Справа № 260/4322/20
Суддя: Дору Ю.Ю.
Дата ухвалення: 2021-06-08 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЗАКАРПАТСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

і м е н е м У к р а ї н и

08 червня 2021 року м. Ужгород№ 260/4322/20
Закарпатський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді - Дору Ю.Ю.,

за участі:

секретаря судового засідання Завидняк А.В.,

представника позивача Бобаль М.І.;

представника відповідача Флис Х.А.;

розглянувши у відкритому судовому засіданні в режимі відеоконференції за правилами загального позовного провадження адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "ГОЛДЕН ФРУІТ" (вул. Робітнича, буд. 2/2, м. Свалява, Свалявський район, Закарпатська область,89300, ) до Галицької митниці Держмитслужби (вул. Костюшка, буд. 1, м. Львів,79000, ) про визнання протиправним та скасування рішення про коригування митної вартості № UA2090000/2020/210022/2 від 03.10.2020 року та картки відмови в прийняті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA209140/2020/00456, -

В С Т А Н О В И В:

Товариство з обмеженою відповідальністю "ГОЛДЕН ФРУІТ" звернулося до Закарпатського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Галицької митниці Держмитслужби згідно якого просило суд : 1.Визнати протиправним та скасувати рішення про коригування митної вартості № UA209000/2020/210022/2 від 03.10.2020 року та картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA209140/2020/00456. 2. Стягнути із Державного бюджету України на користь позивача ( ГОВ ГОЛДЕН ФРУІТ, ) судові витрати по справі у сумі 4204,00 гривень шляхом їх безспірного списання із рахунку відповідача.

09 грудня 2020 року ухвалою Закарпатського окружного адміністративного суду відкрито загальне позовне провадження в даній адміністративній справі.

29 грудня 2020 року задоволено клопотання Галицької митниці держмитслужби та постановлено ухвалу Закарпатського окружного адміністративного суду про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції..

08 лютого 2021 року ухвалою Закарпатського окружного адміністративного суду постановлено про відкладення розгляду справи.

19 лютого 2021 року задоволено клопотання Галицької митниці держмитслужби та постановлено ухвалу Закарпатського окружного адміністративного суду про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції.

23 лютого 2021 року ухвалою Закарпатського окружного адміністративного суду закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду.

17 березня 2021 року відмовлено у задоволеннні клопотання Галицької митниці держмитслужби та постановлено ухвалу Закарпатського окружного адміністративного суду про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції.

18 березня 2021 року ухвалою Закарпатського окружного адміністративного суду постановлено про відкладення розгляду справи.

26 березня 2021 року задоволено клопотання Галицької митниці держмитслужби та постановлено ухвалу Закарпатського окружного адміністративного суду про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції..

05 квітня 2021 року ухвалою Закарпатського окружного адміністративного суду постановлено про відкладення розгляду справи.

18 травня 2021 року задоволено клопотання Галицької митниці держмитслужби та постановлено ухвалу Закарпатського окружного адміністративного суду про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції.

07 червня 2021 року задоволено клопотання Галицької митниці держмитслужби та постановлено ухвалу Закарпатського окружного адміністративного суду про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що відповідач виніс рішення про коригування митної вартості № UA209000/2020/210022/2 від 03.10.2020 року та у зв`язку з цим відмовлено в оформленні товару шляхом прийняття картки відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA209140/2020/00456. Вважає, що вказані рішення прийняті всупереч нормам митного законодавства. Зазначає, що в оскаржуваному рішенні відповідач не зазначив докладну інформацію та джерела, які використовувалися митним органом при визначенні митної вартості за резервним методом. Вказує, що в рішенні про коригування митної вартості митниця вказала на обставини, які ніяким сином не впливають на числові показники митної вартості, а більше стосуються договірних відносин контрагентів, на які не мають розповсюджуватися повноваження державного органу. Вважає, що визначені підстави для прийняття такого рішення не можуть являтися об`єктом митного контролю, а отже як підставою в коригування митної вартості. Звертає увагу, що законодавством чітко передбачена процедура митного контролю правильності визначення митної вартості. Так само чітко визначено, що при здійсненні митного контролю, митним органом доходів і зборів проводиться перевірка числових значень митної вартості. Звертає увагу, що для підтвердження заявленої митної вартості товару за ціною контракту, разом з митною декларацією UA209140/2020/091853 подані всі необхідні документи, які з врахуванням ст. 53 МК України, підтверджують митну вартість товару та числові складові митної декларації.

