Справа № 803/538/17
Суддя: Хохуляк В.В.
Дата ухвалення: 2021-06-15 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 червня 2021 року

м. Київ

справа № 803/538/17

адміністративне провадження № К/9901/43483/18

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду:

судді-доповідача Хохуляка В.В., суддів: Бившевої Л.І., Ханової Р.Ф.,

розглянув у попередньому судовому засіданні як суд касаційної інстанції справу №803/538/17 за позовом ОСОБА_1 до Волинської митниці Державної фіскальної служби про визнання протиправним та скасування рішення, касаційне провадження у якій відкрито за касаційною скаргою Волинської митниці Державної фіскальної служби на постанову Волинського окружного адміністративного суду від 01.06.2017 (суддя Валюха В.М.) та ухвалу Львівського апеляційного адміністративного суду від 09.10.2017 (головуючий суддя Ільчишин Н.В., судді: Пліш М.А., Шинкар Т.І.),

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 (далі також ОСОБА_1 , позивач) звернувся до суду з позовом до Волинської митниці Державної фіскальної служби (далі також Волинська митниця, відповідач), у якому позивач просив визнати протиправним та скасувати рішення про коригування митної вартості товарів від 19.04.2017 №UA205110/2017/000006/2.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що відповідачем всупереч норм, встановлених статтею 57 Митного кодексу України, здійснено визначення митної вартості транспортного засобу не за ціною договору як основним методом, а із застосуванням резервного методу, без достатніх на те підстав.

Відповідач проти позову заперечував, вказував, що прийняте рішення про коригування митної вартості є правомірним та обґрунтованим. При проведенні контролю правильності визначення декларантом митної вартості товару, заявленого до митного оформлення, посадовою особою митного органу встановлено, що у документах, наданих позивачем для підтвердження заявленої митної вартості товару, не містяться всі відомості відповідно до обраного декларантом методу визначення митної вартості. Відповідачем було прийнято рішення про коригування митної вартості товару за резервним методом.

Постановою Волинського окружного адміністративного суду від 01.06.2017, яка залишена без змін ухвалою Львівського апеляційного адміністративного суду від 09.10.2017, позов задоволено.

Задовольняючи позов, суди посилались на те, що відповідач не підтвердив належними доказами та аргументованими доводами наявність у поданих позивачем документах розбіжностей, ознак підробки або відсутність всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за товар. Таким чином, правильність визначення позивачем митної вартості товару за ціною договору, а також об`єктивна можливість застосування першого методу не були спростовані відповідачем.

Не погоджуючись з рішеннями судів попередніх інстанцій, Волинська митниця звернулась з касаційною скаргою до Вищого адміністративного суду України.

Ухвалою Вищого адміністративного суду України від 07.11.2017 відкрито касаційне провадження за касаційною скаргою Волинської митниці на постанову Волинського окружного адміністративного суду від 01.06.2017 та ухвалу Львівського апеляційного адміністративного суду від 09.10.2017 у справі №803/538/17.

Відповідно до Кодексу адміністративного судочинства України (КАС України) в редакції Закону України "Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів" від 03.10.2017 №2147-VIII з Вищого адміністративного суду України до Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду передано матеріали справи №803/538/17 згідно правил підпункту 4 частини першої Розділу VІІ Перехідних положень цього Кодексу.

Згідно з частиною третьою статті 3 КАС України провадження в адміністративних справах здійснюється відповідно до закону, чинного на час вчинення окремої процесуальної дії, розгляду і вирішення справи.

Ухвалою Верховного Суду від 14.06.2021 матеріали справи прийнято до провадження, касаційний розгляд призначено у попередньому судовому засіданні на 15.06.2021.

В обґрунтування касаційної скарги відповідач вказує, що судами першої та апеляційної інстанцій порушено норми матеріального права, під час розгляду справи мало місце недоведеність обставин, що мають значення для справи, таким чином оскаржувані судові рішення підлягає скасуванню. Митниця вказує, що декларантом не подано повний перелік документів для підтвердження митної вартості товару за ціною договору. Ненадання відповідних документів та відсутність у документах відомостей, що містять числові значення щодо ціни товару, слугували підставою відмови у митному оформленні товарів за ціною, заявленою декларантом. Відповідач просить скасувати рішення судів попередніх інстанцій та ухвалити нове рішення, про відмову у задоволенні позову.

Позивач процесуальним правом подання заперечення на касаційну скаргу не скористався, що не перешкоджає касаційному розгляду справи.

