Справа № 320/4936/20
Суддя: Лапій С.М.
Дата ухвалення: 2021-06-17 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

17 червня 2021 року № 320/4936/20

Суддя Київського окружного адміністративного суду Лапій С.М., розглянувши в місті Києві у письмовому провадженні за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом гр. ОСОБА_1 до Броварського міськрайонного суду Київської області про визнання протиправним та скасування наказу,

в с т а н о в и в:

До Київського окружного адміністративного суду звернувся гр. ОСОБА_1 з позовом, в якому просить визнати протиправним та скасувати наказ Броварського міськрайонного суду Київської області від 25.05.2020 № 70а-к «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності ОСОБА_1 .

На обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що оскаржуваний наказ прийнятий без врахування обставин, за яких було вчинено дисциплінарні проступки.

Відповідачем подано до суду відзив на позовну заяву, в якому він проти позову заперечив та просив відмовити у задоволенні позовних вимог.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 15.06.2020 відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження.

На підставі ст.ст. 194, 205 КАС України судом прийнято рішення про розгляд справи у порядку письмового провадження.

Судом встановлено, що наказом керівника апарату Броварського міськрайонного суду Київської області від 10.02.2020 року № 14а-к ОСОБА_1 призначено на посаду секретаря судових засідань. У подальшому позивача закріплено за суддею Білик Г.О.

Керівнику апарату Броварського міськрайонного суду Київської області Овдієнко Л.П. надійшла доповідна записка від завідувача сектору управління персоналом та роботи із зверненнями Балабан І.М., у якій повідомлено, що під час розгляду звернення ОСОБА_2 від 23.04.2020 про направлення на його адресу постанови суду у справі № 361/138/20 було виявлено, що відповідно до постанови судді Білик Г.О. справа № 361/138/20 підлягає направленню до Київського районного суду м. Одеси. Згідно з даними автоматизованої системи документообігу суду справа № 361/138/20 не повернута до канцелярії суду та не направлена до відповідного суду за підсудністю.

Як слідує з пояснень секретаря судових засідань Крейдіна О.О. від 28.04.2020, в двадцятих числах лютого він почав займатися адміністративними справами. Адміністративну справу № 361/138/20 він отримав лише одного разу, коли необхідно було відмітити в контрольному журналі дату розгляду та результат розгляду справи. Він не знав, як правильно відмітити наслідки розгляду справи.

Разом з помічником судді ОСОБА_3 Потій М.В. 17.02.2020 було складено супровідний лист , однак він не був роздрукований , з яких причин йому невідомо. Подальша доля справи йому не відома.

З пояснень секретаря судових засідань Гафінчук Т.В. від 28.04.2020 слідує, що адміністративний матеріал № 361/138/20 передавався секретарю судових засідань Крейдіну О.О. для належного оформлення та передачі справи до канцелярії.

Секретар судових засідань Крейдін О.О. 17.02.2020 готував супровідний документ для направлення справи за підсудністю.

При перевірці місцезнаходження справи було виявлено, що в контрольному журналі було зазначено лише дату розгляду та не вказано причину .

Подальша доля справи не відома.

З пояснень помічника суду ОСОБА_4 від 28.04.2020 слідує, що 11.02.2020 постанову у справі № 361/138/20 було внесено до ЄДРСР та у подальшому дану справу передано секретарю судових засідань Крейдіну О.О. для належного оформлення та передачі справи до канцелярії суду. Секретар судових засідань Крейдін О.О. здійснював оформлення та підготовку матеріалів справи для передачі до канцелярії суду. Подальша доля вказаної справи їй невідома.

Із доповідної записки завідувача сектору управління персоналом та роботи із зверненнями ОСОБА_5 від 28.04.2020 слідує, що у зв`язку з проведенням комісією службової перевірки відповідно до наказу керівника апарату суду від 28.04.2020 № 66а-г у період з 28.04.2020 по 06.05.2020 щодо нездачі справи № 361/138/20 до канцелярії суду було здійснено перевірку здачі до канцелярії справ про адміністративні правопорушення, розгляд яких закінчено у лютому 2020 суддею Білик Г.О. Під час перевірки виявлено, що в обліково-статистичній картці на справу № 361/905/20 останньою датою судового засідання зазначено 25.02.2020 о 11:30 год, постанова суду відсутня, відмітки про здачу справи до канцелярії суду немає. На прохання надати комісії зазначену справу секретарями судових засідань та помічником судді Білик Г.О. було повідомлено про те, що вони не можуть знайти справу.