Представник позивача в судовому засіданні заявлені позовні вимоги підтримала з підстав викладених у позовній заяві та просив суд даний адміністративний позов задовольнити повністю.

Представник відповідача проти задоволення даного адміністративного позову заперечила з підстав викладених у відзиві на позовну заяву, при цьому додатково пояснивши, що відповідно до ч. 5 ст. 54 МКУ, митний орган має право впевнюватися в достовірності або точності будь-якої заяви, документа чи розрахунку, поданих для цілей визначення митної вартості. Зазначає, що у поданій до митного оформлення CMR від 26.09.2020 №1129089, були ряд неточностей та протиріч, зокрема, найменування одержувача вантажу у графі 2 CMR вдруковано іншим шрифтом (менший розмір; відмінний шрифт, наприклад наявність крапок над літерами "і" чого не спостерігається в інших написах документа), зі зміщенням напису донизу відносно бланку документа, що не спостерігається для інших написів у графі 5 CMR наявні відомості щодо оформленої книжки МДП (Carnet TIR МХ82969264, яка не була подана до митного оформлення. Такий документ містить відомості про супровідні документи, зокрема номер інвойсу, місце складання, країна призначення. Вказує, що подана до митного оформлення копія митної декларації країни відправлення № 20353300ЕХ007822 від 26.09.2020 містить посилання на 2 фактури. У декларації зазначено фактуру №V268/1 від 26.09.2020 і потім також фактуру № КСА054 від 26.09.2020 (фактура з таким номером подана до митного оформлення).

Дослідивши матеріали справи, заслухавши пояснення представників сторін, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд приходить до наступного висновку.

Із змісту ст. 19 Конституції України вбачається, що правовий порядок в Україні ґрунтується на засадах, відповідно до яких ніхто не може бути примушений робити те, що не передбачено законодавством. Органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно ч. 1 ст. 246 Митного кодексу України (далі МК України) метою митного оформлення є забезпечення дотримання встановленого законодавством України порядку переміщення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України, а також забезпечення статистичного обліку ввезення на митну територію України, вивезення за її межі і транзиту через її територію товарів.

Частиною 1 ст. 248 МК України передбачено, що митне оформлення розпочинається з моменту подання органу доходів і зборів декларантом або уповноваженою ним особою митної декларації або документа, який відповідно до законодавства її замінює, та документів, необхідних для митного оформлення, а в разі електронного декларування з моменту отримання органом доходів і зборів від декларанта або уповноваженої ним особи електронної митної декларації або електронного документа, який відповідно до законодавства замінює митну декларацію.

Декларування здійснюється шляхом заявлення за встановленою формою (письмовою, усною, шляхом вчинення дій) точних відомостей про товари, мету їх переміщення через митний кордон України, а також відомостей, необхідних для здійснення їх митного контролю та митного оформлення. При застосуванні письмової форми декларування можуть використовуватися як електронні документи, так і документи на паперовому носії або їх електронні (скановані) копії, засвідчені електронним цифровим підписом декларанта або уповноваженої ним особи (ч. 1 ст. 257 МК України).

Відповідно до ч. 6 ст. 257 МК України умови та порядок декларування, перелік відомостей, необхідних для здійснення митного контролю та митного оформлення, визначаються цим Кодексом. Положення про митні декларації та форми цих декларацій затверджуються Кабінетом Міністрів України, а порядок заповнення таких декларацій та інших документів, що застосовуються під час митного оформлення товарів, транспортних засобів комерційного призначення, - центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику.

Крім цього, частиною третьою статті 318 МК України встановлено, що митний контроль має передбачати виконання органами доходів і зборів мінімуму митних формальностей, необхідних для забезпечення додержання законодавства України з питань державної митної справи.

Митною вартістю товарів, які переміщуються через митний кордон України, є вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари (ст. 49 МК України).