Верховний Суд, переглянувши постанову суду першої та ухвалу суду апеляційної інстанцій в межах доводів та вимог касаційної скарги, на підставі встановлених фактичних обставин справи, перевіривши правильність застосування судами норм матеріального та процесуального права, не вбачає підстав для задоволення касаційної скарги, з огляду на наступне.

Судами попередніх інстанцій встановлено, що 13.04.2017 для митного оформлення товару - бувшого у використанні легкового автомобіля марки SKODA SUPERB, номер кузова НОМЕР_1 , 2016 року виготовлення, на митний пост «Луцьк» декларантом (ТОВ «Кастомс Брок Плюс») подано МД №UA205090/2017/008376 (а. с. 53-54) та комплект документів (а. с. 7-13, 22-31, 55-134). Вказаний товар надійшов на адресу ОСОБА_1 згідно з договором про купівлю вживаного автомобіля без гарантії від 15.03.2017, укладеного між компанією «KAYA Нandels GmbH» та позивачем (а. с. 7-8). При цьому, як вбачається із графи 43 зазначеної МД № UA205090/2017/008376, вказаний товар був задекларований за першим методом, тобто за ціною контракту.

У зв`язку із спрацюванням АСАУР та в результаті аналізу електронної митної декларації та доданих документів на підтвердження митної вартості товару, 13.04.2017 посадовою особою митного органу декларанту направлено електронне повідомлення про необхідність подання оригіналів документів, поданих до митного оформлення, що підтверджують митну вартість (а. с. 150).

14.04.2017 посадовою особою митного органу декларанту направлено електронне повідомлення про необхідність подання додаткових документів для підтвердження заявленої митної вартості товару, а саме: платіжні документи (чеки) на решту суми 7000 євро, що підтверджують оплату за товар та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; договір з третіми особами, пов`язаний з договором про поставку товарів, митна вартість яких визначається; рахунки на здійснення платежів третім особам на користь продавця (а. с. 150), оскільки, на думку інспектора митниці, документи, які подані для підтвердження митної вартості, не містять усіх даних, необхідних для визначення митної вартості (відповідно до договору про купівлю транспортного засобу б/н від 15.03.2017 покупцем сплачено завдаток в розмірі 7100 євро, про що свідчить квитанція, проте квитанція на решту суми 7000 євро відсутня; завдаток має бути сплачений покупцем до 15.03.2017, а рахунок-фактура виписана лише 23.03.2017; згідно з свідоцтвом про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_2 від 16.08.2016 автомобіль належить Profі Engineering System AG, а відповідно до товаросупровідних документів продавцем є KAYA Handels Gmbh).

Декларант (ТОВ «Кастомс Брок Плюс») на запити митниці надіслав листи від 18.04.2017 №18 та від 19.04.2017 №19, відповідно до яких повідомлено, що квитанція про сплату ОСОБА_1 7000 євро від 23.03.2017 та договір про купівлю транспортного засобу марки SKODA SUPERB, номер кузова НОМЕР_1 , 2016 року виготовлення митному органу надані, а також зазначено, що у ОСОБА_1 відсутня угода із третіми особами щодо зазначеного транспортного засобу та інформація про наявність договорів з третіми особами у продавця, та у зв`язку з поданням усіх документів просив завершити митне оформлення (а.с. 145-146).

19.04.2017 посадовою особою митного органу декларанту направлено електронне повідомлення, яким проінформовано, що митницею проаналізовано додатково надані декларантом документи та буде прийнято рішення про коригування митної вартості на оцінюваний товар, а також запропоновано декларанту повідомити митницю про намір провести консультацію щодо вибору методу визначення митної вартості (а.с. 149).

У відповідь на зазначене повідомлення, декларант надіслав лист від 19.04.2017 №20 з проханням проводити консультації виключно в письмовій формі та завершити митне оформлення товару (а.с. 147).

19.04.2017 позивачу відмовлено у митному оформленні товару та видано Картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA205090/2017/00035. Як зазначено у вказаній картці відмови, м/п «Луцьк» повідомляє про відмову у митному оформленні (випуску) товарів з таких причин: у зв`язку з прийняттям рішення про визначення митної вартості №UA205110/2017/000006/2 від 19.04.2017. У цій же Картці відмови митний орган роз`яснив вимоги, виконання яких забезпечує можливість прийняття митної декларації, митного оформлення, випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення: приведення рівня митної вартості в графах 12, 45 ВМД у відповідності до рішення про визначення митної вартості №UA205110/2017/000006/2 від 19.04.2017 (а. с. 16).

