Справа № 600/1487/20-а
Суддя: Залімський І. Г.
Дата ухвалення: 2021-06-18 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 600/1487/20-а

Головуючий суддя 1-ої інстанції - Маренич І.В.

Суддя-доповідач - Залімський І. Г.

18 червня 2021 року

м. Вінниця

Сьомий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

головуючого судді: Залімського І. Г.

суддів: Сушка О.О. Кузьмишина В.М. ,

розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу Головного управління Національної поліції України в Чернівецькій області на рішення Чернівецького окружного адміністративного суду від 02 березня 2021 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції України в Чернівецькій області про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії,

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1 звернувся до Чернівецького окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Головного управління Національної поліції України в Чернівецькій області, у якому просив суд:

- визнати протиправним та скасувати наказ начальника Головного управління Національної поліції в Чернівецькій області, генерала поліції третього рангу Дмітрієва А.А., №297 від 10.07.2020 "Про застосування дисциплінарного стягнення", в частині застосування дисциплінарного стягнення у виді звільнення з посади начальника сектору реагування патрульної поліції №4 Сокирянського відділення поліції Кельменецького відділу поліції ГУНП в Чернівецькій області, капітана поліції ОСОБА_1 ;

- визнати протиправним та скасувати наказ тимчасово виконуючого обов`язки начальника Головного управління Національної поліції в Чернівецькій області, (заступника начальника Головного управління Національної поліції в Чернівецькій області - начальник слідчого управління), полковника поліції ОСОБА_2 , №136 о/с від 23.07.2020 "По особовому складу", в частині звільнення з посади начальника сектору реагування патрульної поліції №4 Сокирянського відділення поліції Кельменецького відділу поліції ГУНП в Чернівецькій області, капітана поліції ОСОБА_1 ;

- поновити ОСОБА_1 на посаді начальника сектору реагування патрульної поліції №4 Сокирянського відділення поліції Кельменецького відділу поліції ГУНП в Чернівецькій області.

Рішенням Чернівецького окружного адміністративного суду від 02.03.2021 позов задоволено.

Не погоджуючись із вказаним судовим рішенням, відповідач подав апеляційну скаргу, в якій просив рішення Чернівецького окружного адміністративного суду від 02.03.2021 скасувати, прийняти нове рішення про відмову в задоволенні позовних вимог в повному обсязі, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, невідповідність висновків суду обставинам справи, що призвело до неповного з`ясування обставин справи і, як наслідок, невірного вирішення справи та прийняття необґрунтованого рішення.

В обґрунтування апеляційної скарги зазначено, що позивача притягнуто до дисциплінарної відповідальності, стала інформація, викладена у доповідній записці заступника начальника УКЗ ГУНП в Чернівецькій області - начальника відділу ІОС полковника поліції ОСОБА_3 по факту дорожньо-транспортної пригоди, яка мала місце 07.06.2020 в с.Ломачинці Сокирянського району, внаслідок якої дільничний офіцер поліції сектору превенції Сокирянського ВП Кельменецького ВП ГУНП в Чернівецькій області лейтенант поліції ОСОБА_4 отримав тілесні ушкодження, відомості про яку 08.06.2020 внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

В ході службового розслідування комісією встановлено, що повивач, заступивши 07.06.2020 на добове чергування відповідальним від керівництва Сокирянського ВП, та першим прибувши, о 19 год. 30 (35) хв. на місце події, дізнавшись про факт причетності до ДТП свого колеги - поліцейського ОСОБА_4 , про особу правопорушника ні працівників чергової частини, ні керівництво ВП не повідомив. Під час подальшого перебування на місці події позивач, будучи керівником чергової зміни, який згідно своїх функціональних обов`язків повинен здійснювати загальне управління всіма нарядами поліції (в т.ч. СРПП, ЧЧ та СОГ), координувати їхню роботу на місці події, контролювати результати проведеної роботи СОГ та СРПП, самоусунувся від виконання покладених на нього завдань та здійснення функцій, не орієнтував наряди на встановлення свідків/очевидців події, не здійснив керівництво нарядами на місці події, а при особистому спілкування із реальним свідком події, який володів вагомою інформацією з приводу ДТП, - заходів щодо документування (отримання пояснення у вказаної особи) не вжив. Такі дії (бездіяльність) позивача, як відповідального від Сокирянського ВП та старшого наряду СРПП, свідчать про порушення ним своїх функціональних обов`язків.

