові додаткові види грошового забезпечення.

Пунктом 11 Розділу І Порядку № 260 визначено, що грошове забезпечення, виплачене поліцейському несвоєчасно або в меншому розмірі, ніж належало, виплачується за весь період, протягом якого поліцейський мав на нього право, але не більше ніж за три роки, що передували зверненню за одержанням грошового забезпечення. Виплата одноразових додаткових видів грошового забезпечення здійснюється, якщо звернення про їх отримання надійшли до закінчення трьох років з дня виникнення права на їх отримання.

Відповідно до п. 11 Розділу II Порядку № 260, поліцейським, які виконують службові обов`язки в нічний час, виплачується доплата за службу в нічний час у розмірі 35 відсотків посадового окладу з розрахунку за кожну годину служби в нічний час. Годинна ставка обчислюється шляхом ділення місячного посадового окладу на кількість годин фактичного часу служби з урахуванням норми тривалості службового часу за відповідний місяць при 40-годинному робочому тижні. Службою в нічний час вважається виконання поліцейськими службових обов`язків у період з 22.00 до 06.00.

Поліцейським, які несуть службу в нічний час, надається перерва для відпочинку та харчування тривалістю не більше двох годин. Перерва для відпочинку і харчування не включається в службовий час.

Поліцейським добового наряду під час чергування почергово надаються перерви для вживання їжі та короткочасного відпочинку. Загальна тривалість такої перерви становить 4 години (2 години вдень і 2 години вночі) та не включається в службовий час.

Підставами для виконання службових обов`язків у нічний час є графіки нарядів та чергувань, затверджені наказами керівників підрозділів органів поліції.

Облік фактичного часу служби в нічний час для нарахування доплати здійснюється шляхом оформлення довідки обліку несення поліцейськими служби в нічний час за формою, визначеною у додатку 1 до цих Порядку та умов.

Поліцейським, що залучалися до служби в нічний час, виплата доплати за службу в нічний час за минулий місяць здійснюється одночасно з виплатою грошового забезпечення за поточний місяць.

Як видно із наведених норм права, розрахунок доплати за службу в нічний час здійснюється наступним чином: "місячний посадовий оклад" поділити "на кількість годин фактичного часу служби з урахуванням норми тривалості службового часу за відповідний місяць при 40-годинному робочому тижні" помножити на "кількість годин служби в нічний час" помножити на "35 відсотків (відсотковий розмір доплати за службу в нічний час)".

Відповідач всупереч вимогам постанови № 988 та Порядку № 260 доплату ОСОБА_1 за службу в нічний час за період з 19.02.2016 по 31.01.2018 не здійснював.

Суд встановив, що згідно з листом ДПП НПУ у Вінницькій області від 12.04.2021 №09зі/41/21/02-2021 кількість нічних змін ОСОБА_1 за період з 19.02.2016 по 31.01.2018 становить 133, відповідно відомостей про грошове забезпечення посадовий оклад позивача згідно штату у лютому 2016 року станови 0 грн; у березня 2016 року - 3310,34 грн; за період з квітня 2016 року по червень 2016 року - 2400 грн; у липні 2016 року - 2523,67 грн; за період з серпня 2016 року по грудень 2016 року - 2500 грн; за період з січня 2017 року по грудень 2007 року - 2500 грн; у січні 20108 року - 2500 грн.

З врахуванням пункту 11 Розділу ІІ Порядку № 260 ОСОБА_1 до виплати належала доплата за службу в нічний час за період з 19.02.2016 по 31.01.2018 в такому розмірі:

- березень 2016 року (3310,34/175 х 56 х 35%) = 370,83 грн;

- квітень 2016 року (2400/168 х 64 х 35%) = 320,10 грн;

- травень 2016 року (2400/152 х 56 х 35%) = 309,48 грн;

- червень 2016 року (2400/159 х 40 х 35%) = 211,26 грн;

- серпень 2016 року (2500/175 х 40 х 35%) = 200,06 грн;

