Справа № 320/4041/21
Суддя: Файчак В.О.
Дата ухвалення: 2021-06-22 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

22 червня 2021 року № 320/4041/21

Київський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Файчак В.О., розглянувши в порядку письмового провадження за правилами спрощеного провадження адміністративну справу за позовом Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Київській області до Товариства з обмеженою відповідальністю "ВікторіяГруп" про застосування заходів реагування у вигляді зупинення роботи,

в с т а н о в и в:

До Київського окружного адміністративного суду звернулось Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Київській області з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю "ВікторіяГруп" , в якому просить застосувати заходи реагування у вигляді повного зупинення експлуатації (роботи) будівлі Товариства з обмеженою відповідальністю «ВікторіяГруп» (), за адресою: Київська область, м. Бровари, вул. Залізнична, буд. 3, шляхом зобов`язання відповідача повністю зупинити експлуатацію вказаного об`єкта до повного усунення порушень, зазначених в акті від 19.03.2021 № 134.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що в ході проведення позапланової перевірки будівлі Товариства з обмеженою відповідальністю «ВікторіяГруп» (), за адресою: Київська область, м. Бровари, вул. Залізнична, буд. 3, було встановлено порушення відповідачем вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної і пожежної безпеки, які створюють загрозу життю та здоров`ю людей, що є підставою для застосування заходів реагування у сфері господарської діяльності у вигляді зупинення експлуатації вказаного об`єкта до усунення відповідних порушень.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 12.04.2021 відкрито провадження у справі та призначено розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи.

В порядку підготовки справи до судового розгляду витребувано докази у справі від позивача:

- копії всіх матеріалів перевірки, в результаті якої складено акт від 19.03.2021 № 134 (окрім наданих);

від відповідача:

- копії реєстраційних документів відповідача;

- копію правовстановлюючого документу на нерухоме майно за адресою: Київська область, м. Бровари, вул. Залізнична, 3;

- копії документів, які схематично визначають наявність кількості будівель та приміщень;

- копії документів, які свідчать про усунення порушень вимог законодавства, виявлених актом від 19.03.2021 № 134;

- копії документів, які свідчать, що відповідачем вживались всі можливі дії з усунення порушень вимог законодавства в сфері цивільного захисту, пожежної та техногенної безпеки, діяльності аварійно-рятувальних служб шляхом звернення до відповідних органів, від яких залежить вирішення питання щодо фінансування робіт з усунення порушень, виявлених перевіркою.

Разом з тим, судом запропоновано відповідачу протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі подати до суду відзив на позовну заяву.

Відповідач позов не визнав, подав до суду відзив на позовну заяву, в якому просить суд відмовити у задоволенні позову з тих підстав, що Товариством з обмеженою відповідальністю "Вікторія Груп" було проведено ряд заходів для усунення виявлених під час перевірки порушень.

24.05.2021 до суду надійшло клопотання відповідача про витребування документів у позивача від 12.05.2021, а саме: Актів перевірки № 377 та № 590, посилання на які міститься у Акті перевірки від 19.03.2021 № 134, а також приписи про усунення недоліків відповідно актів перевірки та надсилання припису щодо Акту № 590 та документи, що підтверджують невиконання цих приписів державного органу.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 02.06.2021 у задоволенні клопотання відповідача від 12.05.2021 про витребування доказів відмовлено.

Розглянувши подані документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив наступне.

Як вбачається з матеріалів справи, 26.02.2021 Головним управлінням ДСНС України у Київській області прийнято наказ № 219 "Про проведення позапланових перевірок", яким вирішено провести позапланові перевірки додержання та виконання вимог законодавства у сферах цивільного захисту, пожежної і техногенної безпеки, зокрема, Товариства з обмеженою відповідальністю «ВікторіяГруп» (), за адресою: Київська область, м. Бровари, вул. Залізнична, буд. 3.

На підставі вказаного наказу Головним управлінням ДСНС України у Київській області було видано посвідчення від 26.02.2021 №1459 на проведення позапланової перевірки ТОВ «ВікторіяГруп» (), за адресою: Київська область, м. Бровари, вул. Залізнична, буд. 3..