На думку відповідача, застосування до позивача дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення з посади було здійснено у відповідності до чинного законодавства, йому передували проведені за належною процедурою службові розслідування, при визначенні міри дисциплінарного впливу було враховано тяжкість проступку, обставини за яких вчинено дисциплінарний проступок.

Позивач не подав відзиву або письмових пояснень на апеляційну скаргу.

Ухвалою Сьомого апеляційного адміністративного суду від 26.04.2021, з урахуванням п.7 ч.1 ст.306, ст.307, 311 КАС України, суд вирішив розглядати дану справу в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів дійшла наступних висновків.

Як вірно встановлено судом першої інстанції, ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , ідент.ном. НОМЕР_1 ) перебував на службі в Національній поліції України на посаді начальника сектору реагування патрульної поліції №4 Сокирянського відділення поліції Кельменецького відділу поліції ГУНП в Чернівецькій області.

Згідно доповідної записки, складеної 09.06.2020 заступником начальника УКЗ ГУНП в Чернівецькій області - начальником відділу ІОС полковником поліції ОСОБА_3 на ім`я начальника ГУНП в Чернівецькій області ОСОБА_5 по факту дорожньо-транспортної пригоди за участю поліцейського Сокирянського ВП Кельменецького ВП ГУНП в Чернівецькій області лейтенанта поліції ОСОБА_4 , полковник поліції ОСОБА_3 , з метою дослідження обставин ДТП за участю ОСОБА_4 , в частині порушення ним службової дисципліни, а також неналежного виконання службових обов`язків окремими посадовими особами Сокирянського ВП, клопотав про призначення за вказаним фактом службового розслідування.

Наказом ГУНП в Чернівецькій області від 09.06.2020 №563 призначено службове розслідування відносно ДОП Сокирянського ВП лейтенанта поліції ОСОБА_4 , а також інших осіб, які своїми діями (бездіяльністю) причетні до можливого порушення ним службової дисципліни, несвоєчасного інформування ГУНП про подію за участю поліцейського. Вказаним наказом затверджено склад дисциплінарної комісії.

За фактом ДТП, яка мала місце 07.06.2020 в с.Ломачинці Сокирянського району, внаслідок якої дільничний офіцер поліції (ДОП) сектору превенції Сокирянського ВП Кельменсцького ВП ГУНП в Чернівецькій області лейтенант поліції ОСОБА_4 отримав тілесні ушкодження, відомості про яку 08.06.2020 внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000252 за ч. 1 ст.286 КК України, комісією проведено службове розслідування, за наслідками якого складено Висновок від 07.07.2020.

Згідно з указаним Висновком, службовим розслідуванням, зокрема, встановлено, що за скоєння дисциплінарного проступку, який виразився у порушенні функціональних обов`язків та вимог пунктів 3,4, 5 частини 1 розділу ІІ, пункту 6 частини 1 розділу IX, частини 4 розділу ІХ, пункту 4, пункту 5 та пункту 7 частини 2 розділу XI, частини 15 розділу XIII Інструкції з організації реагування на заяви та повідомлення про кримінальні, адміністративні правопорушення або події та оперативного інформування в органах (підрозділах) Національної поліції України, затвердженої наказом МВС України від 16.02.2018 №111, пунктів 1, 2, 5, 11, 13 частини 3 статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, статті 19 та статті 68 Конституції України, пунктів 1, 2 частини 1 статті 18 Закону України «Про Національну поліцію», абзаців 1 та 2 частини 1 розділу II Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 №1179, та Присяги поліцейського, до начальника сектору реагування патрульної поліції №4 Кельменецького ВП ГУНП в Чернівецькій області капітана поліції ОСОБА_1 слід застосувати дисциплінарне стягнення у виді звільнення з посади.

