Справа № 380/6697/20
Суддя: Сасевич Олександр Михайлович
Дата ухвалення: 2021-06-18 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЛЬВІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 червня 2021 року Справа №380/6697/20

Львівський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Сасевича О.М., розглянувши за правилами загального позовного провадження (в письмовому провадженні) адміністративну справу за позовом Комунального закладу «Дитячо-юнацька спортивна школа «Буревісник» з кінного спорту» до Західного офісу Держаудитслужби про визнання протиправним та скасування висновку,-

в с т а н о в и в:

на розгляд до Львівського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява Комунального закладу «Дитячо-юнацька спортивна школа «Буревісник» з кінного спорту» до Західного офісу Держаудитслужби, із вимогою визнати протиправним та скасувати висновок Західного офісу Держаудитслужби від 06.08.2020 року, складеного за результатами моніторингу закупівлі №UA-2020-05-19-001775-b від 19.05.2020 року, «Код за ДК 021:2015:03110000-5 (Сільськогосподарські культури, продукція товарного садівництва та рослинництва), яка проведена Комунальним закладом «ДЮСШ» Буревісник» з кінного спорту».

З метою обґрунтування позовних вимог позивач вказує, що за результатом моніторингу закупівлі UA-2020-05-19-001775-b №336 Західним офісом Держаудитслужби було складено висновок від 06.08.2020 року, згідно якого встановлено порушення у сфері публічних закупівель: в частині не оприлюднення, несвоєчасного оприлюднення інформації на веб-порталі Уповноваженого органу; в частині складання тендерної документації та/або внесення змін до неї; в частині складання форм документів у сфері публічних закупівель; встановлено інші порушення законодавства у сфері закупівель (щодо відображення закупівлі у річному плані встановлено порушення вимог ч.2 ст. 4 Закону України «Про публічні закупівлі»; встановлено порушення ч.6 ст. 17 Закону України «Про публічні закупівлі» переможцем торгів не надано документів, що підтверджують відсутність підстав, визначених п. 13 цієї статті). Згідно висновку, замовника зобов`язано вжити заходів щодо усунення порушень законодавства у сфері публічних закупівель шляхом розірвання договору із переможцем торгів.

Позивач вказує, що висновок від 06.08.2020 року є необґрунтованим, протиправним та таким, що не відповідає вимогам чинного законодавства, а відтак просить його скасувати з огляду на те, що на усіх закупівельних майданчиках розробником не створено (не реалізовано) поля для зазначення у річному плані закупівель інформації про місцезнаходження замовника, а також інформації про мову, якою повинні готуватись тендерні пропозиції в оголошенні про проведення відкритих торгів (в п.2.2. розділу 1 в тендерній документації замовника вказано його місцезнаходження: АДРЕСА_1 ; в п.7 розділу 1 вказано, що Тендерна пропозиція, зокрема документи, підготовлені Учасником, повинні бути складені українською мовою; інформація про електронні адреси однієї чи кількох посадових осіб замовника, уповноважених здійснювати зв`язок з учасниками зазначена на веб-порталі Уповноваженого органу з питань закупівель «Prozorro»). Позивач зауважує, що в п. 5 розділу 3 тендерної документації вказано, що: переможець процедури закупівлі у строк, що не перевищує десяти днів з дати оприлюднення в електронній системі закупівель повідомлення про намір укласти договір про закупівлю, повинен надати замовнику документи (шляхом оприлюднення їх в електронній системі закупівель), що підтверджують відсутність підстав, визначених пунктами 5, 6, 12 і 13 частини першої та частиною другою статті 17 Закону. Окрім цього, згідно ч.5 ст.17 Закону України «Про публічні закупівлі» замовник не вимагає документального підтвердження публічної інформації, що оприлюднена у формі відкритих даних згідно із Законом України «Про доступ до публічної інформації» та/або міститься у відкритих єдиних державних реєстрах, доступ до яких є вільним, або публічної інформації, що є доступною в електронній системі закупівель. Вважаючи, що висновок за результатом моніторингу закупівлі є протиправним, позивач просить такий скасувати, а тому звернувся до суду із означеним позовом.

Ухвалою судді від 20.08.2020 року в справі було відкрито провадження за правилами загального позовного провадження.