Стаття 51 МК України регулює питання визначення митної вартості товарів, які переміщуються через митний кордон України, згідно частини 1 митна вартість товарів, які переміщуються через митний кордон України, визначається декларантом відповідно до норм цього Кодексу. Згідно ч. 2 ст. 51 МК України митна вартість товарів, що ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, визначається відповідно до глави 9 цього Кодексу. Заявлення митної вартості товарів здійснюється декларантом або уповноваженою ним особою під час декларування товарів у порядку, встановленому розділом VІІІ цього Кодексу та цією главою. Декларант або уповноважена ним особа, які заявляють митну вартість товару, зобов`язані: 1) заявляти митну вартість, визначену ними самостійно, у тому числі за результатами консультацій з органом доходів і зборів; 2) подавати органу доходів і зборів достовірні відомості про визначення митної вартості, які повинні базуватися на об`єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню; 3) нести всі додаткові витрати, пов`язані з коригуванням митної вартості або наданням органу доходів і зборів додаткової інформації (ст. 52 МК України).

Судом встановлено, що 24 листопада 2017 року між позивачем ТОВ Голден Фруіт (покупець) та компанією АКСА AGRONOMY GIDA VE TARІМ URUNLERI IT IТНALAT IНRACAT SANAVI VE ТІCARET LIMITED SIRKETI (постачальник) укладено контракт № 65, про поставку свіжих фруктів. (а.с.24-30)

03 жовтня 2020 року, з метою митного оформлення: винограду свіжого, киш миш сорту SULTANI, врожаю 2020 року, призначених для громадського харчування, у кількості 20200,00 кг, ТОВ Голден Фруіт подало до митного органу митну декларацію № UA 209140/2020/091853. Митна вартість товару зазначалась у розмірі 133520,00 долларів США за весь товар у розрахунку митної вартості 0,65 долларів США за кг (без врахування витрат на транспортування). (а.с.22,23)

На підтвердження обґрунтованості заявленої в митній декларації митної вартості товару декларант надав митному органу разом з декларацією такі документи: контракт № 65 від 09.09.2020 р.; інвойс № КСА054 від 26.09.2020 р.; автотранспортна накладна (CMR) А № 1129098 від 26.09.2020 р.; митну декларацію країни відправлення 20353300ЕХ007822 від 26.09.2020 р., фітосанітарний сертифікат EC/TR А 3895625 від 26.09.2020 року; сертифікат з перевезення (походження товару) 0263916 від 26.09.2020 року, Договір про перевезення № 2509/2020 від 25.09.2020 року, рахунок про надання транспортно-експедиторських послуг № ГФ-00210 від 02.10.2020 року, довідка про вартість перевезення товару від 02.10.2020 року, проформу №КСА047 від 22.09.2020 року, платіжне доручення в іноземній валюті №181 від 24.09.2020 року, висновок судового експерта про вартісні характеристики товару від 11.09.2020 року.

03 жовтня 2020 року відповідачем відмовлено в оформленні товару шляхом прийняття картки відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UА209140/2020/00456 та прийнято рішення про коригування митної вартості № UA209000/2020/210022/2 . (а.с.20-21)

З метою недопущення псування товару, позивач подав для митного оформлення митну декларацію № UA 209140/2020/091916, задекларувавши митну вартість за визначеною відповідачем методом та ціною 2050,00 долларів США.

У графі 33 вищевказаного оспорюваного рішення Обставини прийняття рішення та джерела інформації, що використовувалися митним органом для визначення митної вартості зазначено, у CMR гр. Місце розвантаження вказано Україна, - пункт d ч. 1 ст. 6 Конвенції про договір міжнародного автомобільного перевезення вантажів чітко визначає, що у вантажній накладній має міститися інформація про «місце і дату прийняття вантажу до перевезення і передбачене місце його доставки», а не про країну прийняття вантажу до перевезення; згідно ТСД (гр. 5 CMR) вантаж переміщувався під книжкою МДГІ T1R GARNET №ХТ82969264, однак такого документу до митного оформлення не подавалося; Договір-замовлення на перевезення №1009/2020 від 10.09.2020 року складено 10.09.2020 року , у договорі чітко зазначено вага та кількість тари а рахунок - проформа виставлено 11.09.2020 року, тобто існує імовірність, шо повинен бути ще один документ (попереднє замовлення); Відповідно до п. 6.1. Контракти умови оплати повинні бути передбачені в інвойсі, проте така інформація відсутня.