19.03.2021 Головним управлінням Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Київській області на підставі вказаних наказу та посвідчення проведена позапланова перевірка щодо дотримання ТОВ «ВікторіяГруп» (), вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, за результатами проведення якої складений акт від 19.03.2021 № 134.

Зі змісту вказаного акта вбачається, що в ході перевірки були виявлені порушення ТОВ «ВікторіяГруп» (), законодавчих та нормативно-правових актів у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки, а саме:

1) пункт 22, розділу ІІ, пункт 1,2 глава 1 розділ V ППБУ приміщення котельні на твердому паливі не обладнано автоматичною установкою пожежогасіння відповідно до ДБН В 2.5. 56:2014 «Системи протипожежного захисту»; ризик настання негативних наслідків - пожежа;

2) підпункт 9 пункту 2.2, глави 2, розділу V ППБУ не проведено технічне обслуговування і перевірку на працездатність шляхом пуску води пожежних кран -комплектів, з реєстрацією результатів перевірки у спеціальному журналі обліку технічного обслуговування; ризик настання негативних наслідків - пожежа;

3) пункт 22 розділу ІІ ППБУ вхідні двері та номери готелю не виконано з класом вогнестійкості; ризик настання негативних наслідків розповсюдження диму та вогню; пожежа;

4) пункт 22 розділу ІІ, підпункт 2.37, пункт 2 розділ ІІІ ППБУ двері 2-го евакуаційного виходу з 3 го поверху адміністративно - побутового блоку не виконано з урахуванням їх відкривання по напрямку виходу на зовні; ризик настання негативних наслідків перешкоджання евакуації людей з приміщень;

5) пункт 22 розділу ІІ, пункт 2.3, глава 2 розділу ІІІ ППБУ двері виходу з адміністративно - побутового блоку в приміщення СТО не виконано протипожежними; ризик настання негативних наслідків розповсюдження диму та вогню, перешкоджання евакуації людей з приміщень;

6) пункт 22 розділу ІІ, пункт 2.3, глава 2 розділу ІІІ ППБУ вікна в протипожежній перешкоді (перегородці) яка відділяє адміністративно - побутовий блок від приміщення СТО не виконано протипожежними; ризик настання негативних наслідків розповсюдження диму та вогню, перешкоджання евакуації людей з приміщень;

7) пункт 1.21, глави 1 розділу І V ППБУ будівлю і споруди не обладнано установкою захисту від прямих попадань блискавки і вторинних її проявів; ризик настання негативних наслідків - пожежа;

8) п. 2, п. 9; наказ МНС № 98 від 23.02.2006 «Про затвердження методики ідентифікації ПНО» - не проведено ідентифікацію потенційно небезпечного об`єкту; ризик настання негативних наслідків надзвичайна ситуація, пожежа.

Виявлення вищевказаних порушень відповідачем вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної і пожежної безпеки, які створюють загрозу життю та здоров`ю людей, стало підставою для звернення позивача до суду з вимогами про застосування заходів реагування у сфері господарської діяльності у вигляді зупинення експлуатації вказаного об`єкта.

Надаючи правову оцінку відносинам, що виникли між сторонами, суд виходить з наступного.

Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

За змістом статті 3 Конституції України людина, її життя і здоров`я, честь і гідність, недоторканність і безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю.

Права і свободи людини та їх гарантії визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Держава відповідає перед людиною за свою діяльність. Утвердження і забезпечення прав і свобод людини є головним обов`язком держави.

Правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов`язки та відповідальність суб`єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) визначаються Законом України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" від 05.04.2007 №877-V (далі - Закон №877).

Відповідно до абзацу другого статті 1 Закону 877-V, державний нагляд (контроль) - діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, місцевих державних адміністрацій, органів місцевого самоврядування (далі - органи державного нагляду (контролю)) в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб`єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, допустимого рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища.

Приписами статті 66 Кодексу Цивільного захисту України від 02.10.2012 № 5403-VI (далі - КЦЗ) центральний орган виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, здійснює державний нагляд (контроль) шляхом проведення планових та позапланових перевірок відповідно до закону (далі - КЦЗ).

