Справа № 520/16140/2020
Суддя: Бегунц А.О.
Дата ухвалення: 2021-06-09 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09 червня 2021 р.Справа № 520/16140/2020
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

Головуючого судді: Бегунца А.О.,

Суддів: Рєзнікової С.С. , Мельнікової Л.В. ,

за участю секретаря судового засідання Машури Г.І.,

позивача ОСОБА_1 ,

представника позивача Іващенка Д.С.,

представника відповідача Назаренко-Хамаєвої О.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Харківського окружного адміністративного суду від 08.02.2021 року, головуючий суддя І інстанції: Заічко О.В., майдан Свободи, 6, м. Харків, 61022, повний текст складено 08.02.21 року по справі № 520/16140/2020

за позовом ОСОБА_1

до Департаменту патрульної поліції

про визнання протиправним та скасування наказу,

ВСТАНОВИВ:

Позивач, ОСОБА_1 , звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Департаменту патрульної поліції, в якому просив суд визнати протиправним та скасувати наказ Департаменту патрульної поліції Управління патрульної поліції в Харківській області від 16.10.2020 року №108 Про притягнення до дисциплінарної відповідальності працівників УПП в Харківській області в частині притягнення командира роти №6 батальйону №4 УПП в Харківській області ДПП старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності у вигляді суворої догани.

В обґрунтування позовних вимог позивач вказував, що не погоджується з оскаржуваним наказом в частині притягнення його до дисциплінарної відповідальності у вигляді суворої догани, вважає його протиправним та таким, що підлягає скасуванню, оскільки він не скоював ніякого дисциплінарного проступку. Також позивач вважає, що відповідачем порушено процедуру проведення службового розслідування. Таким чином, на думку позивача, оскаржуваний наказ відносно нього підлягає скасуванню.

Рішенням Харківського окружного адміністративного суду від 08 лютого 2021 року у задоволенні вказаного позову відмовлено.

Не погодившись із рішенням суду першої інстанції, позивач подав апеляційну скаргу, в якій посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, не з`ясування всіх обставин у справі, що призвело до неправильного вирішення справи, просить суд скасувати рішення та прийняти нове, яким задовольнити позов у повному обсязі.

Зокрема, апелянт посилався на те, що судом першої інстанції при розгляді справи було покладено в мотивувальну частину рішення позицію відповідача по справі, яка викладена у відзиві на позовну заяву, однак зазначені у мотивувальній частині рішення обставини, окрім як відзивом на позов, не доведені, не відповідають дійсності, а також відсутні будь-які докази на підтвердження обставин, з яких суд зробив хибні висновки.

Вимоги апеляційної скарги мотивовано, зокрема, тим, що відеоролик, який став підставою для проведення службового розслідування та, у подальшому, став підставою для притягнення до відповідальності: не містить даних осіб, які зображені на відео, щоб зазначати та стверджувати, що це саме ті особи, які зазначені у відзиві; не містить даних, на підставі яких можна було б стверджувати, що відео знято у межах Харківської області, а також й те, що автомобіль знаходиться у користуванні саме УПП в Харківській області ДПП, тим більше, що автомобіль має номерний знак № НОМЕР_1 ; пояснення особи, яка притягається до відповідальності, написано 25.09.2020, тобто після проведення службового розслідування, а також не містить дати, за яке число викладені обставини у поясненні.

Також, апелянт зазначає, що матеріали справи не містять даних, що службове розслідування відбувалось в порядку письмового провадження, ані наказ начальника УПП в Харківській області ДПП №261 від 28.07.2020, ані наказ №301 від 21.08.2020, виданий начальником УПП в Харківській області ДПП щодо продовження терміну проведення службового розслідування, а також і сам висновок дисциплінарної комісії від 18.09.2020, який затверджений начальником УПП в Харківській області ДПП не містять даних, що службове розслідування проводиться в порядку письмового провадження, а отже стверджувати цей факт, на думку апелянта, неправомірно. Вважає, що суд помилково не врахував і не застосував до спірних відносин норму, яка міститься у пункті 10 розділу V Порядку, що затверджений Наказом Міністерства внутрішніх справ України №893 від 07.11.2018 року.

Також, з урахуванням того, що матеріали справи не містять доказів, які б встановлювали винну поведінку саме позивача ОСОБА_1 , апелянт зазначає що суд проігнорував вимоги ст. 61 Конституції України, якою визначено, що юридична відповідальність особи має індивідуальний характер, а не колективний.