19.04.2017 Волинська митниця прийняла рішення про коригування митної вартості товару №UA205110/2017/000006/2, митним органом визначено митну вартість товару «автомобіль легковий бувший у використанні марки SKODA SUPERB, номер кузова НОМЕР_1 , 2016 року виготовлення» за ціною 22936,00 євро (замість 14100,00 євро, що була заявлена декларантом).

У графі 33 вказаного рішення було зазначено, що митна вартість товарів, які ввозяться на митну територію України, не може бути визнана, у зв`язку з тим, що документи, які подані для підтвердження митної вартості, не містять усіх даних, необхідних для визначення митної вартості за методом обраним декларантом. Під час опрацювання документів, поданих для підтвердження митної вартості товару, встановлено, що відповідно до договору про купівлю транспортного засобу б/н від 15.03.2017 покупцем сплачено завдаток в розмірі 7100 євро, про що свідчить квитанція, проте квитанція на решту суми 7000 євро відсутня. Також завдаток має бути сплачений покупцем до 15.03.2017, а рахунок-фактура виписана лише 23.03.2017. Згідно свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_2 від 16.08.2016 автомобіль належить Profі Engineering System AG, а відповідно до товаросупровідних документів продавцем є KAYA Handels Gmbh. Також у висновку експертного автотоварознавчого дослідження №467 від 13.04.2017 показник одометра становить 13903км, а в товарно-супровідних документах - 43000км.

Для підтвердження заявленої митної вартості декларанту було запропоновано надати наступні документи: платіжні документи (чеки) на решту суми 7000 євро, що підтверджують оплату за товар та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; договір з третіми особами пов`язаний з договором про поставку товарів, митна вартість яких визначається; рахунки на здійснення платежів третіми особами на користь продавця.

Декларантом надані наступні додаткові документи для підтвердження заявленої митної вартості: квитанцію про оплату на суму 7000 євро.

Проте декларантом не надано витребувані митницею документи, а саме не подано договір з третіми особами пов`язаний з договором про поставку товарів, митна вартість яких визначається та рахунки на здійснення платежів третіми особами на користь продавця.

Крім того, у поданому до митного оформлення висновку експертного автотоварознавчого дослідження №467 від 13.04.2017 експертом розраховано вартість автомобіля марки SKODA SUPERB номер кузова НОМЕР_1 , дата виготовлення 2016 рік, що ввозиться на митну територію України в сумі 13976 євро., дані наведені у експертному висновку прийняті до уваги митницею виключно як джерело довідкової інформації і носять консультаційний характер, та не можуть бути використані для підтвердження вартості на вищевказаний товар.

З декларантом проведена письмова консультація щодо вибору методу визначення митної вартості товару.

У зв`язку з вищевикладеним та неможливістю застосування наступних методів визначення митної вартості, а саме методу 2а (стаття 59 Митного кодексу України) та методу 2б (стаття 60 Митного кодексу України) з причини відсутності у митного органу та декларанта інформації про ідентичні та подібні (аналогічні) товари, методу 2в (статті 62 МК України) та методу 2г (стаття 63 Митного кодексу України України) з причини відсутності вартісної основи для розрахунку митної вартості в митного органу та декларанта - митну вартість визначено за резервним методом згідно зі статтею 64 МК України на підставі цінової інформації наявної в каталозі «by Schwacke 2017 PKW-D 2/2017» (стор. 714) та відповідно до Методики товарознавчої експертизи та оцінки дорожніх транспортних засобів, затвердженої наказом Міністерства юстиції України та Фонду державного майна України від 24.11.2003 № 142/5/2092 у редакції наказу Міністерства юстиції України та Фонду державного майна України від 24.07.2009 №1335/5/1159. Рівень митної вартості становить 22963 євро (а.с. 15).

20.04.2017 вказаний товар був випущений у вільний обіг в порядку, передбаченому частиною сьомою статті 55 Митного кодексу України.

Не погоджуючись з рішенням Волинської митниці про коригування митної вартості товару, ОСОБА_1 звернувся з позовом до суду про його скасування.

Згідно положень частини другої статті 1 Митного кодексу України (далі - МК України) відносини, пов`язані із справлянням митних платежів, регулюються цим Кодексом, Податковим кодексом України та іншими законами України з питань оподаткування.

Відповідно до пункту 24 частини першої статті 4 МК України митний контроль - це сукупність заходів, що здійснюються з метою забезпечення додержання норм цього Кодексу, законів та інших нормативно-правових актів з питань державної митної справи, міжнародних договорів України, укладених у встановленому законом порядку.

Як встановлено частиною першою статті 318 МК України митному контролю підлягають усі товари, транспортні засоби комерційного призначення, які переміщуються через митний кордон України.