Згідно пункту 3 наказу від 10.07.2020 №297 "Про застосування дисциплінарного стягнення" за скоєння вище названого дисциплінарного проступку до начальника сектору реагування патрульної поліції №4 Кельменецького ВП ГУНП в Чернівецькій області капітана поліції ОСОБА_1 вирішено застосувати дисциплінарне стягнення у виді звільнення з посади.

Згідно наказу від 23.07.2020 №136о/с "По особовому складу" капітана поліції ОСОБА_1 призначено в порядку переведення чи просування по службі на посаду дільничного офіцера поліції сектору превенції Сокирянського ВП Кельменецького ВП ГУНП в Чернівецькій області, увільнивши від посади начальника сектору реагування патрульної поліції №4 Сокирянського ВП Кельменецького ВП ГУНП в Чернівецькій області з 23.07.2020.

Позивач вважає незаконним своє звільнення з посади начальника сектору реагування патрульної поліції №4 Сокирянського ВП Кельменецького ВП ГУНП в Чернівецькій області, а тому звернувся до суду.

Задовольняючи позов, суд першої інстанції виходив з того, що під час проведення службового розслідування дисциплінарною комісією не здійснено відповідного збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок позивача з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин його вчинення, установлення причин і умов учинення дисциплінарного проступку, вини поліцейського, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин учинення дисциплінарних проступків.

Таким чином, відповідачем не підтверджено належними, допустимими, достовірними та достатніми доказами порушення позивачем функціональних обов`язків та вимог пунктів 3, 4, 5 частини 1 розділу ІІ, пункту 6 частини 1 розділу IX, частини 4 розділу ІХ, пункту 4, пункту 5 та пункту 7 частини 2 розділу XI, частини 15 розділу XIII Інструкції №111, пунктів 1, 2, 5, 11, 13 частини 3 статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, статті 19 та статті 68 Конституції України, пунктів 1, 2 частини 1 статті 18 Закону України Про Національну поліцію, абзаців 1 та 2 частини 1 розділу II Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 №1179, та Присяги поліцейського недотриманні Дисциплінарного статуту.

Колегія суддів погоджується із вказаним висновком суду першої інстанції та враховує наступне.

Відповідно до ст.60 Закону України "Про національну поліцію" від 02.07.2015 №580-VIII (Закон №580-VIII) проходження служби в поліції регулюється Законом України "Про Національну поліцію" та іншими нормативно-правовими актами.

Згідно з частиною першою статті 17 Закону №580-VIII поліцейським є громадянин України, який склав Присягу поліцейського, проходить службу на відповідних посадах у поліції і якому присвоєно спеціальне звання поліції.

Відповідно до частини першої статті 59 Закону №580-VІІІ служба в поліції є державною службою особливого характеру, яка є професійною діяльністю поліцейських з виконання покладених на поліцію повноважень.

Рішення з питань проходження служби оформлюються письмовими наказами по особовому складу на підставі відповідних документів, перелік та форма яких установлюються Міністерством внутрішніх справ України (частина третя статті 59 Закону №580-VІІІ).

Частиною 1 статті 58 Закону №580-VІІІ передбачено, що призначення на посаду поліцейського здійснюється безстроково (до виходу на пенсію або у відставку), за умови успішного виконання службових обов`язків.

Обов`язки поліцейського визначені у частині першій статті 18 Закону №580-VІІІ, відповідно до вимог якої останній зобов`язаний: 1) неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; 2) професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва; 3) поважати і не порушувати прав і свобод людини; 4) надавати невідкладну, зокрема домедичну і медичну, допомогу особам, які постраждали внаслідок правопорушень, нещасних випадків, а також особам, які опинилися в безпорадному стані або стані, небезпечному для їхнього життя чи здоров`я; 5) зберігати інформацію з обмеженим доступом, яка стала йому відома у зв`язку з виконанням службових обов`язків; 6) інформувати безпосереднього керівника про обставини, що унеможливлюють його подальшу службу в поліції або перебування на займаній посаді.