Відповідачем подано відзив на апеляційну скаргу, в якому він просить суд апеляційної інстанції залишити апеляційну скаргу без задоволення, а рішення суду першої інстанції без змін.

В судовому засіданні суду апеляційної інстанції 09.06.2021 позивач та представники сторін підтримали свої правові позиції по справі.

Колегія суддів заслухавши суддю-доповідача, пояснення позивача та представників сторін, перевіривши в межах доводів апеляційної скарги рішення суду першої інстанції вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню, з наступних підстав.

Судом першої інстанції встановлено та підтверджено в суді апеляційної інстанції, що наказом ДПП № 1093о/с від 22.11.2018 ОСОБА_1 призначено на службу по управлінню патрульної поліції в Харківській області Департаменту патрульної поліції (далі - УПП в Харківській області ДПП) на посаду командира роти № 6 батальйону № 4 УПП в Харківській області ДПП.

21.07.2020 року старшим інспектором відділу моніторингу та аналітичного забезпечення УПП в Харківській області ДПП капітаном поліції Барибіним С.С., під час виконання службових обов`язків, шляхом моніторингу мережі Інтернет виявлено публікацію за посиланням: https:m.facebook.com/policecontrolukraine/# за участю відомих блогерів, що висвітлюють діяльність патрульної поліції з негативного боку, з використанням службового автомобілю, що знаходиться в користуванні УПП в Харківській області ДПП Міtsubishi Outlander, про що склав довідку від 21.07.2020 року.

Доповідною запискою про можливі прояви порушення службової дисципліни з боку працівників УПП в Харківській області ДПП від 28.07.2020 № 813вн/41/14/01-2020, було повідомлено керівництво про те, що громадяни ОСОБА_2 , ОСОБА_3 та ОСОБА_4 відзняли відеоролик, зміст якого носив образливий характер та підривав авторитет органів Національної поліції.

Вказаною доповідною запискою повідомлено керівництво про можливе порушення службової дисципліни командиром роти № 6 батальйону № 4 УПП в Харківській області ДПП старшим лейтенантом поліції ОСОБА_1 , т.в.о. командира взводу № 1 роти № 6 батальйону № 4 УПП в Харківській області ДПП старшим сержантом поліції ОСОБА_5 та інспектором взводу № 1 роти № 6 батальйону № 4 УПП в Харківській області ДПП капітаном поліції ОСОБА_6 , які 19.07.2020 року здійснювали патрулювання на вищезазначеному автомобілі та запропоновано призначити службове розслідування.

Наказом начальника УПП в Харківській області ДПП № 261 від 28.07.2020 призначено службове розслідування та створено дисциплінарну комісію.

На підставі наказу № 301 від 21.08.2020, виданого начальником УПП в Харківській області ДПП, термін проведення службового розслідування подовжено на один місяць.

Результати проведеного у порядку письмового провадження службового розслідування оформлені висновком дисциплінарної комісії від 18.09.2020, який затверджений начальником УПП в Харківській області ДПП.

В ході службового розслідування комісія дійшла висновку, що командир роти № 6 батальйону № 4 УПП в Харківській області ДПП старший лейтенант поліції ОСОБА_1 , т.в.о. командира взводу № 1 роти № 6 батальйону № 4 УПП в Харківській області ДПП, старший сержант поліції ОСОБА_5 та інспектор взводу № 1 роти № 6 батальйону № 4 УПП в Харківській області ДПП капітан поліції ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 під час несення служби надали в користування службовий автомобіль Міtsubishi Outlander, номерний знак НОМЕР_2 , в інтересах ОСОБА_2 , ОСОБА_7 та ОСОБА_3 , якими було відзнято відеоролик, зміст якої носив образливий характер і підривав авторитет Національної поліції України, а відтак допущено порушення вимог пункту 2 розділу III Порядку, підпунктів 1,10 пункту 3.1 розділу III Посадової інструкції, пунктів 1,2 частини 1 статті 18 Закону України Про Національну поліцію, підпунктів 1,2,4 частини 3 статті 1 Статуту, тобто вчинено дисциплінарний проступок.

Начальником УПП в Харківській області ДПП ОСОБА_8 видано наказ № 108 від 16.10.2020 року про притягнення до дисциплінарної відповідальності працівників УПП в Харківській області ДПП.

Позивач не погодився з вказаним наказом відносно нього, вважає його протиправним та таким, що порушує його право на проходження служби в поліції, звернувся до суду з даним позовом.