Згідно з частиною першою статті 51, частиною першою статті 52 МК України митна вартість товарів, що переміщуються через митний кордон України, визначається декларантом відповідно до норм цього Кодексу; заявлення митної вартості товарів здійснюється декларантом або уповноваженою ним особою під час декларування товарів у порядку, встановленому розділом VIII цього Кодексу та цією главою.

Відповідно до частини другої статті 52 МК України, декларант зобов`язаний: заявляти митну вартість, визначену ним самостійно, у тому числі за результатами консультацій з митним органом; подавати митному органу достовірні відомості про визначення митної вартості, які повинні базуватися на об`єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню; нести всі додаткові витрати, пов`язані з коригуванням митної вартості або наданням митному органу додаткової інформації.

Згідно з частинами першою, другою статті 53 МК України у випадках, передбачених цим Кодексом, одночасно з митною декларацією декларант подає митному органу документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення. Документами, які підтверджують митну вартість товарів, зокрема, є: декларація митної вартості та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості; зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності; рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу); якщо рахунок сплачено - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару.

Відповідно до частини третьої статті 53 МК України у разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу митного органу зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) додаткові документи.

Частиною третьою статті 53 МК України встановлено обов`язок декларанта або уповноваженої ним особи на письмову вимогу митного органу протягом 10 календарних днів надати (за наявності) додаткові документи, у разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Згідно зі статтею 54 МК України контроль правильності визначення митної вартості товарів здійснюється митним органом під час проведення митного контролю і митного оформлення шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості.

Контроль правильності визначення митної вартості товарів за основним методом - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту (вартість операції), здійснюється митним органом шляхом перевірки розрахунку, здійсненого декларантом, за відсутності застережень щодо застосування цього методу, визначених у частині першій статті 58 цього Кодексу.

За результатами здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів митний орган визнає заявлену декларантом або уповноваженою ним особою митну вартість чи приймає письмове рішення про її коригування відповідно до положень статті 55 цього Кодексу.

Як з`ясовано судами попередніх інстанцій та вбачається з матеріалів справи прийняття відповідачем оскаржуваного рішення мотивовано наявністю у поданих документах розбіжностей, а також наявність у наданих позивачем документах не всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів.

На підставі матеріалів справи судами з`ясовано, що митну вартість імпортованого транспортного засобу, що вказана декларантом у митній декларації, визначено за основним методом, а до самої митної декларації декларантом подано всі необхідні документи для підтвердження заявлених відомостей про митну вартість товару за ціною договору.

Коригування митної вартості імпортованого позивачем транспортного засобу відповідачем проведено у зв`язку з розбіжностями у наданих документах, а саме: не подано договір з третіми особами пов`язаний з договором про поставку товарів, митна вартість яких визначається та рахунки на здійснення платежів третіми особами на користь продавця. Крім того, у поданому до митного оформлення висновку експертного автотоварознавчого дослідження експертом розраховано вартість автомобіля в сумі 13976 євро. Експертом зафіксовано пробіг транспортного засобу 13903 км, що на квітень місяць 2017 року є недопробігом. Проте, при визначенні вартості оцінюваного товару не враховано наявний недопробіг, тобто процент додаткового збільшення вартості транспортного засобу, що передбачено Методикою товарознавчої експертизи та оцінки дорожніх транспортних засобів № 142/5/2092 від 24.11.2003. Дані наведені у експертному висновку прийняті до уваги митницею виключно як джерело довідкової інформації і носять консультаційний характер, та не можуть бути використані для підтвердження вартості на вищевказаний товар.

Як вказано судами попередніх інстанцій, спір між сторонами виник з приводу правильності визначення декларантом митної вартості товару «автомобіль легковий, бувший у використанні, марки SKODA SUPERB, номер кузова НОМЕР_1 , 2016 року виготовлення» за основним методом (за ціною договору, що складає 14100,00 євро) та надання відповідачу необхідних документів для підтвердження заявленої митної вартості товару. При цьому, позиція відповідача полягає у тому, що подані до митного контролю та оформлення документи не містили усіх даних, необхідних для визначення митної вартості, у зв`язку із чим від декларанта витребовувалися додаткові документи, та оскільки декларантом надано не усі документи для підтвердження заявленої митної вартості, тому митну вартість товару визначено відповідачем за резервним методом, на підставі цінової інформації наявної в каталозі «by Schwacke 2017 PKW-D 2/2017», стор. 714 (а. с. 163) та відповідно до Методики товарознавчої експертизи та оцінки дорожніх транспортних засобів, затвердженої наказом Міністерства юстиції України та Фонду державного майна України від 24.11.2003 № 142/5/2092 (у редакції наказу Міністерства юстиції України та Фонду державного майна України від 24.07.2009 №1335/5/1159), на рівні 22963,00 євро.