Відповідно до пункту 6 частини першої статті 77 Закону №580-VІІІ поліцейський звільняється зі служби в поліції, а служба в поліції припиняється: у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

Згідно з частинами першою та другою статті 19 Закону №580-VІІІ у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону.

Законом України від 15.03.2018 №2337-VIII "Про Дисциплінарний статут Національної поліції" затверджено Дисциплінарний статут Національної поліції України (Дисциплінарний статут Національної поліції України), яким визначаються підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України.

Відповідно до статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.

Дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції (стаття 12 Дисциплінарного статуту Національної поліції України).

Відповідно до частини першої статті 13 Дисциплінарного статуту Національної поліції України дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.

Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони (частина 2 статті 13 Дисциплінарного статуту Національної поліції України).

Відповідно до частини третьої статті 13 Дисциплінарного статуту Національної поліції України до поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.

Згідно з частинами першою-четвертою статті 14 Дисциплінарного статуту Національної поліції України службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського.

Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків.

Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.

Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Службове розслідування проводиться на засадах неупередженості та рівності всіх поліцейських перед законом незалежно від займаної посади, спеціального звання, наявних у них державних нагород та заслуг перед державою (частина шоста статті 14 Дисциплінарного статуту Національної поліції України).

Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України встановлюється Міністерством внутрішніх справ України (частина 10 статті 14 Дисциплінарного статуту Національної поліції України).

Відповідно до пункту першого розділу ІІ Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України затверджений наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07.11.2018 №893, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 28.11.2018 за №1355/32807 (Порядок №893), службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.

Підставами для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації, рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Проведення службового розслідування полягає в діяльності дисциплінарної комісії із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин його вчинення, установлення причин і умов учинення дисциплінарного проступку, вини поліцейського, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин учинення дисциплінарних проступків (пункт перший розділу V Порядку №893).

Згідно з пунктами першим та другим розділу VI Порядку №893 зібрані під час проведення службового розслідування матеріали та підготовлені дисциплінарною комісією документи формуються нею у справу.

Підсумковим документом службового розслідування є висновок службового розслідування, який складається зі вступної, описової та резолютивної частин. Висновок службового розслідування готує і підписує дисциплінарна комісія.

Згідно матеріалів справи, підставою для звільнення позивача з поліції здійснено на підставі висновку службового розслідування від 07.07.2020 про вчинення позивачем дисциплінарного проступку, що виразився у порушенні функціональних обов`язків та вимог пунктів 3, 4, 5 частини 1 розділу ІІ, пункту 6 частини 1 розділу IX, частини 4 розділу ІХ, пункту 4, пункту 5 та пункту 7 частини 2 розділу XI, частини 15 розділу XIII Інструкції з організації реагування на заяви та повідомлення про кримінальні, адміністративні правопорушення або події та оперативного інформування в органах (підрозділах) Національної поліції України, затвердженої наказом МВС України від 16.02.2018 №111, пунктів 1, 2, 5, 11, 13 частини 3 статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, статті 19 та статті 68 Конституції України, пунктів 1, 2 частини 1 статті 18 Закону України Про Національну поліцію, абзаців 1 та 2 частини 1 розділу II Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 №1179, та Присяги поліцейського, до начальника сектору реагування патрульної поліції №4 Кельменецького ВП ГУНП в Чернівецькій області належить застосувати дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення з посади.

Об`єктивна сторона вказаного порушення за змістом вказаного висновку службового розслідування від 07.07.2020 полягала у наступному:

- позивачу було достеменно відомо про те, що учасником ДТП був дільничний офіцер поліції ОСОБА_4 , однак позивач цілеспрямовано, свідомо та умисно приховав такий факт;

- позивачем порушено функціональні обов`язки, як керівника чергової зміни, що призвело до неналежного збору поліцейськими першопочаткових матеріалів перевірки, які є важливими для розкриття правопорушення, судом встановлено наступне.