З пояснень помічника судді Потій М.В. та секретаря судових засідань Гафінчук Т.В. щодо відсутності справи № 361/905/20 слідує, що у період з 17.02.2020 по 20.02.2020 після внутрішнього розподілу обов`язків між секретарями судових засідань Гафінчук Т.В. та Крейдіним О.О. усі справи про адміністративні правопорушення були передані секретарю судових засідань Крейдіну О.О.

За результатами службової перевірки складено акт службової перевірки щодо неповернення до канцелярії суду та ненаправлення за підсудністю до відповідного суду справи про адміністративне правопорушення № 361/138/20 від 06.05.2020.

В акті службової перевірки зазначено , що комісія доходить висновку про наявність підстав для відкриття дисциплінарного провадження щодо секретаря судових засідань Крейдіна О.О. Водночас комісія не вбачає в діях помічника судді Потій М.В. та секретаря судових засідань Гафінчук Т.В. підстав для вирішення питання щодо притягнення вказаних працівників суду до дисциплінарної відповідальності.

Наказом Броварського міськрайонного суду Київської області від 13.05.2020 № 67а «Про порушення дисциплінарного провадження» наказано порушити дисциплінарне провадження стосовно секретаря судових засідань Броварського міськрайонного суду Київської області ОСОБА_1 щодо неповернення до канцелярії суду, ненаправлення за підсудністю до відповідного суду справи про адміністративне правопорушення № 361/138/20 та порушення вимог Інструкції з діловодства в місцевих та апеляційних судах України, затвердженої наказом ДСА України від 20.08.2019 № 814, щодо належного зберігання справи про адміністративне правопорушення № 361/905/20, а саме відсутності в робочому кабінеті та можливої втрати останньої.

Утворити дисциплінарну комісію з розгляду дисциплінарних справ Броварського міськрайонного суду Київської області.

Як слідує з протоколу № 1 засідання дисциплінарної комісії з розгляду дисциплінарних справ Броварського міськрайонного суду Київської області від 13.05.2020, комісією визначено доповідачем у дисциплінарній справі стосовно секретаря судових засідань ОСОБА_1 ОСОБА_6 .

З протоколу № 2 засідання дисциплінарної комісії з розгляду дисциплінарних справ Броварського міськрайонного суду Київської області від 15.05.2020 слідує, що комісією вирішено розпочати розгляд дисциплінарної справи.

Про дату, час та місце засідання ОСОБА_1 повідомлено листом від 15.05.2020, що підтверджується особистим підписом останнього.

На засідання дисциплінарної комісії з розгляду дисциплінарних справ Броварського міськрайонного суду Київської області від 21.05.2020 вирішено внести керівнику апарату суду не пізніше ніж протягом трьох робочих днів з дня підписання подання з матеріалами дисциплінарної справи, в якому рекомендувати притягнути секретаря судових засідань ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності, застосувавши до нього стягнення у виді догани, що підтверджується протоколом № 3 від 21.05.2020.

Подання внесено 25.05.2020, з якого слідує, що дисциплінарна комісія, дослідивши обставини, за яких був вчинений дисциплінарний проступок, характер вчиненого, враховуючи попередню роботу та ставлення до виконання посадових обов`язків, вирішила встановити наявність у діях секретаря судових засідань ОСОБА_1 дисциплінарного проступку, передбаченого пунктом 5 частини 2 статті 65 ЗУ «Про державну службу», який полягає у порушенні вимог щодо зберігання судових справ, що призвело до втрати справ про адміністративне правопорушення № 361/138/20 та № 361/905/20. Рекомендувати керівникові апарату притягнути секретаря судових засідань ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності, застосувавши до нього стягнення, передбачене частиною 3 статті 66 ЗУ «Про державну службу», у виді догани.