З матеріалів справи видно, що спір між сторонами виник з приводу правильності визначення декларантом митної вартості імпортованого товару: винограду свіжого, киш миш сорту SULTANI, врожаю 2020 року, призначених для громадського харчування, у кількості 20200,00 кг.

Відповідно до ч. 1, ч. 2 ст. 53 МК України, у випадках, передбачених цим Кодексом, одночасно з митною декларацією декларант подає органу доходів і зборів документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення. До переліку документів, які декларант повинен подавати для підтвердження митної вартості товару, заявленої у декларації, і методу, обраного для її обчислення, належать: декларація митної вартості, зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності, рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу), якщо рахунок сплачено, банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару, за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару, транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів, копія імпортної ліцензії, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню, якщо здійснювалося страхування, страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування.

Частиною 3 ст. 53 МК України передбачено, що у разі якщо документи, зазначені у частині 2 цієї статті, містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, яка була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу митного органу зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи: 1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; 2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); 3) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); 4) виписку з бухгалтерської документації; 5) ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів; 6) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; 7) копію митної декларації країни відправлення; 8) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.

У відповідності з вимогами ч. 3 ст. 53 МК України декларанту була виставлена вимога про подання додаткових документів, для підтвердження заявленої митної вартості товару, а саме: - транспортні (перевізні) документи, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів (заявку);- специфікації, прейскуранти (прайс-листи); - якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; - за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; - виписку з бухгалтерської документації; - висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини; - переклади документів відповідно до вимог ст. 254 МК України. Декларант або уповноважена ним особа за власним бажанням може подати додаткові наявні у них документи для підтвердження заявленої ними митної вартості товару.

У разі якщо митний орган має обґрунтовані підстави вважати, що існуючий взаємозв`язок між продавцем і покупцем вплинув на заявлену декларантом митну вартість, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу митного органу, крім документів, зазначених у частинах другій і третій цієї статті, подає (за наявності) визначені в ній документи (ч. 4 ст. 53 МК України).

Разом з тим, судом встановлено, що під час здійснення митного контролю за митною декларацією від 03.10.2020 №UA209140/2020/91853 (далі - МД) було опрацьовано інформацію, що міститься у наданих до митного оформлення документах. За результатами опрацювання Галицькою митницею Держмитслужби було встановлено, що у поданій до митного оформлення CMR від 26.09.2020 №1129089 у гр. З "Місце розвантаження" вказано "Україна". Однак, пункт d ч. 1 ст. 6 Конвенції про договір міжнародного автомобільного перевезення вантажів чітко визначає, що у вантажній накладній має міститися інформація про "місце і дату прийняття вантажу до перевезення і передбачене місце його доставки", а не про країну доставки. Оскільки, місце доставки товару також не вказано, неможливо встановити з поданого документу, чи справді партія товару відправлена для задекларованого отримувача, - ТОВ "Голден Фруіт", та маршрут її переміщення відповідає вказаному в договорі на перевезення, укладеному між ТОВ "Голден Фруіт" та ТОВ "Вінестбуд".

Твердження відповідача, що найменування одержувача вантажу у графі 2 CMR вдруковано іншим шрифтом (менший розмір; відмінний шрифт, наприклад наявність крапок над літерами "і" чого не спостерігається в інших написах документа), зі зміщенням напису донизу відносно бланку документа, що не спостерігається для інших написів і те, що це вказує на те, що напис у графі 2 був вдрукований після видруку основного документа, судом не може бути прийняте як достовірне, оскільки у судовому засіданні оригінал CMR оглянуто, суд встановив, що шрифт кольору сертифікату є ідентичним усім іншим записам, а різний розмір шрифту та літерація "і" (і з крапкою) та і (без крапки ) з решти тексту не може однозначно свідчити про недостовірність документу.

Судом становлено, що подана до митного оформлення копія митної декларації країни відправлення № 20353300ЕХ007822 від 26.09.2020 містить посилання на 2 фактури. (а.с.128) У декларації зазначено фактуру №V268/1 від 26.09.2020 і потім також фактуру № КСА054 від 26.09.2020 (фактура з таким номером подана до митного оформлення). Таким чином, існують підстави вважати, що купівля-продаж товару супроводжувалася не лише фактурою № КСА054 від 26.09.2020 р. однак фактура №V208/1 до митного оформлення не подавалася. В судовому засіданні представник позивача Товариства з обмеженою відповідальністю "ГОЛДЕН ФРУІТ" пояснити наявність двох фактур не змогла.