За приписами пунктів 3, 4, 5 частини 1 розділу II Інструкції з організації реагування на заяви та повідомлення про кримінальні, адміністративні правопорушення або події та оперативного інформування в органах (підрозділах) Національної поліції України, затвердженої наказом МВС України від 16.02.2018 №111 (Інструкція №111) органи (підрозділи) поліції та їх посадові особи під час реагування на правопорушення або події повинні здійснювати: орієнтування всіх видів нарядів про вчинення кримінальних та інших правопорушень, прикмети осіб, які їх учинили, об`єкти посягань; особисту безпеку громадян, захист їх прав і свобод, законних інтересів, попередження чи припинення правопорушень, виявлення та затримання осіб, які їх учинили, усунення негативних наслідків правопорушень або подій; організацію обміну інформацією та взаємодії з іншими правоохоронними органами, органами державної влади та місцевого самоврядування, а також підприємствами, установами та організаціями всіх форм власності під час реагування на правопорушення або події).

Відповідно до пункту 6 частини 1 розділу IX Інструкції №111 працівникам, що перебувають у складі наряду патрульної поліції, ГРПП у разі отримання від диспетчера (оперативного чергового) завдання про здійснення реагування на правопорушення або подію, необхідно, зокрема: установити особи потерпілих, свідків або очевидців кримінального правопорушення, прикмети осіб, які підозрюються в його вчиненні, та вжити заходів щодо їх затримання. Про прикмети правопорушників, напрямок їх руху (марка, модель транспортного засобу, номерний знак, інші характерні ознаки), об`єкти посягань поінформувати диспетчера (оперативного чергового) для орієнтування інших нарядів поліції.

Згідно з частиною 4 розділу IX Інструкції №111 старший наряду поліції, який першим з`явився на місці події, зобов`язаний негайно поінформувати диспетчера (оперативного чергового) про прибуття та візуальне обстеження місця події, а в міру з`ясування обставин додатково надавати інформацію про заходи, які здійснено для охорони місця події, стан здоров`я заявника (потерпілого) та/або інших людей, пошкодження об`єктів, майна всіх форм власності, заходи, що здійснені для встановлення та затримання осіб, які вчинили правопорушення, кількість інших нарядів поліції, які прибули на виклик, та іншу інформацію, яка, на думку поліцейського, є важливою для припинення/розкриття правопорушення.

Пунктами 4, 5 та 7 частини 2 розділу XI Інструкції №111 визначено, що з метою організації належного реагування на повідомлення про правопорушення або події, оперативного інформування чергової служби вищого рівня про їх вчинення (виникнення) начальнику СРПП необхідно, зокрема: забезпечити контроль за оперативним реагуванням на повідомлення про правопорушення або події, своєчасним прибуттям ГРПП, нарядів поліції на місця подій, ужиттям необхідних першочергових заходів з реагування; підтримувати постійний зв`язок та обмін інформацією з нарядами поліції, які забезпечують реагування. Організовувати взаємодію СРПП з іншими підрозділами поліції, недержавними охоронними структурами, громадськими формуваннями, залученими до забезпечення публічної (громадської) безпеки і порядку; забезпечувати особистий контроль за своєчасним оперативним інформуванням чергової служби вищого рівня про вчинені резонансні кримінальні правопорушення чи надзвичайні події.

У частині 15 розділу XIII Інструкції №111 вказано, що за оперативність прибуття нарядів поліції на місце події, результати роботи на місці вчинення правопорушення або події відповідає старший наряду (для ГРПП - старший ГРПП, для СОГ - відповідальний по ТВП або слідчий (дізнавач), який входить до складу наряду).

Щодо висновку відповідача про приховування позивачем того, що учасником ДТП був дільничний офіцер поліції ОСОБА_4 , суд зазначає наступне.