22.09.2020 року від представника відповідача на адресу суду надійшов відзив на позовну заяву, в якому він вказує, що з врахуванням виявлення Західним офісом Держаудитслужби за попереднім аналізом наявної в електронній системі закупівель інформації щодо процедури закупівлі за ID: UA-2020-05-19-001775-b ознак порушення законодавства у сфері публічних закупівель, ним було прийнято рішення про початок моніторингу вказаної закупівлі. За результатами проведеного моніторингу встановлено порушення у сфері публічних закупівель, про що зазначено у висновку від 06.08.2020 №336, який опубліковано в інформаційно-телекомунікаційній системі «РгоZогго» у встановлені законодавством строки. Щодо виявлених порушень вказує, що у річному плані замовника повинна міститися інформація про місцезнаходження замовника, мови, якими повинні готуватися тендерні пропозиції, електронну адресу уповноваженої посадової особи, однак такого вказано не було. Окрім цього, представник відповідача вказав, що переможцем торгів ФОП ОСОБА_1 не надано Замовнику, шляхом оприлюднення в електронній системі закупівель, документу, що підтверджує відсутність підстави, визначеної у пункті 13 цієї статті, а замовником на порушення вимог пункту 10 частини 1 статті 10 Закону України «Про публічні закупівлі», оприлюднено договір про закупівлю товару № 14/07/20 від 14.07.2020 року без специфікації (додатку №1). Враховуючи вищенаведене, представник відповідача зазначив, що висновок Західного офісу Держаудитслужби від 06.08.2020 року є правомірним та обґрунтованим, а тому просить відмовити в задоволенні позову.

23.09.2020 року від представника позивача на адресу суду надійшла відповідь на відзив, якою він додатково обґрунтовує підставність позовних вимог.

Ухвалою суду від 25.02.2021 року було закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті.

В судове засідання, що відбулось 31.05.2021 року з`явився представник позивача, який позов підтримав у повному обсязі та просив такий задовольнити. Представник відповідача в судове засідання не з`явився, про причини своєї неявки до суду не повідомив. Представник позивача не заперечив щодо переходу до письмового провадження, внаслідок чого суд ухвалою без виходу до нарадчої кімнати вирішив перейти до письмового провадження для подальшого розгляду та винесення рішення.

Розглянувши позов, відзив на позовну заяву, подані документи і матеріали, оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив наступні обставини та відповідні до них правовідносини.

Комунальним закладом «Дитячо-юнацька спортивна школа «Буревісник» як замовником було оголошено про закупівлю UA-2020-05-19-001775-b від 19.05.2020 року (код за ДК 021:2015: 03110000-5 Сільськогосподарські культури, продукція товарного садівництва та рослинництва) за процедурою відкритих торгів із очікуваною вартістю 344500,00 грн., кінцевий строк подання пропозицій 05.06.2020 року, дата розкриття тендерних пропозицій 09.06.2020 року.

Тендерні пропозиції було подано двома учасниками ФОП ОСОБА_2 , ФОП ОСОБА_1 .

За результатами торгів ФОП ОСОБА_1 було визнано переможцем закупівлі UA-2020-05-19-001775-b і прийнято рішення про намір укласти договір про закупівлю товару з таким суб`єктом.

02.07.2020 року Комунальним закладом «Дитячо-юнацька спортивна школа «Буревісник» з кінного спорту» було оприлюднено повідомлення про намір укласти договір із ФОП ОСОБА_1 .

За наслідком процедур закупівлі Комунальним закладом «Дитячо-юнацька спортивна школа «Буревісник» з кінного спорту» та ФОП ОСОБА_1 укладено договір про закупівлю товару від 14.07.2020 року №14/07/20.

Як засвідчується матеріалами справи (накладними та платіжними дорученнями) й не заперечується учасниками справи, договір про закупівлю товару від 14.07.2020 року №14/07/20 було виконано.

Згідно наказу начальника Західного офісу Держаудитслужби №138 від 03.08.2020 року вирішено розпочати моніторинг закупівель.

У подальшому, 06.08.2020 року Західний офіс Держаудитслужби оприлюднив висновок №336 про результати моніторингу закупівлі UA-2020-05-19-001775-b, в якому зазначив про порушення процедури закупівлі, а саме:

- річний план закупівель Замовника UA-P-2020-05-15-001042-с не містить інформації про місцезнаходження Замовника;

- опубліковане оголошення про проведення відкритих торгів по закупівлі UA-P-2020-05-15-001042-с не містить інформації про мову, якою повинні готуватися тендерні пропозиції;

- замовником не вказано електронної адреси однієї чи кількох посадових осіб замовника, уповноважених здійснювати зв`язок з учасниками;

- ФОП ОСОБА_1 завантажено довідку без дати та вихідного номера;

- з метою виконання вимог ч.6 ст.17 Закону України «Про публічні закупівлі» замовником не визначено способу подання документів;

- на порушення ч.6. ст.17 Закону України «Про публічні закупівлі» ФОП ОСОБА_1 не надано документи шляхом оприлюднення їх в електронній системі закупівель, що підтверджують відсутність підстав, визначених п.13 цієї статті;

- на порушення п.10 ч.1 ст.10 Закону України «Про публічні закупівлі» замовником оприлюднено договір про закупівлю товару №14/07/20 від 14.07.2020 року без специфікації (додаток 1), який є невід`ємною частиною цього договору.