Частиною 2 ст. 54 МК України встановлено, що контроль правильністю визначення митної вартості товарів здійснюється органом доходів і зборів під час проведення митного контролю і митного оформлення шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості. Контроль правильності визначення митної вартості товарів за основним методом - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту (вартість операції), здійснюється органом доходів і зборів шляхом перевірки розрахунку, здійсненого декларантом, за відсутності застережень щодо застосування цього методу, визначених у частині першій статті 58 цього Кодексу.

Згідно з п. 2 ч. 6 ст. 54 МК України, орган доходів і зборів може відмовити у митному оформленні товарів за заявленою декларантом або уповноваженою ним особою митною вартістю виключно за наявності обґрунтованих підстав вважати, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, у разі неподання декларантом або уповноваженою ним особою документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій четвертій статті 53 цього Кодексу, або відсутності у цих документах всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

При здійсненні контролю правильності визначення митної вартості товару, відповідно до ч. 5 ст. 54 МКУ, митний орган має право впевнюватися в достовірності або точності будь-якої заяви, документа чи розрахунку, поданих для цілей визначення митної вартості.

Відповідно до п. 2 розділу 2 Методичних рекомендацій були вчинені дії щодо аналізу, виявлення та оцінки ризиків при здійсненні контролю правильності визначення митної вартості товарів за вказаною ВМД, серед них зокрема: вивчення характеристик товарів, які впливають на рівень їх митної вартості; перевірки включення/не включення складових митної вартості; порівняння рівня заявленої митної вартості товарів з рівнем митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, митне оформлення яких вже здійснено (джерелом інформації, відповідно до розділу 5 Методичних рекомендацій, слугував спеціалізований програмно- інформаційний комплекс ЄАІС ДФС); перевірки наявності розбіжностей у документах, які підтверджують митну вартість товарів.

Вказаною статтею визначається право митного органу письмово запитувати від декларанта або уповноваженої ним особи встановлені статтею 53 МКУ додаткові документи та відомості, якщо це необхідно для прийняття рішення про визначення митної вартості.

Суд звертає увагу, що відповідач мав реальні та обґрунтованих підстав вважати, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, у разі неподання декларантом або уповноваженою ним особою документів.

Таким чином Галицькою митницею Держмитслужби, з достатніх на те підстав, винесено рішення про коригування митної вартості товарів № UA2090000/2020/210022/2 від 03.10.2020 року

До таких висновків зокрема приходить і Восьмий апеляційний адміністративний суд у адміністративній справі № 260/352/20 пров. № А/857/10691/20.

Враховуючи викладене, з`ясувавши та перевіривши всі фактичні обставини справи, об`єктивно оцінивши докази, що мають юридичне значення, враховуючи основні засади адміністративного судочинства, вимоги законодавства України та судову практику, суд дійшов висновку щодо наявності правових підстав для відмови у задоволенні позовних вимог Товариства з обмеженою відповідальністю "ГОЛДЕН ФРУІТ" до Галицької митниці Держмитслужби про визнання протиправним та скасування рішення про коригування митної вартості № UA2090000/2020/210022/2 від 03.10.2020 року та картки відмови в прийняті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA209140/2020/00456 .

Керуючись ст. 241, 243, 255, 262, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

В И Р І Ш И В:

У задоволенні адміністративного позову Товариства з обмеженою відповідальністю "ГОЛДЕН ФРУІТ" (вул. Робітнича, буд. 2/2, м. Свалява, Свалявський район, Закарпатська область,89300, ) до Галицької митниці Держмитслужби (вул. Костюшка, буд. 1, м. Львів, 79000, ) про визнання протиправним та скасування рішення про коригування митної вартості № UA2090000/2020/210022/2 від 03.10.2020 року та картки відмови в прийняті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA209140/2020/00456, відмовити.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Рішення суду може бути оскаржене до Восьмого апеляційного адміністративного суду через суд першої інстанції протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Відповідно до частини 3 статті 243 КАС України повний текст рішення складено та підписано 18.06.2021 року.

СуддяЮ.Ю.Дору