Згідно висновку службового розслідування від 07.07.2020 комісія встановила, що позивач прибув на місце ДТП о 19:30 (35), у проміжок часу між 19:30 (35) та 19:40 позивач від місцевих мешканців дізнався про те, що ДТП скоїв ДОП ОСОБА_4 . Про факт встановлення особи водія начальнику ВП ОСОБА_6 та до чергової частини ГУНП повідомив черговий ОСОБА_7 о 21:20.

Відповідно до пояснень ОСОБА_1 , наданих у ході службового розслідування, останній вказав, що про те, що за кермом автомобіля знаходився ОСОБА_4 він дізнався від ОСОБА_8 , о якій годині не пам`ятає. Зазначив, що по прибуттю на місце ДТП водій автомобіля був відсутній. Очевидці, які були опитані на місці події пояснили, що вони дістали водія, який був один за кермом, після чого приїхала швидка і забрала його до лікарні. По даному приводу ним було повідомлено оперативного чергового про обстановку, яка склалась і в подальшому на протязі години часу він допомагав слідчому оформляти ДТП. На місці йому прийшло повідомлення на планшет і він поїхав на інший виклик в с.Коболчин. Пізніше йому стало відомо, що за кермом автомобіля знаходився ОСОБА_4 і черговий повідомив, що доповів керівництву і черговому у м. Чернівці.

Слідчий Гринько В.Р., який у складі слідчо-оперативної групи (СОГ) прибув на місце події після позивача та здійснював огляд місця події та оформлення усіх процесуальних документів, у поясненнях, наданих в ході службового розслідування пояснив, що по прибуттю дав вказівку ОСОБА_9 знайти двох понятих, встановити свідків та очевидців ДТП, анкетні дані яких зафіксувати для подальшої роботи в рамках кримінального провадження. У свою чергу поліцейським ОСОБА_10 та ОСОБА_11 дав вказівку додатково огородити місце події, вони допомагали йому у складенні плану-схеми. Також зазначив, що близько 21:10год. йому на телефон зателефонував старший-черговий ОСОБА_7 , який повідомив, що до лікарні госпіталізовано саме дільничного офіцера поліції ОСОБА_4 , що вказує на те, що саме він був за кермом.

Відповідно до матеріалів справи, після отримання від чергового чергової частини Сокирянського ВП Кельменецького ВП ГУНП в Чернівецькій області повідомлення від 07.06.2020 о 20:27 №55940188 позивач у складі СРПП здійснив виїзд в с. Коболчин Сокирянського району Чернівецької області за зверненням про домашнє насильство.

Згідно інформації, наданої КНП «Сокирянська района лікарня» на запит заступника начальника відділу інспекції з особового складу ГУНП в Чернівецькій області, ОСОБА_4 був доставлений бригадою ЕМД на приймальне відділення лікарні 07.06.2020 о 19:35.

Враховуючи наведене, апеляційний суд вважає логічним висновок суду першої інстанції про те, що позивач прибув на місце ДТП після того, як місце ДТП залишила бригада ЕМД на місце ДТП, яка транспортувала ОСОБА_4 до приймального відділення лікарні.

Отже, станом на час прибуття позивача на місце ДТП, ОСОБА_4 був відсутній на місці ДТП, а тому, прибувши на місце ДТП, позивач не знав про участь ОСОБА_4 у ДТП.

З урахуванням наведеного, апеляційний суд критично оцінює доводи відповідача у цій частині та погоджується із висновком суду першої інстанції про те, що такі висновки відповідача ґрунтуються на припущеннях.

Щодо висновку відповідача про те, що позивачем порушено функціональні обов`язки, як керівника чергової зміни, що призвело до неналежного збору поліцейськими першопочаткових матеріалів перевірки, які є важливими для розкриття правопорушення, апеляційний суд зазначає наступне.