Висновком встановлено порушення:

- за результатами аналізу відображення закупівлі у річному плані вимог ч.2 ст.4, Закону України «Про публічні закупівлі»;

- за результатами аналізу відповідності оголошення про проведення відкритих торгів ч.2 ст.21 Закону України «Про публічні закупівлі»;

- за результатами аналізу відповідності тендерної документації вимогам Закону п.17 ч.2 ст. 22 Закону України «Про публічні закупівлі».

- за результатами аналізу порядку оприлюднення інформації про закупівлю встановлено порушення вимог п.10 ч.1 ст.10 Закону України «Про публічні закупівлі».

Окрім того, встановлено, що на порушення ч.6 ст.17 Закону України «Про публічні закупівлі» переможцем торгів не надано документів, що підтверджують відсутність підстав, визначених п.13 цієї статті.

У зв`язку з чим, із огляду на встановлені порушення законодавства у сфері закупівель, Західний офіс Держаудитслужби зобов`язав здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень у встановленому законодавством порядку зокрема вжити заходів щодо розірвання договору в установленому законодавством порядку, а також недопущення таких порушень в подальшому, та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, викладених у висновку, або інформацію про причини неможливості усунення виявлених порушень.

У той же час, оцінюючи висновки суб`єкта владних повноважень як помилкові, вважаючи протиправним його висновок, позивач оскаржив їх до суду за цим позовом.

У зв`язку з чим, аналізуючи спірні правовідносини, доводи й аргументи сторін, суд відзначає наступне.

Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Статтею 1 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» (далі - Закон №2939-ХІІ) визначено, що здійснення державного фінансового контролю забезпечує центральний орган виконавчої влади, уповноважений Кабінетом Міністрів України на реалізацію державної політики у сфері державного фінансового контролю (далі орган державного фінансового контролю).

Відповідно до вимог статті 2 Закону №2939-ХІІ головними завданнями органу державного фінансового контролю є: здійснення державного фінансового контролю за використанням і збереженням державних фінансових ресурсів, необоротних та інших активів, правильністю потреби в бюджетних коштах та взяттям зобов`язань, ефективним використанням коштів і майна, станом і достовірністю бухгалтерського обліку і фінансової звітності у міністерствах та інших органах виконавчої влади, державних фондах, фондах загальнообов`язкового державного соціального страхування, бюджетних установах і суб`єктах господарювання державного сектору економіки, а також на підприємствах, в установах та організаціях, які отримують (отримували у періоді, який перевіряється) кошти з бюджетів усіх рівнів, державних фондів та фондів загальнообов`язкового державного соціального страхування або використовують (використовували у періоді, який перевіряється) державне чи комунальне майно (далі підконтрольні установи), за дотриманням бюджетного законодавства, дотриманням законодавства про закупівлі, діяльністю суб`єктів господарської діяльності незалежно від форми власності, які не віднесені законодавством до підконтрольних установ, за судовим рішенням, ухваленим у кримінальному провадженні.

Державний фінансовий контроль забезпечується органом державного фінансового контролю через проведення державного аудиту, інспектування, перевірки закупівель та моніторингу закупівлі.

Згідно з Положенням про Державну аудиторську службу України, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 03.02.2016 №43, Держаудитслужба є центральним органом виконавчої влади, діяльність якої спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України та яка забезпечує формування і реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.

Відповідно до статті 5 Закону №2939 контроль за дотриманням законодавства у сфері закупівель здійснюється шляхом проведення моніторингу закупівлі у порядку, встановленому Законом України «Про публічні закупівлі», проведення перевірки закупівель, а також під час державного фінансового аудиту та інспектування.

Отже, контроль за дотриманням законодавства у сфері закупівель здійснюється під час проведення чотирьох видів контролю. Західний офіс Держаудитслужби проводив моніторинг закупівлі як вид контролю, поняття якого визначено у п. 14 ч. 1 статті 1 Закону України «Про публічні закупівлі».

Правові та організаційні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави та територіальної громади встановлює Закон України №922-VIII «Про публічні закупівлі» від 25.12.2015 року (у рішенні наводяться нормативні акти в редакції на час спірних правовідносин).

Метою цього Закону №922-VIII є забезпечення ефективного та прозорого здійснення закупівель, створення конкурентного середовища у сфері публічних закупівель, запобігання проявам корупції у цій сфері, розвиток добросовісної конкуренції.

