Справа № 520/5963/21
Суддя: Спірідонов М.О.
Дата ухвалення: 2021-06-16 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Рішення

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

Харків

"16" червня 2021 р. № 520/5963/21

Харківський окружний адміністративний суд у складі

Головуючого судді Спірідонов М.О.

за участю секретаря судового засідання Гіленко Ю.І.

представника позивача - Подус Ю.І.,

представника відповідача - Прокопович І.С.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в режимі відеоконференції в порядку загального позовного провадження в приміщенні Харківського окружного адміністративного суду адміністративну справу за позовом

ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , рнокпп НОМЕР_1 )
до Департаменту внутрішньої безпеки Національної поліції України (вул. Академіка Богомольця, буд. 10, м. Київ, 01601, )
про визнання протиправним та скасування наказу ,

В С Т А Н О В И В:

Позивач, ОСОБА_1 , звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з позовом до Департаменту внутрішньої безпеки Національної поліції України, в якому просить суд визнати незаконним і скасувати Наказ Департаменту внутрішньої безпеки Національної поліції України №59 від 15 лютого 2021 року в частині застосування до ОСОБА_1 , підполковника поліції ОСОБА_1 , заступника начальника управління - начальника відділу моніторингу та зонального контролю Сумського управління Департаменту внутрішньої безпеки Національної поліції України, дисциплінарне стягнення у виді догани (пункт 2 Наказу).

В обґрунтування позову зазначено, що Наказ Департаменту внутрішньої безпеки Національної поліції України №59 від 15 лютого 2021 року в частині застосування до ОСОБА_1 , підполковника поліції, заступника начальника управління - начальника відділу моніторингу та зонального контролю Сумського управління Департаменту внутрішньої безпеки Національної поліції України, дисциплінарне стягнення у виді догани (пункт 2 Наказу) є протиправним та таким, що винесений з порушенням норм чинного законодавства України, а тому підлягає скасуванню.

Представник позивача в судове засідання з`явився, позовні вимоги підтримав та просив суд їх задовольнити в повному обсязі.

Представник відповідача в судове засідання з`явився, щодо задоволення позовних вимог заперечував зазначивши, що оскаржуваний позивачем Наказ Департаменту внутрішньої безпеки Національної поліції України №59 від 15 лютого 2021 року в частині застосування до ОСОБА_1 , підполковника поліції, заступника начальника управління - начальника відділу моніторингу та зонального контролю Сумського управління Департаменту внутрішньої безпеки Національної поліції України, дисциплінарне стягнення у виді догани (пункт 2 Наказу) є законним та таким, що не підлягає скасуванню.

Суд, вислухавши пояснення сторін, дослідивши матеріали справи, проаналізувавши докази у їх сукупності, вивчивши норми матеріального та процесуального права, якими врегульовані спірні правовідносини вважає, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав та мотивів.

Судом встановлено, що наказом ДВБ НПУ від 11.11.2019 № 256 о/с підполковник поліції ОСОБА_1 призначений на посаду заступника начальника управління - начальника відділу моніторингу та зонального контролю Сумського управління ДВБ НПУ.

На виконання рішення, прийнятого на оперативній нараді керівництва Департаменту 25.01.2021 (протокол №1, № 852/42-01/01-21), щодо незадовільної організації оперативно-службової діяльності Сумського управління у 2020 році, відповідно до статей 14, 15 Дисциплінарного статуту

Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15 березня 2018 року №2337 - VIII (далі - Статут), пунктів 1, 2, 4 розділу II Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затвердженої наказом МВС від 07.11.2018 №893, зареєстрованим у Міністерстві юстиції України 28 листопада 2018 року за № 1355/32807, наказом ДВБ НПУ від 27.01.2021 № 16 призначено службове розслідування та утворено дисциплінарну комісію.

Під час проведення службового розслідування установлено, що за результатами оперативної наради керівництва ДВБ НПУ, проведеної 25.01.2021 за участі начальника Сумського управління ОСОБА_2 та заступника начальника - начальника відділу оперативних розробок цього управління ОСОБА_3 , організація оперативно-службової діяльності Сумського управління визнана незадовільною в частині:

1) розгляду звернень громадян;

2) проведення цільових заходів та перевірок територіальних підрозділів поліції;

3) організації роботи щодо документування протиправної діяльності поліцейських;

4) організації роботи щодо моніторингу державних закупівель, що проводяться територіальними підрозділами поліції;

5) відсутності актуальної інформації та матеріалів реалізацій;

6) оперативного інформування Департаменту про наявну інформацію щодо поліцейських, які готуються до скоєння кримінальних правопорушень;

7) відсутності інформації щодо впливу сторонніх осіб на кадрові призначення в ГУНП в Сумській області та його територіальних підрозділах.