Відмовляючи у задоволенні позову, суд першої інстанції виходив з того, що відповідачем, як суб`єктом владних повноважень, доведено правомірність оскаржуваного рішення.

Колегія суддів не погоджується з такими висновками суду першої інстанції з огляду на наступне.

Згідно із ч. 2 ст. 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Стаття 43 Конституції України гарантує громадянам захист від незаконного звільнення.

Відповідно до ч. 1 ст. 8 Закону України "Про Національну поліцію", поліція діє виключно на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України.

Згідно ч. 1 ст. 18 Закону України "Про Національну поліцію", поліцейський зобов`язаний: неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва; поважати і не порушувати прав і свобод людини; надавати невідкладну, зокрема домедичну і медичну, допомогу особам, які постраждали внаслідок правопорушень, нещасних випадків, а також особам, які опинилися в безпорадному стані або стані, небезпечному для їхнього життя чи здоров`я; зберігати інформацію з обмеженим доступом, яка стала йому відома у зв`язку з виконанням службових обов`язків; інформувати безпосереднього керівника про обставини, що унеможливлюють його подальшу службу в поліції або перебування на займаній посаді.

Згідно із пунктом 1 розділу ІІ Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 № 1179, під час виконання службових обов`язків поліцейський повинен: неухильно дотримуватись положень Конституції та законів України, інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; професійно виконувати свої службові обов`язки, діяти лише на підставі, у межах повноважень та в спосіб, що визначені Конституцією, законами України, іншими нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, міжнародними договорами України, а також цими Правилами; поважати і не порушувати права та свободи людини, до яких, зокрема, відносяться права: на життя; на повагу до гідності; на свободу та особисту недоторканність; недоторканність житла; на свободу думки і слова, на вільне вираження своїх поглядів і переконань; на свободу світогляду і віросповідання; володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності; на мирні зібрання; на свободу пересування, вільний вибір місця проживання; інші права, які передбачені Конституцією та законами України, міжнародними договорами України; у кожному окремому випадку обирати той захід з-поміж заходів, передбачених законодавством України, застосування якого призведе до настання найменш негативних наслідків; неухильно дотримуватись антикорупційного законодавства України, обмежень, пов`язаних зі службою в Національній поліції України, визначених Законами України "Про Національну поліцію", "Про запобігання корупції" та іншими актами законодавства України; виявляти повагу до гідності кожної людини, справедливо та неупереджено ставитися до кожного, незважаючи на расову чи національну приналежність, мову, стать, вік, віросповідання, політичні чи інші переконання, майновий стан, соціальне походження чи статус, освіту, місце проживання, сексуальну орієнтацію або іншу ознаку; поводитися стримано, доброзичливо, відкрито, уважно і ввічливо, викликаючи в населення повагу до поліції і готовність співпрацювати; контролювати свою поведінку, почуття та емоції, не дозволяючи особистим симпатіям або антипатіям, неприязні, недоброму настрою або дружнім почуттям впливати на прийняття рішень та службову поведінку; мати охайний зовнішній вигляд, бути у встановленій формі одягу; дотримуватися норм ділового мовлення, не допускати використання ненормативної лексики; зберігати інформацію з обмеженим доступом, яка стала йому відома у зв`язку з виконанням службових обов`язків; інформувати безпосереднього керівника про обставини, що унеможливлюють його подальшу службу в поліції або перебування на займаній посаді.

Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 19 Закону України "Про Національну поліцію", у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону. Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

Дисциплінарний статут Національної поліції України, затверджений Законом України "Про дисциплінарний статут Національної поліції України" від 15.03.2018 № 2337-VІІІ.

Статтею 1 Дисциплінарного статуту встановлено, що службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.

Згідно із п. 7 ст. 3 Дисциплінарний статут Національної поліції України, керівник несе відповідальність за дотримання підлеглими службової дисципліни. З метою забезпечення дотримання службової дисципліни керівник зобов`язаний контролювати дотримання підлеглими службової дисципліни, аналізувати її стан та об`єктивно доповідати про це безпосередньому керівникові, проводити профілактичну роботу із зміцнення службової дисципліни та запобігання вчиненню підлеглими правопорушень.

Відповідно до ч. 1 ст. 11 Дисциплінарного статуту, за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.

Згідно із ст. 12 Дисциплінарного статуту, дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Відповідно до ч. 1 ст. 13 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.

Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони (ч. 2 ст.13 Дисциплінарного статуту Національної поліції України).