Згідно з пунктом 7 ч.1 ст.1 Закону №922-VIII, електронна система закупівель інформаційно-телекомунікаційна система, яка має комплексну систему захисту інформації з підтвердженою відповідністю згідно із Законом України «Про захист інформації в інформаційно-телекомунікаційних системах», що забезпечує проведення закупівель, створення, розміщення, оприлюднення, обмін інформацією і документами в електронному вигляді, до складу якої входять веб-портал Уповноваженого органу, авторизовані електронні майданчики, між якими забезпечено автоматичний обмін інформацією та документами.

Згідно п.11.ч.1 ст. 1 Закону №922-VIII замовники - суб`єкти, визначені згідно із статтею 2 цього Закону, які здійснюють закупівлі товарів, робіт і послуг відповідно до цього Закону.

Пунктом 14 ч.1 ст. 1 Закону №922-VIII передбачено, що моніторинг процедури закупівлі - аналіз дотримання замовником законодавства у сфері публічних закупівель під час проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та протягом його дії з метою запобігання порушенням законодавства у сфері публічних закупівель.

Відповідно до п.25 ч.1 ст.1 Закону №922-VIII, публічна закупівля придбання замовником товарів, робіт і послуг у порядку, встановленому цим Законом.

Пунктом 1 частини 1 ст. 3 Закону №922-VIII передбачено, що цей Закон застосовується до:

1) до замовників, визначених пунктами 1-3 частини першої статті 2 цього Закону, за умови що вартість предмета закупівлі товару (товарів), послуги (послуг) дорівнює або перевищує 200 тисяч гривень, а робіт - 1,5 мільйона гривень;

2) до замовників, визначених пунктом 4 частини першої статті 2 цього Закону, за умови що вартість предмета закупівлі товару (товарів), послуги (послуг) дорівнює або перевищує 1 мільйон гривень, а робіт - 5 мільйонів гривень;

3) до замовників, визначених частиною першою статті 2 цього Закону, які здійснюють спрощені закупівлі відповідно до цього Закону та/або укладають договори без використання електронної системи закупівель відповідно до частини другої цієї статті.

Положенням ч.1 ст. 8 Закону №922-VIII передбачено, що моніторинг процедури закупівлі здійснюють центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, та його міжрегіональні територіальні органи (далі - органи державного фінансового контролю). Моніторинг процедури закупівлі здійснюється протягом проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та його дії.

Таким чином, орган державного фінансового контролю вправі здійснювати моніторинг процедури закупівлі на будь-якому етапі її проведення, а також укладення договору про закупівлю та аж до завершення його дії.

Частиною 2 ст. 8 Закону №922-VIII передбачено, рішення про початок моніторингу процедури закупівлі приймає керівник органу державного фінансового контролю або його заступник (або уповноважена керівником особа) за наявності однієї або декількох із таких підстав:

1) дані автоматичних індикаторів ризиків;

2) інформація, отримана від органів державної влади, народних депутатів України, органів місцевого самоврядування, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель;

3) повідомлення в засобах масової інформації, що містять відомості про наявність ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель;

4) виявлені органом державного фінансового контролю ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель в інформації, оприлюдненій в електронній системі закупівель;

5) інформація, отримана від громадських об`єднань, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявлених за результатами громадського контролю у сфері публічних закупівель відповідно до статті 7 цього Закону.

Для аналізу даних, що свідчать про ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, може використовуватися:

-інформація, оприлюднена в електронній системі закупівель;

-інформація, що міститься в єдиних державних реєстрах;

-інформація в базах даних, відкритих для доступу центральному органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.

Частиною 6 ст. 8 Закону №922-VIII встановлено, що за результатами моніторингу процедури закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю складає та підписує висновок про результати моніторингу процедури закупівлі (далі - висновок), що затверджується керівником органу державного фінансового контролю або його заступником. Такий висновок підлягає оприлюдненню в електронній системі закупівель протягом трьох робочих днів з дня його складання.

Згідно частини 7 цієї ж статті у висновку обов`язково зазначаються:

1) найменування, місцезнаходження та ідентифікаційний код замовника в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, щодо якого здійснювався моніторинг процедури закупівлі;

2) назва предмета закупівлі із зазначенням коду за Єдиним закупівельним словником (у разі поділу на лоти такі відомості повинні зазначатися щодо кожного лота) та назви відповідних класифікаторів предмета закупівлі і частин предмета закупівлі (лотів) (за наявності) та його очікувана вартість;

3) унікальний номер оголошення про проведення конкурентної процедури закупівлі, присвоєний електронною системою закупівель, та/або унікальний номер повідомлення про намір укласти договір про закупівлю у разі застосування переговорної процедури закупівлі;

4) опис порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявленого за результатами моніторингу процедури закупівлі;

5) зобов`язання щодо усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.