Згідно пункту 12 частини першої статті 67 КЦЗ, до повноважень центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, належить звернення до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, експлуатації будівель, об`єктів, споруд, цехів, дільниць, а також машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, зупинення проведення робіт, у тому числі будівельно-монтажних, випуску і реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту, надання послуг, якщо ці порушення створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей.

Відповідно до частини другої статті 68 КЦЗ, у разі встановлення порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створює загрозу життю та здоров`ю людей, посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки, звертаються до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, споруд, окремих приміщень, випуску та реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту у порядку, встановленому законом.

Положеннями частини першої статті 70 КЦЗ встановлено, що підставою для звернення центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів є, зокрема, недотримання вимог пожежної безпеки, визначених цим Кодексом, іншими нормативно-правовими актами, стандартами, нормами і правилами; неготовність до використання за призначенням аварійно-рятувальної техніки, засобів цивільного захисту, а також обладнання, призначеного для забезпечення безпеки суб`єктів господарювання.

Повне або часткове зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, виконання робіт, надання послуг здійснюється виключно за рішенням адміністративного суду (ч.2. ст 70 КЦЗ).

Аналогічна правова норма закріплена у абз. 1 частини 5 статті 4 Закону № 877-V.

Зі змісту вказаних норм законодавства вбачається, що застосування заходів реагування у сфері державного нагляду (контролю) є необхідним оперативним та превентивним способом впливу на порушника з метою усунення існування загрози життю та здоров`ю людей.

Як зазначалося, у 19.03.2021 Головним управлінням Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Київській області проведена позапланова перевірка щодо дотримання ТОВ «ВікторіяГруп» вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, за результатами проведення якої складений акт від 19.03.2021 № 134.

У рамках проведеної ГУ ДСНС України у Київській області перевірки було встановлено 8 порушень.

25.05.2021 до суду надійшли пояснення директора товариства щодо усунення порушень, що були виявлені позивачем.

Однак, доказів усунення всіх порушень, які були виявлені в ході проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки відповідачем не надано.

Посилання відповідача на укладені договори не свідчить про виконані роботи за таким договорами.

Крім того, суд зазначає, що факт підтвердження відсутності порушень на час розгляду справи має бути доведений не тільки наданими письмовими доказами наявності необхідних документів та проведених заходів, а і актом перевірки стану усунення виявлених порушень.

Таких документів сторонами надано не було, а надані відповідачем письмові пояснення та диск з відеозаписом не можуть бути визнані такими, що підтверджують факт відсутності порушень в його діяльності.

Окрім того, суд враховує, що забезпечення державою конституційних прав громадян на захист життя, здоров`я та власності від невиправданого ризику виникнення надзвичайних ситуацій має пріоритетне значення у порівняні з інтересом відповідача на яких він наголошує.

Суд зауважує, що існування (не усунення відповідачем) хоча б одного з порушень, встановлених позивачем, які загрожують життю та здоров`ю людей, вже є самостійною достатньою правовою підставою для застосування до нього заходів реагування шляхом зупинення експлуатації приміщень.

Аналогічні висновки викладені в постанові Верховного Суду від 26.06.2018 р. по справі № 823/589/16, та, відповідно до ч. 5 ст. 242 КАС України, є обов`язковими для суду при розгляді даної справи.

Так, відповідно до пунктів 1, 2 Розділу І Правил пожежної безпеки в Україні, затверджених Наказом Міністерства внутрішніх справ України від 30.12.2014 №1417 (далі - Правила №1417), ці Правила встановлюють загальні вимоги з пожежної безпеки до будівель, споруд різного призначення та прилеглих до них територій, іншого нерухомого майна, обладнання, устаткування, що експлуатуються, будівельних майданчиків, а також під час проведення робіт з будівництва, реконструкції, реставрації, капітального ремонту, технічного переоснащення будівель та споруд (далі - об`єкт).

Правила є обов`язковими для виконання суб`єктами господарювання, органами виконавчої влади, органами місцевого самоврядування (далі - підприємства), громадянами України, іноземцями та особами без громадянства, які перебувають в Україні на законних підставах.

