Справа № 240/9036/21
Суддя: Лавренчук Ольга Володимирівна
Дата ухвалення: 2021-06-18 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЖИТОМИРСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

18 червня 2021 року м. Житомир справа № 240/9036/21

категорія 111010000

Суддя Житомирського окружного адміністративного суду Лавренчук О.В.,

розглянувши заяву в справі за позовом фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Житомирській області про визнання протиправним та скасування податкових повідомлень-рішень,

встановив:

Фізична особа-підприємець ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом до Відокремленого підрозділу Державної податкової служби України Головне управління ДПС у Житомирській області в якому просить визнати протиправним та скасувати податкові повідомлення - рішення від 18.05.2018 №, №, №. До позовної заяви додано квитанцію №0.0..1 від 17.05.2021 про сплату судового збору в розмірі 11350,00 гривень.

Ухвалою судді Житомирського окружного адміністративного суду від 20 травня 2021 року позовну заяву залишено без руху із встановленням позивачу строку для усунення недоліків шляхом надання до суду оригіналу документу про сплату судового збору в розмірі 15756,02 грн.

До суду 14.06.2021 надійшла заява фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 про зменшення розміру судових витрат. В обґрунтування заяви вказує, що у неї відсутній реальний дохід (заробітна плата, стипендія, пенсія, будь-який інший прибуток). Зазначає, що нею пред`явлено позовну вимогу в якій об`єднано кілька вимог майнового характеру, оскільки всі заявлені вимоги майнового характеру пов`язані між собою, оскільки є наслідками однієї документальної позапланової перевірки норм податкового законодавства. Просить зменшити розмір належних до сплати судових витрат за подання позовної заяви до 11350,00 грн.

Суд, розглянувши заяву фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 про зменшення розміру судових витрат, зазначає наступне.

Зі змісту прохальної частини позову вбачається, що позивачем оскаржуються три податкових повідомлення-рішення від 18.05.2018 №, №, №.

Суд відмічає, що окремі рішення, прийняті суб`єктом владних повноважень, можуть породжувати підстави для змін майнового стану фізичної чи юридичної особи, оскільки реалізація таких рішень може призводити до зменшення або збільшення майна особи.

Відповідно оскарження такого рішення спрямоване на захист порушеного права у публічно-правових відносинах з метою збереження належного особі майна.

За практикою Європейського суду з прав людини (зокрема, у справі "Щокін проти України") реалізація податковим органом своєї функції щодо здійснення контролю за правильністю нарахування та сплати суб`єктом господарювання податків, наслідком якої є винесення рішення, що впливає на склад майна позивача, є втручанням до його майнових прав, а отже й вимога про визнання протиправним такого рішення суб`єкта владних повноважень є майновою.

Отже, в разі незгоди з винесеним податковим органом податковим повідомленням-рішенням як таким та подання позову про його скасування позивач зобов`язаний сплатити судовий збір за ставкою, передбаченою для майнового спору.

Частиною 2 статті 132 КАС України передбачено, що розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Приписами ч. 1 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно вимог статті 8 Закону України "Про судовий збір" , враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов:

1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або

2) позивачами є:

а) військовослужбовці;

б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів;

в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю;

г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї;

ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або

3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Суд відмічає, що позивачем до заяви про зменшення розміру судових витрат додано копію трудової книжки та Відомості з Державного реєстру фізичних осіб - платників податків про суми виплачених доходів та утриманих податків.

Вказані документи підтверджують, що у 2020 році позивач не мала офіційного доходу та не перебувала у трудових відносинах.

Згідно витягу з ЄДРПОУ, 31.01.2019 внесено запис про державну реєстрацію припинення підприємницької діяльності.

Отже, клопотання позивача про зменшення розміру судових витрат.

Керуючись статтями 248, 250, 256 Кодексу адміністративного судочинства України,

ухвалив:

Клопотання фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 про зменшення розміру судових витрат, - задовольнити.

Зменшити розмір судового збору за подачу фізичною особою-підприємцем ОСОБА_1 позовної заяви до Головного управління ДПС у Житомирській області із 27106,02 грн до 11350,00 грн.

Ухвала суду набирає законної сили в порядку, визначеному ст. 256 кодексу адміністративного судочинства України, та може бути оскаржена до Сьомого апеляційного адміністративного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення за правилами, встановленими статтями 293-297 кодексу адміністративного судочинства України, з урахуванням приписів пп. 15.5 п. 15 Розділу VII "Перехідні положення" Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя О.В. Лавренчук