Наказом Броварського міськрайонного суду Київської області від 25.05.2020 № 70а-к «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності ОСОБА_1 », за вчинення дисциплінарного проступку, передбаченого пунктом 3 частини 2 статті 65 ЗУ «Про державну службу», - неналежне виконання посадових обов`язків, що виявилося у порушенні вимог щодо зберігання судових справ та призвело до втрати справ про адміністративні правопорушення № 361/138/20 та № 361/905/20 ОСОБА_1 , секретарю судових засідань Броварського міськрайонного суду Київської області, оголосити догану.

Позивач, не погоджуючись з оскаржуваним наказом, звернувся до суду за захистом своїх прав.

Надаючи правову оцінку обставинам, що склалися, суд зазначає наступне.

Відповідно до ст. 64 ЗУ «Про державну службу» за невиконання або неналежне виконання посадових обов`язків, визначених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами у сфері державної служби, посадовою інструкцією, а також порушення правил етичної поведінки та інше порушення службової дисципліни державний службовець притягається до дисциплінарної відповідальності у порядку, встановленому цим Законом.

Для державних службовців можуть встановлюватися особливості притягнення до дисциплінарної відповідальності у випадках, визначених законом.

Статтею 65 ЗУ «Про державну службу» передбачено , що підставою для притягнення державного службовця до дисциплінарної відповідальності є вчинення ним дисциплінарного проступку, тобто протиправної винної дії або бездіяльності чи прийняття рішення, що полягає у невиконанні або неналежному виконанні державним службовцем своїх посадових обов`язків та інших вимог, встановлених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами, за яке до нього може бути застосоване дисциплінарне стягнення.

Відповідно до п. ч. 2 ст. 65 ЗУ «Про державну службу» дисциплінарними проступками, зокрема, є невиконання або неналежне виконання посадових обов`язків, актів органів державної влади, наказів (розпоряджень) та доручень керівників, прийнятих у межах їхніх повноважень.

Згідно ч. 1, ч. 3 ст. 66 ЗУ «Про державну службу» до державних службовців застосовується один із таких видів дисциплінарного стягнення:

1) зауваження;

2) догана;

3) попередження про неповну службову відповідність;

4) звільнення з посади державної служби.

У разі допущення державним службовцем дисциплінарних проступків, передбачених пунктами 4, 5, 12 та 15 частини другої статті 65 цього Закону, суб`єктом призначення або керівником державної служби такому державному службовцю може бути оголошено догану.

Відповідно до ст. 68 ЗУ «Про державну службу» дисциплінарне провадження порушується шляхом видання відповідного наказу (розпорядження):

міністром - стосовно державного секретаря відповідного міністерства;

суб`єктом призначення - стосовно інших державних службовців.

Дисциплінарні стягнення накладаються (застосовуються):

1) на державних службовців, які займають посади державної служби категорії "А":

зауваження - суб`єктом призначення;

інші види дисциплінарних стягнень - суб`єктом призначення з урахуванням пропозиції Комісії;

2) на державних службовців, які займають посади державної служби категорій "Б" і "В":

зауваження - суб`єктом призначення;

інші види дисциплінарних стягнень - суб`єктом призначення за поданням дисциплінарної комісії.

Статтею 69 ЗУ «Про державну службу» передбачено, що для здійснення дисциплінарного провадження з метою визначення ступеня вини, характеру і тяжкості вчиненого дисциплінарного проступку утворюється дисциплінарна комісія з розгляду дисциплінарних справ (далі - дисциплінарна комісія).

Дисциплінарною комісією стосовно державних службовців, які займають посади державної служби категорії "А", є Комісія.

Дисциплінарну комісію стосовно державних службовців, які займають посади державної служби категорії "Б" та здійснюють повноваження керівників державної служби в державних органах, а також їх заступників, утворює суб`єкт призначення.

Дисциплінарну комісію стосовно інших державних службовців, які займають посади державної служби категорій "Б" і "В", утворює керівник державної служби у кожному державному органі.

Дисциплінарна комісія діє у складі не менше трьох членів.

Члени дисциплінарної комісії здійснюють свої повноваження на громадських засадах.

Результатом розгляду дисциплінарної справи є пропозиція Комісії або подання дисциплінарної комісії, які мають рекомендаційний характер для суб`єкта призначення.