Згідно із ч. 3 ст. 13 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, до поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: зауваження; догана; сувора догана; попередження про неповну службову відповідність; пониження у спеціальному званні на один ступінь; звільнення з посади; звільнення із служби в поліції.

Відповідно до ч. 2 ст.14 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків.

Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України встановлюється Міністерством внутрішніх справ України (ч. 10 ст. 14 Дисциплінарного статуту).

Наказом Міністерства внутрішніх справ України № 893 від 07.11.2018 затверджено Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України, що зареєстрований в Міністерстві юстиції України 28.11.2018 за № 1355/32807.

Пунктом 1 розділу 2 вказаного Порядку передбачено, що підставами для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації, рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Відповідно до п.п.1-3 розділу 5 Порядку №893 від 07.11.2018, проведення службового розслідування полягає в діяльності дисциплінарної комісії із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин його вчинення, установлення причин і умов учинення дисциплінарного проступку, вини поліцейського, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин учинення дисциплінарних проступків.

Службове розслідування розпочинається із дня видання наказу про його призначення та завершується в день затвердження керівником, який призначив службове розслідування, чи особою, яка виконує його обов`язки, висновку службового розслідування. Якщо закінчення строку проведення службового розслідування припадає на вихідний чи інший неробочий день, останнім днем строку є перший після нього робочий день.

Строк проведення службового розслідування, його продовження, порядок обчислення строку службового розслідування визначаються статтею 16 Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

Відповідно до п.п.10 розділу 5 Порядку №893 від 07.11.2018 під час розгляду справи у формі відкритого засідання всі процедурні питання, пов`язані з його проведенням, порядок дослідження матеріалів справи (у тому числі оголошення матеріалів, надання пояснень, їх дослідження тощо) визначає голова дисциплінарної комісії.

Рішення про запрошення інших заінтересованих осіб на засідання комісії, черговість заслуховування їх пояснень приймає голова дисциплінарної комісії, при цьому поліцейського, який притягається до відповідальності, не пізніше ніж за три дні в письмовій формі повідомляють про час, дату та місце розгляду справи дисциплінарною комісією.

На підставі пункту першого Розділу VІ Порядку № 893, зібрані під час проведення службового розслідування матеріали та підготовлені дисциплінарною комісією документи формуються нею у справу. Підсумковим документом службового розслідування є висновок службового розслідування, який складається зі вступної, описової та резолютивної частин. Висновок службового розслідування готує і підписує дисциплінарна комісія. У разі якщо за результатами розгляду матеріалів службового розслідування (справи) дисциплінарна комісія встановить наявність у діях (бездіяльності) поліцейського дисциплінарного проступку, керівнику, який призначив службове розслідування, вносяться пропозиції щодо накладення на поліцейського дисциплінарного стягнення.

Відповідно до ч. 3 ст. 19 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, під час визначення виду стягнення дисциплінарна комісія враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

У разі притягнення до дисциплінарної відповідальності поліцейського, який має дисциплінарне стягнення і вчинив дисциплінарний проступок, дисциплінарне стягнення, що застосовується, повинно бути суворішим, ніж попереднє (ч. 12 ст. 19 Дисциплінарного статуту Національної поліції України).

Суд апеляційної інстанції зазначає, що питання про наявність підстав для застосування до особи дисциплінарного стягнення з`ясовується під час службового розслідування, а правова оцінка правильності рішення про притягнення до дисциплінарної відповідальності повинна ґрунтуватися на тому, чи таке рішення прийнято у межах повноважень, у порядку та спосіб, встановлені Конституцією та законами України, чи дійсно у діях працівника, якого притягнули до дисциплінарної відповідальності, є встановлені законом підстави для застосування певного виду дисциплінарного стягнення.

Аналогічний висновок щодо застосування норм матеріального права, викладений у постанові Верховного Суду від 26.11.2020 р. у справі № 580/1415/19.

Як вбачається з оскаржуваного наказу, відповідач, в порушення вимог чинного законодавства не обґрунтував обраний до застосування вид дисциплінарного стягнення, ступінь тяжкості скоєного дисциплінарного проступку, попередню поведінку працівника, ставлення працівника до виконання службових обов`язків, не встановлено обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність.

Крім того, при застосуванні до позивача одного з найсуворіших дисциплінарних стягнень, вказані обставини не враховані відповідачем, у зв`язку з чим рішення про притягнення до дисциплінарної відповідальності, набуло нездоланних дефектів змісту, що підтверджує його необґрунтованість.