У відповідності до пункту 1.1 глави 1 розділу V Правил №1417, порушення якого відображено позивачем в акті, усі системи протипожежного захисту (далі - СПЗ) мають бути справними і утримуватися в постійній готовності до виконання роботи. Несправності, які впливають на їх працездатність, повинні усуватися негайно, інші несправності усуваються в передбачені регламентом терміни, при цьому необхідно робити записи у відповідних журналах.

Згідно з пунктом 1.2 глави 1 розділу V Правил №1417 будинки, приміщення та споруди повинні обладнуватися системами протипожежного захисту відповідно до ДБН В.2.5-56:2014 "Системи протипожежного захисту".

Пунктом 6.1 розділу VI ДБН В.2.5-56:2014 визначено, що системи протипожежного захисту поділяються на: а) системи пожежної сигналізації; б) автоматичні системи пожежогасіння; в) автономні системи пожежогасіння локального застосування; г) системи оповіщування про пожежу та управління евакуюванням людей; д) системи протидимного захисту; е) системи централізованого пожежного спостерігання; ж) системи диспетчиризації СПЗ.

Згідно з пунктом 7.1 розділу VII ДБН В.2.5-56:2014 системи пожежної сигналізації призначені для раннього виявлення пожежі та подавання сигналу тривоги для вжиття необхідних заходів (наприклад: евакуювання людей, виклик пожежно-рятувальних підрозділів, запуск протидимних систем пожежогасіння, здійснення управління протипожежними клапанами, дверима, воротами та завісами (екранами), відключенням або блокуванням (розблокуванням) інших інженерних систем та устаткування при сигналі "пожежа" тощо).

Відповідно до підпункту 7.2.1 пункту 7.1 розділу VII ДБН В.2.5-56:2014 системи пожежної сигналізації повинні: а) виявляти ознаки пожежі на ранній стадії; б) передавати тривожні сповіщення до пристроїв передавання пожежної тривоги та попередження про несправність; в) формувати сигнали управління для систем протипожежного захисту та іншого інженерного обладнання, що задіяне при пожежі; г) сигналізувати про виявлену несправність, яка може негативно впливати на нормальну роботу СПС.

Системи пожежної сигналізації не повинні: а) підпадати під несприятливий вплив інших систем незалежно від того, з`єднані вони з ними чи ні; б) виходити з ладу (частково або повністю) через вплив на них вогню або явища, для виявлення якого вони призначені, до того, як вогонь чи це явище було виявлено; в) реагувати на інші явища, не пов`язані з виявленням пожежі (підпункт 7.2.3 пункту 7.1 розділу VII ДБН В.2.5-56:2014).

Матеріали справи свідчать, що приміщення котельні на твердому паливі не обладнано автоматичною установкою пожежогасіння, не проведено технічне обслуговування і перевірку на працездатність шляхом пуску води пожежних кран -комплектів, будівлю і споруди не обладнано установкою захисту від прямих попадань блискавки і вторинних її проявів, тощо.

На переконання суду зазначені вище порушення протипожежних норм у їх сукупності створюють реальну загрозу життю та/або здоров`ю людей, гарантованого рівня безпеки, оскільки такі порушення впливають на забезпечення безпеки роботи об`єкта та обслуговуючого персоналу у відповідності з вимогами протипожежних норм, техногенної безпеки та цивільного захисту; на своєчасність виявлення надзвичайної ситуації, пожежі чи аварії; самій ліквідації пожежі, аварії, надзвичайної ситуації та ліквідації її наслідків; евакуації людей та їх захисту від наслідків пожежі, аварії, надзвичайної ситуації індивідуальними засобами захисту органів дихання і шкіри, тощо.

Суд наголошує, що не усунені відповідачем порушення не є формальними та стосуються суттєвих недоліків у протипожежній системі, що, у свою чергу, унеможливлює, забезпечити безпеку працівників та відвідувачів в разі виникнення пожежі чи іншої надзвичайної ситуації.

У п. 31 постанови Верховного Суду від 07.10.2019 у справі №815/140/18 зазначено, що відсутність протипожежної сигналізації є істотним порушенням, що впливає на ризик виникнення надзвичайної ситуації, аварії чи пожежі та може спричинити загрозу життю і здоров`ю людей та унеможливить її ефективну ліквідацію та рятування людей (реєстраційний номер судового рішення в ЄДРСР - 84805275).