З матеріалів справи встановлено, що слідчим СВ Сокирянського ВП Кельменецького ВП ГУНП в Чернівецькій області старшим лейтенантом поліції В.Р.Гринько складено протокол огляду місця дорожньо-транспортної пригоди, який розпочато 07.06.2020 о 20:08 та закінчено 07.06.2020 о 21:00. Слідчим складено план-схему ДТП. При цьому, згідно з поясненнями ОСОБА_8 , у складенні такої йому допомагали поліцейські ОСОБА_1 та ОСОБА_12

08.06.2020 за результатами зібраних матеріалів слідчим відділенням Сокирянського ВП відомості по факту скоєння ОСОБА_13 дорожньо-транспортної пригоди внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000252 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.286 КК України.

У вказаному кримінальному провадженні проведено досудове розслідування, 25.06.2020 р. слідчим СВ Гриньком В.Р. на підставі п.2 ч.1 ст. 284 КПК України, винесено постанову про закриття кримінального провадження, з одночасним прийняттям рішення щодо притягнення ОСОБА_4 до адміністративної відповідальності.

26.06.2020 винесено постанову про накладення на ОСОБА_4 адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення дорожнього руху, зафіксоване не в автоматичному режимі за ч.2 ст.126 КУпАП та накладено адміністративне стягнення у виді штрафу у розмірі 425 грн. Цього ж дня, відносно ОСОБА_4 складено протоколи про вчинення ним адміністративних правопорушень, передбачених ч.1 ст.130, ст. 124 КУпАП.

Апеляційний суд погоджується із висновком суду першої інстанції про те, що зазначені обставини свідчать про необґрунтованість висновку комісії про те, що порушення позивачем своїх функціональних обов`язків призвело до неналежного збору поліцейськими першопочаткових матеріалів перевірки, які є важливими для розкриття правопорушення.

Крім того, суд першої інстанції доцільно звернув увагу на те, що до позивача за вказане порушення застосовано один із найсуворіших заходів відповідальності - звільнення з посади.

Так, відповідно частин 3 та 8 статті 19 Дисциплінарного статуту під час визначення виду стягнення дисциплінарна комісія враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

Під час визначення виду стягнення керівник враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

Згідно службової характеристики позивача, наявної в матеріалах справи, як складової матеріалів службового розслідування, останній характеризується як грамотний фахівець, ініціативний і принциповий працівник. До виконання своїх службових обов`язків ставиться чесно, добросовісно, з почуттям відповідальності. При вирішенні службових питань принциповий та об`єктивний, суворо дотримується законності. Проявляє самостійність і рішучість, зберігає витримку в екстремальних ситуаціях, зосереджує свої зусилля на забезпеченні дисципліни та законності серед підпорядкованого особового складу.

Таким чином, апеляційний суд погоджується із висновком суду першої інстанції про те, що при визначенні виду стягнення як звільнення з посади, комісією не враховано характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби. Всупереч наведеним нормам матеріального права, під час проведення службового розслідування дисциплінарною комісією не здійснено відповідного збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок позивача з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин його вчинення, установлення причин і умов учинення дисциплінарного проступку, вини поліцейського, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин учинення дисциплінарних проступків.

Наведене свідчить про протиправність та наявність підстав для скасування спірних наказів, які складають систему рішень відповідача про звільнення позивача з посади начальника сектору реагування патрульної поліції №4 Сокирянського ВП Кельменецького ВП ГУНП в Чернівецькій області.

На підставі викладеного, судова колегія вважає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права і прийшов до обґрунтованого висновку про задоволення позовних вимог, а доводи апеляційної скарги не спростовують висновки суду першої інстанції.

Згідно з пунктом 1 частини 1 статті 315 та статті 316 КАС України, за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Таким чином, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає залишенню без задоволення, а рішення суду першої інстанції - без змін.

Керуючись ст.ст. 243, 250, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 329 КАС України, суд

П О С Т А Н О В И В :

апеляційну скаргу Головного управління Національної поліції України в Чернівецькій області залишити без задоволення, а рішення Чернівецького окружного адміністративного суду від 02 березня 2021 року - без змін.

Постанова суду набирає законної сили з моменту проголошення та оскарженню не підлягає.

Головуючий Залімський І. Г.

Судді Сушко О.О. Кузьмишин В.М.