- вересень 2016 року (2500/176 х 48 х 35%) = 238,56 грн;

- жовтень 2016 року (2500/159 х 32 х 35%) = 176,06 грн;

- листопад 2016 року (2500/ 176 х 32 х 35%) = 159,04 грн;

- грудень 2016 року (2500/ 176 х 56 х 35%) = 278,32 грн;

- січень 2017 року (2500/ 159 х 64 х 35%) = 352,18 грн;

- лютий 2017 року (2500/160 х 64 х 35%) = 350,11 грн;

- березень 2017 року (2500/175 х 56 х 35%) = 280,08 грн;

- квітень 2017 року (2500/ 152 х 64 х 35%) = 368,48 грн.;

- травень 2017 року (2500/ 159 х 96 х 35%) = 528,19 грн;

- червень 2017 року (2500/159 х 56 х 35%) = 308,11 грн;

- липень 2017 року (2500/168 х 72 х 35%) = 374,98 грн;

- серпень 2017 року (2500/175 х 16 х 35%) = 80,02 грн;

- вересень 2017 року (2500/168 х 48 х 35%) = 249,98 грн;

- жовтень 2017 року (2500/ 167 х 64 х 35%) = 335,33 грн;

- листопад 2017 року (2500/176 х 8 х 35%) = 39,76 грн;

- грудень 2017 року (2500/160 х 16 х 35% ) = 87,53 грн.

Оскільки в липні 2016 року, січні та січня 2018 року позивачем відпрацьовано 0 змін, то доплата за службу в нічний час за вказаний період не розраховується.

Таким чином, заборгованість відповідача перед позивачем у вигляді доплати за службу в нічний час за період з 19.02.2016 по 31.01.2018 становить 5618,41 грн, згідно посадового окладу позивача.

При цьому суд критично оцінює посилання відповідача на те, що позивачу виплачувалося грошове забезпечення в межах граничних розмірів такого грошового забезпечення, згідно із займаними посадами, які включають в себе всі складові та види грошового забезпечення поліцейських та схеми посадових окладів, встановлених Постановою № 988, оскільки відповідно до вимог Постанови № 988 та Порядку № 260 доплата за службу в нічний час є щомісячним додатковим видом грошового забезпечення поліцейського, який входить до складу грошового забезпечення поліцейського, а обов`язок з її виплати чітко закріплений у підпункті 3 пункту 5 Постанови № 988

Відповідач також вказує на те, що поліцейським, які несуть службу в нічний час, надається перерва для відпочинку та харчування тривалістю не більше двох годин, і цей час не включається у службовий.

Однак суд зауважує, що факт надання позивачу під час несення служби в нічний час перерви для відпочинку та харчування не підтверджується документально.

За змістом положень пункту 11 Порядку № 260 належним та допустимим доказом фактично відпрацьованого позивачем часу служби в нічний час, в тому числі з урахуванням перерви на відпочинок, могла б бути Довідка обліку несення поліцейськими служби в нічний час за формою, визначеною у додатку 1 до Порядку № 260. При цьому обов`язок зі складення такої довідки покладається саме на відповідача.

Разом з тим, як встановлено судом, зазначена довідка відсутня та щодо позивача не оформлялась.

Таким чином, оскільки за змістом вимог частини 2 статті 77 КАС України обов`язок доказування покладено на суб`єкта владних повноважень, суд вважає необґрунтованими посилання відповідача на необхідність виключення зі службового часу роботи позивача в нічні зміни перерви на відпочинок та харчування.

До того ж суд враховує, що пунктом 11 Розділу ІІ Порядку № 260 закріплено право, а не обов`язок поліцейського на перерву для відпочинку під час служби в нічний час. Водночас тривалість такої перерви може становити до двох годин (а не дві години рівно), що додатково свідчить про недоведеність доводів відповідача в цій частині.