Відповідачем було зазначено у картці відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення та рішенні про коригування митної вартості товарів про відсутність в поданих декларантом документах всіх відомостей про складові митної вартості транспортного засобу із витребуванням перед цим документів, які слід подати для підтвердження митної вартості товару, а саме: договір з третіми особами пов`язаний з договором про поставку товарів, митна вартість яких визначається та рахунки на здійснення платежів третіми особами на користь продавця, рахунки на здійснення платежів третіми особами на користь продавця.

Позивачем повідомлено митний орган, що у ОСОБА_1 відсутня угода із третіми особами щодо зазначеного транспортного засобу та інформація про наявність договорів з третіми особами у продавця, та у зв`язку з поданням усіх документів просив завершити митне оформлення

Взявши до уваги вищевикладене, суди дійшли висновку, що відповідачем недотримано вимоги частини другої статті МК України при здійсненні перевірки правильності визначення митного вартості товару за основним методом - ціною договору.

Митні органи мають право здійснювати контроль правильності обчислення декларантом митної вартості, але ці повноваження здійснюються у спосіб, визначений законом, зокрема, витребовування додаткових документів на підтвердження задекларованої митної вартості може мати місце тільки у випадку наявності обґрунтованих сумнівів у достовірності поданих декларантом відомостей. Такі сумніви можуть бути зумовлені неповнотою поданих документів для підтвердження заявленої митної вартості товарів, невідповідністю характеристик товарів, зазначених у поданих документах, митному огляду цих товарів, порівнянням рівня заявленої митної вартості товарів з рівнем митної вартості ідентичних або подібних товарів, митне оформлення яких уже здійснено, і таке інше.

Наявність у митного органу обґрунтованого сумніву у правильності визначення митної вартості є обов`язковою умовою, оскільки з цією обставиною закон пов`язує можливість витребовування додаткових документів у декларанта та надає митниці право вчиняти наступні дії, спрямовані на визначення дійсної митної вартості товарів.

При цьому, витребувати необхідно лише ті документи, які дають можливість пересвідчитись у правильності чи помилковості задекларованої митної вартості, а не всі, які передбачені статтею 53 МК України. Ненадання повного переліку витребуваних документів може бути підставою для визначення митної вартості не за першим методом лише тоді, коли подані документи є недостатніми чи такими, що у своїй сукупності не спростовують сумнів у достовірності наданої інформації.

Натомість контролюючий орган не навів переконливих аргументів, що надані декларантом документи в своїй сукупності не підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена за ці товари та не дають можливість здійснити митне оформлене товару за визначеним декларантом основним методом - за ціною договору, не обґрунтував висновки належними та беззаперечними доказами для виникнення правових підстав по застосуванню резервного методу.

Доводи касаційної скарги зводяться виключно до непогодження з оцінкою обставин справи, наданою судами попередніх інстанцій. Обґрунтувань неправильного застосування норм матеріального права чи порушень норм процесуального права касаційна скарга відповідача не містить. Наявність у митного органу обґрунтованих сумнівів щодо правильності визначеної декларантом митної вартості товару у цій справі відповідачем не доведена.

Частиною першою-другою статті 77 КАС України унормовано, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

З огляду на викладене та враховуючи, що за правилами частини другої статті 341 КАС України суд касаційної інстанції не має права встановлювати або вважати доведеними обставини, що не були встановлені у рішенні або постанові суду чи відхилені ним, вирішувати питання про достовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими, збирати чи приймати до розгляду нові докази або додатково перевіряти докази, з`ясовано, що суд апеляційної інстанцій не допустив порушення норм процесуального права, які б могли вплинути на встановлення дійсних обставин справи, та правильно застосували норми матеріального права, Верховний Суд дійшов висновку про залишення касаційної скарги Івано-Франківської митниці без задоволення, а оскаржуваних судових рішень - без змін.

Керуючись статтями 341, 343, 349, 350, 355, 356, 359 Кодексу адміністративного судочинства України, суд -

ПОСТАНОВИВ:

Касаційну скаргу Волинської митниці Державної фіскальної служби залишити без задоволення.

Постанову Волинського окружного адміністративного суду від 01.06.2017 та ухвалу Львівського апеляційного адміністративного суду від 09.10.2017 у справі №803/538/17 залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та оскарженню не підлягає.

...........................

...........................

...........................

В.В. Хохуляк

Л.І. Бившева

Р.Ф. Ханова

Судді Верховного Суду