Суб`єкт призначення протягом 10 календарних днів зобов`язаний прийняти рішення на підставі пропозиції Комісії або подання дисциплінарної комісії або надати вмотивовану відмову протягом цього строку.

Згідно ст. 73 ЗУ «Про державну службу» з метою збору інформації про обставини, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження, для визначення дисциплінарною комісією ступеня вини, характеру і тяжкості цього дисциплінарного проступку Комісією, дисциплінарною комісією формується дисциплінарна справа.

Дисциплінарна справа повинна містити, зокрема:

дату і місце її формування;

підстави для відкриття дисциплінарного провадження;

характеристику державного службовця, складену його безпосереднім керівником, та інші відомості, що характеризують державного службовця;

відомості щодо наявності чи відсутності дисциплінарних стягнень;

пояснення державного службовця щодо обставин, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження та/або акт про відмову від надання таких пояснень;

пояснення безпосереднього керівника державного службовця з приводу обставин, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження;

пояснення інших осіб, яким відомі обставини, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження (за наявності);

належним чином завірені копії документів і матеріалів, що підтверджують та/або спростовують факт вчинення дисциплінарного проступку;

пропозиції Комісії або подання дисциплінарної комісії у державному органі з висновком про наявність чи відсутність у діях державного службовця дисциплінарного проступку та підстав для його притягнення до дисциплінарної відповідальності;

Відповідно до ст. 74 ЗУ «Про державну службу» дисциплінарне стягнення має відповідати ступеню тяжкості вчиненого проступку та вини державного службовця. Під час визначення виду стягнення необхідно враховувати характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, обставини, що пом`якшують чи обтяжують відповідальність, результати оцінювання службової діяльності державного службовця, наявність заохочень, стягнень та його ставлення до служби.

Дисциплінарне стягнення може бути накладено тільки у разі встановлення факту вчинення дисциплінарного проступку та вини державного службовця. Вчинення державним службовцем діянь у стані крайньої потреби або необхідної оборони виключають можливість застосування дисциплінарного стягнення.

За кожне порушення службової дисципліни накладається лише одне дисциплінарне стягнення.

Дисциплінарне стягнення не може бути застосовано під час відсутності державного службовця на службі у зв`язку з тимчасовою непрацездатністю, під час перебування його у відпустці або у відрядженні.

Дисциплінарне стягнення до державного службовця застосовується не пізніше шести місяців з дня виявлення дисциплінарного проступку, без урахування часу тимчасової непрацездатності або перебування у відпустці, а також не застосовується, якщо минув один рік після його вчинення.

Державний службовець має право на ознайомлення з матеріалами дисциплінарної справи та на оскарження застосованого до нього дисциплінарного стягнення у визначеному цим Законом порядку.

Державний службовець може користуватися правовою допомогою адвоката або іншого уповноваженого ним представника.

Відповідно до ст.75 ЗУ «Про державну службу» перед накладенням дисциплінарного стягнення суб`єкт призначення повинен отримати від державного службовця, який притягається до дисциплінарної відповідальності, письмове пояснення.

Пояснення державного службовця має відображати час, місце, обставини та причини вчинення ним дисциплінарного проступку, його усвідомлення чи заперечення провини, а також інші питання, які мають значення у справі.

Відмова надати пояснення оформляється відповідним актом і підтверджується двома державними службовцями. Відмова надати пояснення не перешкоджає здійсненню дисциплінарного провадження та накладенню на державного службовця дисциплінарного стягнення.

Згідно ст. 77 ЗУ «Про державну службу» рішення про накладення на державного службовця дисциплінарного стягнення чи закриття дисциплінарного провадження приймає суб`єкт призначення протягом 10 календарних днів з дня отримання пропозицій Комісії, подання дисциплінарної комісії у державному органі. Рішення оформляється відповідним актом суб`єкта призначення.

У рішенні, яке оформляється наказом (розпорядженням), зазначаються найменування державного органу, дата його прийняття, відомості про державного службовця, стислий виклад обставин справи, вид дисциплінарного проступку і його юридична кваліфікація, вид застосованого дисциплінарного стягнення.