З огляду на викладене суд приходить до переконання, що відповідач безпідставно не здійснював позивачеві доплату за службу в нічний час, а відтак позовні вимоги в частині стягнення з відповідача на користь позивача заборгованості у вигляді доплати за службу в нічний час за період з 19.02.2016 по 31.01.2018 в сумі 5618,41 грн є обґрунтованими і такими, що підлягають задоволенню.

Щодо вимоги позивача про стягнення з відповідача на користь ОСОБА_1 заборгованості по індексації грошового забезпечення, то суд зазначає таке.

Відповідно до ч. 5 ст. 94 Закону України "Про Національну поліцію" грошове забезпечення поліцейських індексується відповідно до закону. Вказана норма Закону є чинною з моменту прийняття Закону України "Про Національну поліцію".

Правові, економічні та організаційні основи підтримання купівельної спроможності населення України в умовах зростання цін з метою дотримання встановлених Конституцією України гарантій щодо забезпечення достатнього життєвого рівня населення України визначає Закон України № 1282-ХІІ від 03.07.1991 "Про індексацію грошових доходів населення" (в редакції, чинній на час виникнення спірних відносин, далі також Закон №1282-ХІІ).

Статтею 2 Закону № 1282-ХІІ визначено, що індексації підлягають грошові доходи громадян, одержані ними в гривнях на території України і які не мають разового характеру, зокрема, оплата праці (грошове забезпечення). Індексації підлягають грошові доходи населення у межах прожиткового мінімуму, встановленого для відповідних соціальних і демографічних груп населення.

Таким чином, основною метою індексації грошових доходів населення є забезпечення достатнього життєвого рівня населення України за рахунок відшкодування подорожчання споживчих товарів і послуг.

Положеннями статті 4 Закону № 1282-XII визначено, що індексація грошових доходів населення проводиться в разі, коли величина індексу споживчих цін перевищила поріг індексації, який установлюється в розмірі 103 відсотка.

Відповідно до статті 6 Закону № 1282-XII у разі виникнення обставин, передбачених статтею 4 цього Закону грошові доходи населення визначаються як результат добутку розміру доходу, що підлягає індексації в межах прожиткового мінімуму для відповідних соціальних і демографічних груп населення, та величини індексу споживчих цін. Порядок проведення індексації грошових доходів населення визначається Кабінетом Міністрів України.

Водночас в силу вимог статей 18, 19 Закону України "Про державні соціальні стандарти та державні соціальні гарантії" від 05.10.2000 № 2017-III індексація доходів населення відноситься до державних соціальних гарантій, які є обов`язковими для всіх державних органів, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ і організацій незалежно від форми власності.

Постановою Кабінету Міністрів України № 1078 від 17.07.2003 затверджено Порядок проведення індексації грошових доходів населення (далі - Порядок № 1078). Згідно з пунктом 4 цього Порядку індексації підлягають грошові доходи населення у межах прожиткового мінімуму, встановленого для відповідних соціальних і демографічних груп населення.

Індексації підлягають грошові доходи громадян, одержані в гривнях на території України, які не мають разового характеру, зокрема, грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу, посадових осіб митної служби.

Отже, індексація доходів громадян, зокрема грошового забезпечення поліцейських, є однією з основних державних соціальних гарантій, а проведення індексації у зв`язку зі зростанням споживчих цін (інфляцією) є обов`язковою для всіх роботодавців, незалежно від форми власності та виду юридичної особи.

Правомірність своїх дій відповідач обґрунтовує тим, що постановою Кабінету Міністрів України від 18.10.2017 № 782 "Про внесення зміни до пункту 2 Порядку проведення індексації грошових доходів населення" (далі - Постанова № 782) внесено зміни до пункту 2 Порядку № 1078 шляхом доповнення абзацу п`ятого після слова "військовослужбовців" словом "поліцейських". Тому індексація грошового забезпечення позивача проводилась саме з листопада 2017 року, тоді як у спірний період позивач не мав права на виплату індексації грошового забезпечення.

Однак, суд з зазначеною позицією не погоджується та наголошує на тому, що грошове забезпечення поліцейських підлягає індексації в силу вимог закону, про що прямо передбачено частиною 5 статті 94 Закону № 580-VIII.