У висновку може зазначатися додаткова інформація, визначена органом державного фінансового контролю.

Якщо за результатами моніторингу процедури закупівлі не виявлено порушень законодавства у сфері публічних закупівель, у висновку зазначається інформація про відсутність порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.

Отже, в ході моніторингу закупівель перевірці підлягає лише процедура закупівель, а не фінансово господарська діяльність суб`єкта господарювання.

Згідно з нормою частини 1 статті 4 Закону №922-VIII закупівля здійснюється відповідно до річного плану.

Положенням норм ч.1 ст. 4 Закону №922-VIII передбачено, що планування закупівель здійснюється на підставі наявної потреби у закупівлі товарів, робіт і послуг. Заплановані закупівлі включаються до річного плану закупівель (далі - річний план). Річний план та зміни до нього безоплатно оприлюднюються замовником в електронній системі закупівель протягом п`яти робочих днів з дня затвердження річного плану та змін до нього.

Згідно ч. 2 ст. 4 Закону №922-VIII у річному плані повинна міститися така інформація:

1) найменування, місцезнаходження та ідентифікаційний код замовника в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, його категорія;

2) назва предмета закупівлі із зазначенням коду за Єдиним закупівельним словником (у разі поділу на лоти такі відомості повинні зазначатися стосовно кожного лота) та назви відповідних класифікаторів предмета закупівлі і частин предмета закупівлі (лотів) (за наявності);

3) розмір бюджетного призначення та/або очікувана вартість предмета закупівлі;

4) код економічної класифікації видатків бюджету (для бюджетних коштів);

5) вид закупівлі та орієнтовний початок проведення: процедура закупівлі - для замовників, визначених у пунктах 1-3 частини першої статті 2 цього Закону, якщо вартість предмета закупівлі товару (товарів), послуги (послуг) дорівнює або перевищує 200 тисяч гривень, а робіт - 1,5 мільйона гривень; процедура закупівлі - для замовників, визначених у пункті 4 частини першої статті 2 цього Закону, якщо вартість предмета закупівлі товару (товарів), послуги (послуг) дорівнює або перевищує 1 мільйон гривень, а робіт - 5 мільйонів гривень; спрощена закупівля - для замовників, визначених у пунктах 1-3 частини першої статті 2 цього Закону, якщо вартість предмета закупівлі товару (товарів), послуги (послуг) менше ніж 200 тисяч гривень, а робіт - 1,5 мільйона гривень; спрощена закупівля - для замовників, визначених у пункті 4 частини першої статті 2 цього Закону, якщо вартість предмета закупівлі товару (товарів), послуги (послуг) менше ніж 1 мільйон гривень, а робіт - 5 мільйонів гривень; договір про закупівлю, укладений без використання електронної системи закупівель - для замовників, визначених у пунктах 1-3 частини першої статті 2 цього Закону, у разі здійснення закупівлі відповідно до частин другої та шостої статті 3 цього Закону; договір про закупівлю, укладений без використання електронної системи закупівель - для замовників, визначених у пункті 4 частини першої статті 2 цього Закону, у разі здійснення закупівлі відповідно до частин другої та шостої статті 3 цього Закону.

Згідно частин 1 і 2 ст. 21 Закону №922-VIII оголошення про проведення відкритих торгів безоплатно оприлюднюється в електронній системі закупівель відповідно до статті 10 цього Закону. Оголошення про проведення відкритих торгів повинно містити, зокрема, інформацію про мову (мови), якою (якими) повинні готуватися тендерні пропозиції.

Отже, суд приходить до висновку, що Законом №922-VIII встановлено імперативну норму щодо обов`язкової наявності відповідної інформації у річному плані щодо інформації про місцезнаходження замовника та інформації, що повинна міститись в оголошенні про проведення відкритих торгів, а саме про мову (мови), якою (якими) повинні готуватися тендерні пропозиції.

Проте на порушення вимог пункту 1 частини 2 статті 4 Закону України «Про публічні закупівлі» річний план закупівель Комунального закладу «Дитячо-юнацька спортивна школа «Буревісник» з кінного спорту» UA-Р-2020-05-15-001042-c не містить інформації про місцезнаходження Замовника. Так само, на порушення вимог пункту 8 частини 2 статті 21 Закону №922-VIII оголошення про проведення відкритих торгів UA-2020-05-19-001775-b не містить інформації про мову, якою повинні готуватися тендерні пропозиції.