Начальникові Сумського управління ОСОБА_2 вказано на:

- незадовільну підготовку до заслуховування керівництвом ДВБ результатів роботи підпорядкованого підрозділу;

- не володіння інформацією щодо результатів роботи відділу моніторингу та зонального контролю управління;

- неналежну організацію оперативно-розшукової роботи;

- відсутність інформації по лінії роботи внутрішньої безпеки стосовно новопризначених поліцейських на керівні посади підрозділів ГУНП в Сумській області;

-незадовільну організацію роботи щодо контролю за проведенням закупівель, що виразилось у відсутності підлеглого працівника на тендерному комітеті управління поліції охорони в Сумській області;

- неналежне документування адміністративних правопорушень, пов`язаних з корупцією.

Заступникові начальника управління - начальнику відділу оперативних розробок Сумського управління ОСОБА_3 вказано на:

- незадовільну підготовку до заслуховування керівництво ДВБ результатів оперативної роботи підпорядкованого підрозділу;

- не володіння інформацією про кількість оперативних контактів;

- незадовільне виконання своїх функціональних обов`язків.

Судом встановлено та вказаний факт не заперечувався відповідачем, що опитати та відібрати пояснення у заступника начальники управління - начальника відділу моніторингу та зонального контролю Сумського управління підполковника поліції ОСОБА_1 не виявилось за можливе. У телефонній розмові з головою дисциплінарної комісії ОСОБА_1 повідомив про неможливість надати письмові пояснення у зв`язку з перебуванням на лікарняному у місті Харкові.

Перебування ОСОБА_1 на лікарняному з 18.01.2021 по 26.02.2021 підтверджується листом Сумського управління від 10.02.2021 №304/42-18/02-2021.

Суд зазначає та вказаний факт не заперечувався відповідачем, що під час проведення службового розслідування та видання спірного наказу позивач знаходився на лікарняному.

Також судом встановлено, що відповідно до вказаного протоколу оперативної наради від 25.01.2021р. прийнято рішення провести службове розслідування за фактом неналежної організації роботи Сумського управління ДВБ НПУ.

При цьому як було встановлено судом позивач, участі в оперативній нараді не брав, з питання порядку денного не виступав, та щодо нього, як заступника начальника управління - начальника відділу моніторингу та зонального контролю Сумського управління ДВБ НПУ ніяких рішень нарадою не приймалося.

Судом встановлено, що наказом Департаменту внутрішньої безпеки Національної поліції України №59 від 15 лютого 2021 року застосовано до позивача дисциплінарне стягнення у виді догани (пункт 2 наказу).

Підставою для застосування дисциплінарного стягнення у Наказі зазначено вчинення позивачем дисциплінарного проступку, що виразився в порушенні вимог пунктів 1, 2 частини 3 статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15 березня 2018 року № 2337-УІІІ, пунктів 1, 2 частини 1 статті 18, статті 64 Закону України «Про Національну поліцію», неналежному виконанні абзаці§.,1, 3-4, 6-7 функціональних обов`язків від 11.01.2020 № Здск/42-18/01-2020, пунктів 2, 6-8, 11-12 розділу III Положення про Департамент внутрішньої безпеки Національної поліції України, затвердженого наказом НПУ від 09.11.2015 № 83 (у редакції наказу НПУ від 31.07.2019 № 765), що призвело до частково неналежної організації оперативно-службової діяльності Сумського управління у 2020 році.

Суд зазначає, що як вбачається із тексту оскарженого наказу, він був виданий на підставі висновку службового розслідування щодо незадовільної організації оперативно-службової діяльності Сумського управління у 2020 році, складеного дисциплінарною комісією Департаменту внутрішньої безпеки Національної поліції України згідно матеріалів службового розслідування у формі письмового провадження, проведеного на підставі наказу ДВБ НПУ від 27.01.2021 № 16 яким комісією встановлено, що аналізуючи зібрані матеріали службового розслідування, комісія дійшла до висновку, що начальник Сумського управління полковник поліції ОСОБА_2 , заступник начальника управління - начальник відділу оперативних розробок Сумського управління підполковник ОСОБА_3 та заступник начальника управління - начальник відділу моніторингу та зонального контролю Сумського управління підполковник поліції ОСОБА_1 безвідповідально віднеслися до виконання своїх функціональних обов`язків та завдань і функцій, покладених на Департамент, належним чином не організували оперативну-службову діяльність очолюваного ними підрозділу, що в подальшому призвело до вкрай низьких результатів оперативно-службової діяльності Сумського управління у 2020 році в порівнянні з іншими територіальними управліннями ДВБ.