Якщо під час розгляду дисциплінарної справи у діях державного службовця не виявлено дисциплінарного проступку, суб`єкт призначення приймає рішення про закриття дисциплінарного провадження стосовно державного службовця, яке оформляється наказом (розпорядженням).

У разі виявлення за результатами розгляду ознак кримінального чи адміністративного правопорушення суб`єкт призначення зобов`язаний протягом трьох календарних днів передати відповідну заяву та копію матеріалів справи до відповідного правоохоронного органу.

Пропозиція Комісії, подання дисциплінарної комісії є обов`язковими для розгляду суб`єктами призначення та враховуються ними під час вирішення питань щодо застосування дисциплінарного стягнення чи закриття дисциплінарного провадження.

Державному службовцю видається під розписку належним чином завірена копія наказу (розпорядження) про накладення на нього дисциплінарного стягнення чи закриття дисциплінарного провадження не пізніше наступного робочого дня після прийняття відповідного рішення.

У разі відмови державного службовця від одержання копії наказу (розпорядження) про накладення на нього дисциплінарного стягнення чи закриття дисциплінарного провадження такий документ не пізніш як у триденний строк з дня прийняття рішення надсилається державному службовцеві за місцем його проживання рекомендованим листом з повідомленням про вручення.

Відповідно до п. 4 постанови КМУ від 04.12.2019 № 1039 «Про затвердження Порядку здійснення дисциплінарного провадження» (далі постанова № 1039) дисциплінарне провадження розпочинається з моменту прийняття рішення про порушення дисциплінарного провадження та завершується прийняттям рішення про накладення на державного службовця, стосовно якого здійснюється дисциплінарне провадження (далі - державний службовець), дисциплінарного стягнення чи закриття дисциплінарного провадження.

Згідно п. 7 постанови № 1039 для здійснення дисциплінарного провадження з метою визначення ступеня вини, характеру і тяжкості вчиненого дисциплінарного проступку утворюється дисциплінарна комісія.

Відповідно до п. 19 постанови № 1039 формою роботи Комісії, дисциплінарної комісії є засідання.

Засідання Комісії, дисциплінарної комісії є правоможним, якщо на ньому присутні не менше двох третин її членів.

Згідно п. 21 постанови № 1039 усі рішення Комісії, дисциплінарної комісії ухвалюються простою більшістю голосів присутніх на засіданні її членів.

Члени Комісії, дисциплінарної комісії мають один голос та можуть голосувати за або проти.

Під час голосування будь-які сумніви щодо наявності в діях державного службовця дисциплінарного проступку тлумачаться на його користь.

У разі рівного розподілу голосів вирішальним є голос головуючого на засіданні Комісії або голови дисциплінарної комісії.

Пунктом 22 постанови № 1039 визначено, що рішення Комісії, дисциплінарної комісії оформляється протоколом.

У протоколі зазначаються прізвище та ініціали голови, секретаря і присутніх на засіданні членів дисциплінарної комісії, місце, дата проведення засідання, час початку і закінчення засідання, порядок денний, результати розгляду порядку денного, результати голосування за кожним пунктом порядку денного, прийняті рішення.

Відповідно до п. 23 постанови № 1039 комісія, дисциплінарна комісія на своєму засіданні приймає рішення про початок розгляду дисциплінарної справи.

Згідно п. 31 постанови № 1039 комісія, дисциплінарна комісія запрошує державного службовця на своє засідання для надання пояснення щодо обставин, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження, та пропонує надати таке пояснення у письмовому вигляді.

Державний службовець має право:

бути присутнім на засіданні Комісії, дисциплінарної комісії для надання пояснення щодо обставин, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження;

знайомитися з матеріалами дисциплінарної справи відповідно до статті 76 Закону, у тому числі в установленому законом порядку запитувати та отримувати відповідні документи, їх копії;

надавати пояснення, а також відповідні документи та матеріали щодо обставин, які досліджуються;

заявляти клопотання про необхідність одержання і долучення до матеріалів дисциплінарної справи нових документів, одержання додаткових пояснень осіб, яким можуть бути відомі обставини справи;

користуватися правовою допомогою адвоката або іншого уповноваженого ним представника.

Державний службовець користується іншими правами, встановленими Конституцією та законами України.