Суд погоджується з відповідачем, що за відсутності технічної можливості відображення інформації у зв`язку з не створенням відповідного поля, така інформація може зазначатися замовником та відображатися у інших наявних полях.

Законодавством про публічні закупівлі не визначено можливості не відображати певну інформацію, обов`язковість відображення якої вимагається Закону №922-VIII, в електронній системі закупівель по причині не створення на закупівельних майданчиках поля для зазначення такої інформації.

Таким чином, враховуючи чинні на час проведення оспорюваної закупівлі норми Закону №922-VIII щодо необхідності зазначення відповідної інформації в оголошенні про проведення відкритих торгів, позивач повинен був їх дотримуватися й мав таку можливість, зокрема, відобразивши відповідну інформацію в релевантних на той час полях, чого позивачем не було зроблено.

Відповідно, до пункту 10 частини 1 статті 10 Закону Замовник самостійно та безоплатно через авторизовані електронні майданчики оприлюднює в електронній системі закупівель у порядку, встановленому Уповноваженим органом та цим Законом, інформацію про закупівлю, а саме: договір про закупівлю та всі додатки до нього - протягом трьох робочих днів з дня його укладення.

Проте, на порушення пункту 10 частини 1 статті 10 Закону Замовником оприлюднено договір про закупівлю товару № 14/07/20 від 14.07.2020 року без специфікації (додаток №1), який є невід`ємною частиною цього Договору (пункт 11.1).

Згідно ч. 1 ст. 22 Закону №922-VIII тендерна документація безоплатно оприлюднюється замовником разом з оголошенням про проведення відкритих торгів в електронній системі закупівель для загального доступу шляхом заповнення полів в електронній системі закупівель. Тендерна документація не є об`єктом авторського права та/або суміжних прав.

Нормою п.17 ч. 2 ст. 22 Закону №922-VIII передбачено, що у тендерній документації зазначаються прізвище, ім`я та по батькові, посада та електронна адреса однієї чи кількох посадових осіб замовника, уповноважених здійснювати зв`язок з учасниками.

Однак, судом встановлено, що у тендерній документації Замовника (затвердженій рішенням тендерного комітету від 19.05.2020) при зазначенні посадової особи, уповноваженої здійснювати зв`язок з учасниками (голова тендерного комітету ОСОБА_3 директор КЗ ДЮСШ «Буревісник») не вказано електронної адреси такої уповноваженої посадової особи. Наявність такої інформації (електронної адреси посадової особи замовника, уповноважених здійснювати зв`язок з учасниками) в інших документах Замовника чи в електронних формах інших документів, в тому числі про які зазначено у позовній заяві, не спростовує допущення порушення норм пункту 17 частини 2 статті 22 Закону №922-VIII.

Суд критично ставиться до посилань позивача на те, що інформація про електронні адреси однієї чи кількох посадових осіб замовника, уповноважених здійснювати зв`язок з учасника зазначена на веб-порталі Уповноваженого органу з питань закупівель «Prozorro», адже такі спростовуються вищенаведеною нормою п.17 ч. 2 ст. 22 Закону №922-VIII.

Суд наголошує, що наявність такої інформації на веб-порталі Уповноваженого органу не спростовує допущення порушення норм Закону №922-VIII.

Щодо порушень частини 6 статті 17 Закону №922-VIII, встановлених висновком контролюючого органу, суд зважає на таке.

Нормою ч.6 ст. 17 Закону №922-VIII вказано, що переможець процедури закупівлі у строк, що не перевищує десяти днів з дати оприлюднення в електронній системі закупівель повідомлення про намір укласти договір про закупівлю, повинен надати замовнику документи шляхом оприлюднення їх в електронній системі закупівель, що підтверджують відсутність підстав, визначених пунктами 2, 3, 5, 6, 8, 12 і 13 частини першої та частиною другою цієї статті.

Відповідно до п.13 ч.1 ст. 17 Закону №922-VIII замовник приймає рішення про відмову учаснику в участі у процедурі закупівлі та зобов`язаний відхилити тендерну пропозицію учасника або відмовити в участі у переговорній процедурі закупівлі (крім випадків, зазначених у пунктах 2, 4, 5 частини другої статті 40 цього Закону) в разі, якщо: учасник процедури закупівлі має заборгованість із сплати податків і зборів (обов`язкових платежів), крім випадку, якщо такий учасник здійснив заходи щодо розстрочення і відстрочення такої заборгованості у порядку та на умовах, визначених законодавством країни реєстрації такого учасника.

При цьому, в частині 3 статті 17 Закону №922-VIII зазначено, що спосіб документального підтвердження згідно із законодавством щодо відсутності підстав, передбачених пунктами 5, 6, 12 і 13 частини першої та частиною другою цієї статті, визначається замовником для надання таких документів лише переможцем процедури закупівлі через електронну систему закупівель.