Щодо процедури проведення відповідачем відносно позивача службового розслідування, колегія суддів зазначає наступне.

Позивач стверджує, що про проведення службового розслідування відносно нього йому не було відомо, у зв`язку з чим, він не міг надавати пояснення та заперечення.

Колегія суддів зазначає, що під час проведення службового розслідування поліцейський має право на захист, що полягає в наданні йому можливості надавати письмові пояснення щодо обставин вчинення дисциплінарного проступку та докази правомірності своїх дій (пункт 1 статті 18 Статуту).

Поліцейський має право ознайомлюватися з матеріалами, зібраними під час проведення службового розслідування, робити їх копії за допомогою технічних засобів з урахуванням обмежень, передбачених Кримінальним процесуальним кодексом України, Законами України Про захист персональних даних, Про державну таємницю та іншими законами (пункт 3 статті 18 Статуту).

Доказів обізнаності позивача про проведення відносно нього службового розслідування матеріали справи не містять.

Як підтверджено матеріалами справи, пояснення ОСОБА_1 написано 25.09.2020, тобто після проведення службового розслідування, а також не містить дати, за яке число викладені обставини у поясненні.

Наведеним спростовуються висновки суду першої інстанції щодо дотримання відповідачем процедури проведення відносно позивача службового розслідування.

Також, з матеріалів справи вбачається, що в ході проведення службового розслідування дисциплінарною комісією встановлено, що користувачем соціальної мережі Instagram 19.07.2020 опубліковано відеозапис, на якому зображено ОСОБА_2 , ОСОБА_3 та ОСОБА_7 , які використовують службовий автомобіль Міtsubishi Outlander, номерний знак НОМЕР_2 (на синьому фоні).

Відповідно до дислокації сил та засобів УПП в Харківській області ДПП дисциплінарною комісією встановлено, що 19.07.2020 у денну зміну на даному автомобілі здійснювали патрулювання екіпаж № 6051 у складі командира роти № 6 батальйону № 4 УПП в Харківській області ДПП старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 , т.в.о. командира взводу № 1 роти № 6 батальйону № 4 УПП в Харківській області ДПП старшого сержанта поліції ОСОБА_5 та інспектора взводу № 1 роти № 6 батальйону № 4 УПП в Харківській області ДПП капітана поліції ОСОБА_6 . Згідно роздавальної відомості службових планшетів, терміналів та термопринтерів 19.07.2020 інспектор взводу № 1 роти № 6 батальйону № 4 УПП в Харківській області ДПП капітан поліції ОСОБА_6 , який ніс службу у складі екіпажу № 6051, отримав службовий планшет АХ214 (в інформаційно-телекомунікаційній системі «Інформаційний портал Національної поліції України» (далі - ІПНП) отриманий планшет зазначений під номером пристрою - НОМЕР_3 , якому належить ідентифікатор (Ю) - 22527; прим. - картка ІПНП, трек 1 в додатках). За допомогою ІПНП було досліджено трекінг пересування екіпажу № 6051 за 19.07.2020 та встановлено, що зазначений відеоролик знімався в період часу з 15 год. 40 хв. до 16 год. 03 хв. в районі с.Травневе Харківської області ( ІНФОРМАЦІЯ_2 ), де перебував вказаний екіпаж. За вищевказаною адресою було здійснено обстеження місцевості, під час якої встановлено, що елементи місцевості тотожні з відеозаписом, розміщеним в мережі Інтернет.

Водночас, колегія суддів зазначає, що наведені висновки службового розслідування не можуть підтвердити факт допущення позивачем порушення вимог пункту 2 розділу III Порядку, підпунктів 1,10 пункту 3.1 розділу III Посадової інструкції, пунктів 1,2 частини 1 статті 18 Закону України Про Національну поліцію, підпунктів 1,2,4 частини 3 статті 1 Статуту, тобто вчинення дисциплінарного проступку, оскільки відеоролик, який став підставою для проведення службового розслідування та, у подальшому, став підставою для притягнення до відповідальності не містить даних, на підставі яких можна було б стверджувати, що він знятий у межах Харківської області, автомобіль відображений в ньому належить саме УПП в Харківській області ДПП та має номерний знак № НОМЕР_1 .