Тобто, Постанова № 782 лише усунула прогалину в правовому регулюванні питання щодо індексації грошового забезпечення поліцейських, а не визначила право поліцейських на таку індексацію, яке, як вже зазначалось, було гарантоване законом.

Як встановлено судом з матеріалів справи, за період перебування позивача на посаді останньому було нараховано та виплачено грошове забезпечення, яке складалося з посадового окладу, окладу за спеціальним званням, надбавки за стаж служби та щомісячної премії.

Як зазначає позивач, та не заперечує відповідач, індексація грошового забезпечення позивача у період з 19.02.2016 по 30.10.2017 не нараховувалась та не виплачувалась, тобто відповідач вчинив протиправну бездіяльність щодо непроведення нарахування та виплати індексації грошового забезпечення позивача.

Враховуючи, що у цій справі встановлювалось право особи на нарахування та виплату спірної грошової суми, яка визначена не була, суд дійшов висновку, що позовна вимога про стягнення заборгованості по індексації грошового забезпечення заявлена передчасно, отже задоволенню не підлягає.

Таким чином, з огляду на встановлену під час розгляду справи протиправну бездіяльність відповідача, з метою належного захисту прав позивача, суд приходить до висновку про необхідність зобов`язання Департаменту патрульної поліції Національної поліції нарахувати та виплатити ОСОБА_1 індексацію грошового забезпечення за період з 19.02.2016 по 30.10.2017 включно.

Статтею 2 КАС України визначено, що завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Відповідно до статті 9 КАС України, розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Згідно з частинами 1 та 2 статті 77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дій чи бездіяльності покладається на відповідача.

Статтею 90 КАС України передбачено, що суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.

Надаючи оцінку кожному окремому специфічному доводу всіх учасників справи, що мають значення для правильного вирішення адміністративної справи, суд застосовує позицію ЄСПЛ (в аспекті оцінки аргументів учасників справи у касаційному провадженні), сформовану в пункті 58 рішення у справі "Серявін та інші проти України" (№ 4909/04): згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі "Руїс Торіха проти Іспанії" (Ruiz Torija v. Spain) № 303-A, пункт 29).

Наведена позиція ЄСПЛ також застосовується у практиці Верховним Судом, що, як приклад, відображено у постанові від 28.09.2018 (справа № 802/2236/17-а).

Перевіривши юридичну та фактичну обґрунтованість доводів сторін, оцінивши докази суб`єкта владних повноважень на підтвердження правомірності своїх дій та докази, надані позивачем, суд дійшов висновку, що з наведених у позовній заяві мотивів і підстав позовні вимоги підлягають задоволенню частково.

Оскільки позивач звільнений від сплати судового збору у даній категорії справ, то згідно зі статтею 139 КАС України судові витрати розподілу не підлягають.

Керуючись ст.ст. 73-77, 90, 94, 139, 241, 245, 246, 250, 255, 295 КАС України, -

ВИРІШИВ:

Позов задовольнити частково.

Стягнути з Департаменту патрульної поліції Національної поліції України на користь ОСОБА_1 заборгованість у вигляді доплати за службу в нічний час за період з 19.02.2016 по 31.01.2018 в сумі 5618,41 грн. (п`ять тисяч шістсот вісімнадцять гривень сорок одна копійка).

Зобов`язати Департамент патрульної поліції Національної поліції України нарахувати та виплатити на користь ОСОБА_1 індексацію грошового забезпечення за період з 19.02.2016 по 31.10.2017 включно.

У задоволенні решти позовних вимог відмовити.

Рішення суду першої інстанції набирає законної сили в порядку, визначеному ст. 255 КАС України.

Відповідно до ст. 295 КАС України, апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Позивач: ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 )

Відповідач: Департамент патрульної поліції Національної поліції України (03048, м. Київ, вул. Федора Ернеста, 3, )

Суддя Вільчинський Олександр Ванадійович