Також, за нормою частини 5 статті 17 Закону №922-VIII визначено, що замовник не вимагає документального підтвердження публічної інформації, що оприлюднена у формі відкритих даних згідно із Законом України «Про доступ до публічної інформації» та/або міститься у відкритих єдиних державних реєстрах, доступ до яких є вільним, або публічної інформації, що є доступною в електронній системі закупівель.

Відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 21.10.2015 № 835 «Про затвердження Положення про набори даних, які підлягають оприлюдненню у формі відкритих даних», інформація про надходження податків і зборів, про нарахування податків і зборів та інформація про суб`єктів господарювання, які мають податковий борг віднесені до наборів даних, які підлягають оприлюдненню у формі відкритих даних.

Слід зазначити, що за результатами проведеного моніторингу порушення Замовником норм частини 3 чи частини 5 статті 17 Закону №922-VIII (в частині встановлення у тендерній документації вимоги про надання документального підтвердження інформації, що оприлюднюється у формі відкритих даних) не виявлено.

Водночас, не встановлення у тендерній документації вимоги щодо документального підтвердження публічної інформації, що оприлюднена у формі відкритих даних згідно із Законом України «Про доступ до публічної інформації» та/або міститься у відкритих єдиних державних реєстрах, доступ до яких є вільним, або публічної інформації, що є доступною в електронній системі закупівель, не звільняє переможця торгів від обов`язку відповідно до норми частини 6 статті 17 Закону №922-VIII надати замовнику у строк, що не перевищує десяти днів з дати оприлюднення в електронній системі закупівель повідомлення про намір укласти договір про закупівлю, документи шляхом оприлюднення їх в електронній системі закупівель, що підтверджують відсутність підстав, визначених відповідними частини першої (зокрема пунктом 13) та частиною другою цієї статті.

Суд встановив, що на порушення норм частини 6 статті 17 Закону №922-VIIІ, переможцем торгів ФОП ОСОБА_1 не надано Замовнику, шляхом оприлюднення в електронній системі закупівель, документу, що підтверджує відсутність підстави, визначеної у пункті 13 цієї статті, у зв`язку з чим, суд погоджується з висновками відповідача та його доводами в цій частині та приходить до висновку про недотримання позивачем вимог Закону №922-VIII й умов тендерної документації.

Окремо, суд бере до уваги посилання позивача на те, що спірний висновок не містить чітко окреслених вимог щодо способу усунення виявлених порушень та з цього приводу зазначає наступне.

Частиною 19 Закону №922-VIII передбачено, що форма висновку та порядок його заповнення визначаються центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.

На виконання даного припису наказом Державної аудиторської

служби України від 23.04.2018 року №86 (діючого на момент виникнення спірних правовідносин) затверджено форму висновку про результати моніторингу закупівлі та порядок заповнення форми висновку про результати моніторингу закупівлі.

Так, у п.1 розділу ІІІ Порядку заповнення форми висновку про результати моніторингу закупівлі від 23.04.2018 року №86 визначено, що у пункті 1 констатуючої частини форми висновку зазначається опис порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявленого(их) за результатами моніторингу закупівлі, із зазначенням: структурної одиниці нормативно-правового акта, норми якої порушено, його виду, найменування суб`єкта нормотворення, дати прийняття та його реєстраційного індексу (крім законів), заголовка, а в разі відсилання до зареєстрованого нормативно-правового акта - також дати і номера його державної реєстрації в Міністерстві юстиції України. При зазначенні структурної одиниці закону зазначається тільки її заголовок (крім законів про внесення змін); найменування та реквізитів документів, на підставі яких зроблено висновок про наявність порушення (у разі потреби також деталізуються суть та обставини допущення порушення).

У п.3 цього ж розділу передбачено, що у разі виявлення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель пункт 3 має містити посилання на структурну одиницю компетенційного нормативно-правового акта, на підставі якої орган державного фінансового контролю зобов`язує замовника усунути у встановленому законодавством порядку такі порушення, а також зобов`язання щодо їх усунення.

Загальними вимогами, які висуваються до актів індивідуальної дії, як актів правозастосування, є їх обґрунтованість та вмотивованість, тобто наведення суб`єктом владних повноважень конкретних підстав його прийняття (фактичних і юридичних), а також переконливих і зрозумілих мотивів його прийняття.

Власне належне обґрунтування та мотивація відповідного акта (в даному випадку висновку) дає, у тому числі, можливість зрозуміти які саме порушення вчинені, яка норма закону не дотримана, в чому конкретно полягають допущені помилки тощо, а відтак, це є передумовою для вжиття заходів на усунення таких порушень (природа яких є роз`ясненою).