Враховуючи наведене, колегія суддів дійшла висновку про відсутність підстав стверджувати, що ОСОБА_2 , ОСОБА_3 та ОСОБА_7 використовували саме службовий автомобіль Міtsubishi Outlander, номерний знак НОМЕР_2 (на синьому фоні) для зняття відеозапису.

Крім того, суд першої інстанції зазначив обставину, як встановлену, посилаючись на матеріали службового розслідування, що пояснення надані позивачем щодо знаходження останнього на стаціонарному посту «Пісочин», спростовуються відеозаписами, які надані до матеріалів службового розслідування. Водночас, дана обставина жодним доказом, у тому числі відеозаписом зі стаціонарного посту «Пісочин», не доведена. З наданих відеозаписів, які містяться в матеріалах справи, неможливо ідентифікувати осіб поліцейських, які знаходились на зазначеному посту. Інших доказів, підтверджуючих вказану обставину матеріали справи не містять, ані суду першої інстанції, ані суду апеляційної інстанції не надано.

Водночас, старший лейтенант поліції ОСОБА_1 у своєму поясненні зазначив, що до кінця зміни перебував на стаціонарному посту Пісочин.

Таким чином, колегія суддів вважає, що дисциплінарною комісією помилково встановлена невідповідність наданих ОСОБА_1 пояснень зі змістом відеозаписів з камер відеоспостереження, розміщених на посту Пісочин, з посиланням на те, що в період часу з 11 год .18 хв. до 15 год. 20год. 19.07.2020 останній не перебував за вказаною адресою.

Таким чином, колегія суддів приходить до висновку про те, що факт допущення позивачем порушення вимог пункту 2 розділу III Порядку, підпунктів 1,10 пункту 3.1 розділу III Посадової інструкції, пунктів 1,2 частини 1 статті 18 Закону України Про Національну поліцію, підпунктів 1,2,4 частини 3 статті 1 Статуту, тобто вчинення дисциплінарного проступку службовим розслідуванням не підтверджено.

Отже, на підставі вищевказаних висновків службового розслідування протиправно видано оскаржуваний наказ № 108 від 16.10.2020 року про притягнення, зокрема, позивача до дисциплінарної відповідальності.

Будь-яких інших належних та допустимих доказів на підтвердження обґрунтованості спірного наказу про притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності, в ході розгляду справи відповідачем надано не було.

Відповідно до приписів ст.ст.9,77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, а суд, згідно ст.90 цього ж Кодексу, оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.

Згідно ч.2 ст.77 КАС України, в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову, що, в свою чергу, не було в даному випадку, належним чином зроблено представником відповідача.

Із врахуванням вищевикладеного, суд апеляційної інстанції вважає, що суд першої інстанції помилково дійшов висновку про правомірність оскаржуваного наказу Департаменту патрульної поліції Управління патрульної поліції в Харківській області від 16.10.2020 року №108 Про притягнення до дисциплінарної відповідальності працівників УПП в Харківській області в частині притягнення командира роти №6 батальйону №4 УПП в Харківській області ДПП старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності у вигляді суворої догани.

Згідно із п. 2 ч. 1 ст. 315, п. 4 ч. 1 ст. 317 Кодексу адміністративного судочинства України, за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право скасувати судове рішення повністю або частково і ухвалити нове судове рішення у відповідній частині або змінити судове рішення, у разі неправильного застосування норм матеріального права.

З огляду на вищезазначене та враховуючи положення ст. 317 КАС України, суд апеляційної інстанції прийшов до висновку про задоволення вимог апеляційної скарги та скасування рішення суду першої інстанції.

Керуючись ст. ст. 243, 250, 310, 315, 317, 321 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити.

Рішення Харківського окружного адміністративного суду від 08.02.2021 року по справі № 520/16140/2020 скасувати.

Прийняти постанову, якою адміністративний позов ОСОБА_1 до Департамента патрульної поліції про визнання протиправним та скасування наказу - задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати наказ Департаменту патрульної поліції Управління патрульної поліції в Харківській області від 16.10.2020 №108 "Про притягнення до дисциплінарної відповідальності працівників УПП в Харківській області" в частині притягнення командира роти №6 батальйону №4 УПП в Харківській області ДПП старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності у вигляді сурової догани.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та не підлягає касаційному оскарженню, крім випадків, передбачених п. 2 ч. 5 ст. 328 КАС України.

Головуючий суддя (підпис)А.О. Бегунц
Судді(підпис) (підпис) С.С. Рєзнікова Л.В. Мельнікова
Повний текст постанови складено 17.06.2021 року