Відтак, характер суспільної небезпечності встановлених під час перевірки відповідача порушень, а також наявність безпосередньої та реальної загрози життю та/або здоров`ю людей є обґрунтованими та беззаперечними.

Доводи відповідача стосовно того, що на нього як орендаря приміщення за адресою: АДРЕСА_1 не покладаються обов`язки із забезпечення пожежної безпеки суд оцінює критично у зв`язку з наступним.

Так, Договір оренди нежитлового приміщення регулює цивільні (господарські) відносини між сторонами та не звільняє від виконання обов`язків, покладених на особу законодавством.

Такого ж правового висновку дійшов Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду у постанові від 28.07.2020 у справі №420/1951/19.

Також Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду у постанові від 26.02.2020 у справі №826/7073/18 вказав, що забезпечення виконання вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки покладено на суб`єкта господарювання незалежно від того чи є він власником або користувачем об`єкта підвищеної небезпеки.

Суд вважає, що порушення, які вказані в акті перевірки дійсно створюють загрозу життю та здоров`ю людей. Неусунення таких порушень може призвести до виникнення надзвичайних ситуацій і, відповідно, ризику невідворотних негативних наслідків.

Суд також звертає увагу на те, що вказані порушення не є формальними, а стосуються виключно відсутності у відповідача необхідної системи заходів для уникнення виникнення пожежі, її гасіння та швидкого реагування у разі її виникнення.

На підставі викладеного, враховуючи, що відповідач не усунув всі порушення, які виявлені в ході проведення перевірки, що створює загрозу життю та здоров`ю людей, суд дійшов висновку про необхідність застосування заходів реагування у вигляді повного зупинення експлуатації (роботи) будівлі ТОВ «ВікторіяГруп» (), за адресою: Київська область, м. Бровари, вул. Залізнична, буд. 3, шляхом зобов`язання відповідача повністю зупинити експлуатацію вказаного об`єкта до повного усунення порушень, зазначених в акті від 19.03.2021 № 134.

При цьому, суд зазначає, що застосований захід реагування має тимчасовий характер, період дії якого залежить безпосередньо від факту усунення відповідачем виявлених порушень. Також, застосований до відповідача захід реагування має також спонукаючий характер, направлений на забезпечення відповідачем виконання вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки.

Даний висновок узгоджується з правовою позицією Верховного Суду у складі Касаційного адміністративного суду, викладеною у постанові від 28 лютого 2019 року у справі №810/2400/18.

Таким чином, виходячи з меж заявлених позовних вимог, системного аналізу положень законодавства України та доказів, наявних в матеріалах справи, суд дійшов висновку про обґрунтованість позовних вимог та вважає їх такими, що підлягають задоволенню у повному обсязі.

Відповідно до ч. 2 ст. 139 Кодексу адміністративного судочинства України при задоволенні позову суб`єкта владних повноважень з відповідача стягуються виключно судові витрати суб`єкта владних повноважень, пов`язані із залученням свідків та проведенням експертиз.

Оскільки спір вирішено на користь суб`єкта владних повноважень, а також за відсутності витрат позивача - суб`єкта владних повноважень, пов`язаних із залученням свідків та проведенням судових експертиз, судові витрати (судовий збір) стягненню з відповідача не підлягають.

Керуючись статтями 9, 14, 73, 74, 75, 76, 77, 78, 90, 143, 242- 246, 250, 255 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

в и р і ш и в:

1. Адміністративний позов задовольнити повністю.

2. Застосувати заходи реагування у вигляду повного зупинення експлуатації (роботи) будівлі Товариства з обмеженою відповідальністю «ВікторіяГруп» (), за адресою: Київська область, м. Бровари, вул. Залізнична, буд. 3, шляхом зобов`язання відповідача повністю зупинити експлуатацію вказаного об`єкта до повного усунення порушень, зазначених в акті від 19.03.2021 № 134.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

У разі оголошення судом лише вступної та резолютивної частини рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

Відповідно до підпункту 15.5 пункту 1 Розділу VII Перехідні положення Кодексу адміністративного судочинства України до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи до або через Київський окружний адміністративний суд.

Суддя Файчак В.О.