Суд у цьому контексті звертає увагу на те, що спірний висновок слід брати до уваги повністю, враховуючи його мотивацію, обґрунтування та інші частини, що дає можливість з`ясувати суть порушень і можливі дії на їх виправлення. У даному випадку, відповідачем було обґрунтовано стверджено про конкретні порушення при здійсненні публічної закупівлі і надано їм детальне обґрунтування, що також перевірено в даному судовому процесі, й це відповідає припису ч.2 ст.19 Конституції України.

Таким чином, відсутні підстави для висновку про нечіткість чи невизначеність оспорюваного рішення суб`єкта владних повноважень.

Враховуючи вищенаведене, суд резюмує, що позивачем дійсно було допущено порушення, визначені у висновку від 06.08.2020 року, а тому такий є правомірним та обґрунтованим.

Окрім того, вирішуючи даний спір суд відзначає також ту обставину, що на час вирішення спору договір про закупівлю товару від 14.07.2020 року №14/07/20, що укладений за наслідком закупівлі уже виконано, про свідчать накладні та платіжні доручення, що долучені до матеріалів справи.

Насамкінець суд також відзначає, що певна суперечність між інтересами контролюючого органу та суб`єкта контролю є природньою та зрозумілою. Однак, діяльність контролюючих органів (у разі дотримання ними відповідних процедурних та змістовних вимог) у певних сферах не слід ототожнювати з їх втручанням у функціонування суб`єктів контролю та оцінювати як протиправні дії. Більш того, і правомірна діяльність контролюючого органу, і суб`єкта контролю є такими, що за своїм змістом відповідають суспільним інтересам та потребам.

Таким чином, суд не погоджується з доводами позивача про те, що в означеному випадку мало місце безпідставне втручання у його сферу компетенції чи про те, що існує невідповідність діяльності відповідача суспільним потребам.

Указане не дає підстав для висновку про можливість відновлення прав та інтересів позивача внаслідок задоволення заявленого позову, оскільки процедура закупівлі вичерпалася внаслідок укладення та виконання відповідного договору.

Слід підкреслити, що обов`язковою умовою надання правового захисту судом є наявність відповідного порушення суб`єктом владних повноважень прав, свобод або інтересів особи на момент її звернення до суду. Порушення має бути реальним, стосуватися (зачіпати) індивідуально виражені права чи інтереси особи, яка стверджує про їх порушення. А позов повинен бути спрямованим на реальне відновлення такого порушеного права.

Відсутність порушеного права (свободи, охоронюваного законом інтересу) оспорюваними бездіяльністю, діями чи рішеннями або невідповідність обраного способу його захисту способам, визначеним чинним законодавством, або ж неможливість ефективного порушення такого права, є підставою для відмови в задоволенні позову.

Суд зазначає, що дійсне порушення певних прав та інтересів особи, як передумова для судового захисту, а також необхідність його ефективності (тобто, забезпечення внаслідок цього реального поновлення порушеного права), кореспондує положенням ст.ст.6, 13 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод.

Однак, у цьому випадку, за умови укладення й виконання договору про закупівлю, суд не вбачає підстав для висновку про можливість поновлення прав позивача в заявлений ним спосіб, що є додатковою підставою для відмови в позові.

Відповідно до положень ст.9 Кодексу адміністративного судочинства України, розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Згідно з ч.1 ст.77 Кодексу адміністративного судочинства України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених ст.78 Кодексу адміністративного судочинства України.

Зібрані і досліджені матеріали цієї справи не засвідчують обґрунтованість вимог, з якими звернувся до суду позивач.

Відтак, беручи до уваги все вищенаведене в сукупності, повно та всебічно проаналізувавши матеріали справи та надані сторонами й іншими учасниками справи докази, а також їх письмові доводи, суд приходить до обґрунтованого висновку про те, що позов є безпідставним і задоволенню не підлягає.

Відповідно до ст.139 Кодексу адміністративного судочинства України, судовий збір стягненню не підлягає.

Керуючись ст.ст. 19, 22, 25, 72-77, 90, 139, 241-246, 250, 255, 293, п.п. 15.5 п. 15 розділу VII Перехідні положення КАС України, суд

в и р і ш и в:

в задоволенні позову Комунального закладу «Дитячо-юнацька спортивна школа «Буревісник» з кінного сорту» до Західного офісу Держаудитслужби про визнання протиправним та скасування висновку відмовити повністю.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення через Львівський окружний адміністративний суд до Восьмого апеляційного адміністративного суду.

Суддя Сасевич О.М.