Відповідно п. 32 постанови № 1039 про дату, час і місце засідання Комісії, дисциплінарної комісії державному службовцю повідомляється шляхом вручення інформації чи документів або надсилання їх поштою за адресою місця проживання/перебування чи на його адресу електронної пошти, або з використанням інших засобів телекомунікаційного зв`язку за наявними в особовій справі контактними даними.

Таке повідомлення здійснюється не менш як за п`ять календарних днів до дня проведення засідання Комісії, дисциплінарної комісії.

У разі коли державний службовець не прибув на засідання або не повідомив про поважні причини своєї відсутності, а також не надав письмові пояснення щодо обставин, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження, Комісія, дисциплінарна комісія складає акт про відмову від надання пояснень.

Відсутність державного службовця на засіданні Комісії, дисциплінарної комісії не перешкоджає здійсненню дисциплінарного провадження.

Згідно п. 35 постанови № 1039 комісія, дисциплінарна комісія вносить суб`єкту призначення (керівникові державної служби) пропозицію (подання) разом з матеріалами дисциплінарної справи не пізніше ніж протягом трьох робочих днів з дня її (його) підписання.

Одночасно із внесенням суб`єкту призначення (керівникові державної служби) пропозиції (подання) державному службовцю повідомляється про дату внесення суб`єкту призначення (керівнику державної служби) такої пропозиції (подання) та необхідність надання ним письмового пояснення суб`єкту призначення (керівнику державної служби) відповідно до статті 75 Закону.

Відповідно до Посадової інструкції секретаря судових засідань, затвердженої наказом керівника апарату Броварського міськрайонного суду Київської області від 21.08.2019 № 163а-г серетар судового засідання, зокрема:

- здійснює судові виклики та повідомлення в справах, які знаходяться у провадженні судді; оформлює заявки про доставку до суду затриманих та підсудних осіб, готує копії відповідних судових рішень;

- здійснює направлення копій судових рішень сторонам та іншим особам, які беруть участь у справі;

- оформлює матеріали судових справ і здійснює передачу справ до канцелярії суду;

- у межах наданих повноважень забезпечує функціонування автоматизованої системи документообігу суду;

- виконує інші доручення судді, керівника апарату суду, помічника судді, що стосуються організації розгляду судових справ.

Враховуючи викладене, суд дійшов висновку, що відповідач при прийнятті оскаржуваного наказу діяв у межах та спосіб, передбачений чинним законодавством, а тому відсутні підстави для його скасування.

При вирішенні даної справи суд враховує, що згідно п. 41 висновку №11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Слід зазначити, що згідно практики Європейського суду з прав людини та зокрема, рішення у справі "Серявін та інші проти України" від 10 лютого 2010 року, заява 4909/04, відповідно до п. 58 якого суд повторює, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі "Руїс Торіха проти Іспанії" від 9 грудня 1994 року, серія A, №303-A, п.29).

На переконання суду питання, які можуть вплинути на результат розгляду даної справи, судом було розглянуто та надано їм оцінку у повній мірі.

Статтею 9 КАС України закріплено принцип законності, який вимагає, щоб органи державної влади та їх посадові особи діяли тільки на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно ч. 1, ч. 2 ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Тобто, ці норми одночасно покладають обов`язок на сторін доводити суду обґрунтованість своїх тверджень або заперечень.

Проте, позивачем не було доведено суду обґрунтованості своїх позовних вимог.

З огляду на зазначене, виходячи з меж заявлених позовних вимог, системного аналізу положень чинного законодавства України та матеріалів справи, суд дійшов висновку, що у задоволенні адміністративного позову слід відмовити.

Підстави для вирішення судом питання про розподіл між сторонами судових витрат у відповідності до ст. 139 Кодексу адміністративного судочинства України відсутні.

Керуючись статтями 9, 14, 73-78, 90, 139, 143, 242 - 246, 250, 255 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

в и р і ш и в:

У задоволенні адміністративного позову відмовити.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

У разі оголошення судом лише вступної та резолютивної частини рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

Відповідно до підпункту 15.5 пункту 1 Розділу VII Перехідні положення Кодексу адміністративного судочинства України до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи до або через Київський окружний адміністративний суд.

Суддя Лапій С.М.