Згідно п. 2 розділу IV «Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України» затвердженого наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07 листопада 2018 року № 893 (Зареєстровано в Міністерстві юстиції України 28 листопада 2018 р. за № 1355/32807) поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, під час його проведення має право:

надавати пояснення, подавати відповідні документи та матеріали, що стосуються обставин, які досліджуються;

подавати клопотання про отримання і залучення до матеріалів розслідування нових документів, отримання додаткових пояснень від осіб, які мають стосунок до справи;

ознайомлюватися з матеріалами, зібраними під час проведення службового розслідування, робити їх копії за допомогою технічних засобів з урахуванням обмежень, передбачених Кримінальним процесуальним кодексом України, Законами України «Про захист персональних даних», «Про державну таємницю» та іншими законами;

подавати скарги на дії осіб, які проводять службове розслідування;

брати участь у розгляді справи на відкритому засіданні дисциплінарної комісії;

користуватися правничою допомогою, послугами представника.

Відповідно до ч.1 статті 18 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15 березня 2018 року № 2337-VIII під час проведення службового розслідування поліцейський має право на захист, що полягає в наданні йому можливості надавати письмові пояснення щодо обставин вчинення дисциплінарного проступку та докази правомірності своїх дій.

Відповідно до частини 2 цієї статті поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, має право:

і) надавати пояснення, подавати відповідні документи та матеріали, що стосуються обставин, які досліджуються;

2) подавати клопотання про отримання і залучення до матеріалів розслідування нових документів, отримання додаткових пояснень від осіб, які мають відношення до справи;

3) ознайомлюватися з матеріалами, зібраними під час проведення службового розслідування, робити їх копії за допомогою технічних засобів з урахуванням обмежень, передбачених Кримінальним процесуальним кодексом України, законами України "Про захист персональних даних", "Про державну таємницю" та іншими законами;

4) подавати скарги на дії осіб, які проводять службове розслідування;

5) користуватися правничою допомогою.

Згідно пункту 5 розділу IV вказаного Порядку поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, має інші права, визначені статтею 18 Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

Розділом V вказаного Порядку унормовано проведення службового розслідування дисциплінарною комісією; зокрема, пунктом 1 цього розділу визначено, що проведення службового розслідування полягає в діяльності дисциплінарної комісії із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин його вчинення, установлення причин і умов учинення дисциплінарного проступку, вини поліцейського, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин учинення дисциплінарних проступків.

Відповідно до п.4 розділу V вказаного Порядку службове розслідування має встановити:

наявність чи відсутність складу дисциплінарного проступку в діянні (дії чи бездіяльності) поліцейського, з приводу якого (якої) було призначено службове розслідування;

наявність чи відсутність порушень положень законів України чи інших нормативно-правових актів, організаційно-розпорядчих документів або посадових інструкцій;

ступінь вини кожної з осіб, що вчинили дисциплінарний проступок;

обставини, що пом`якшують або обтяжують ступінь і характер відповідальності поліцейського чи знімають безпідставні звинувачення з нього;

відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень;

вид і розмір заподіяної шкоди;

причини та умови, що призвели до вчинення дисциплінарного проступку.

Відповідно до п. 7 розділу V вказаного Порядку розгляд справи дисциплінарною комісією проводиться зазвичай у формі письмового провадження.

Збирання та перевірка матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського у разі розгляду справи у формі письмового провадження здійснюються зазвичай шляхом:

одержання пояснень щодо обставин справи від поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, та від інших осіб;

одержання в органах, закладах, установах поліції та їх підрозділах чи за запитом в інших органах державної влади та органах місцевого самоврядування необхідних документів або їх копій та долучення до матеріалів справи;

отримання консультацій спеціалістів з питань, що стосуються службового розслідування.

У разі розгляду справи у формі письмового провадження рішення дисциплінарною комісією приймається без повідомлення та (або) виклику інших учасників службового розслідування на підставі наявних у справі матеріалів.

Відповідно до п.п. 13 та 14 Порядку поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, та інші особи можуть надавати усні чи письмові пояснення з приводу відомих їм відомостей про діяння, що стало підставою для призначення службового розслідування.

Під час розгляду справи у формі письмового провадження поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, надає пояснення в письмовій формі.

У письмовому поясненні поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, та інших осіб зазначаються посада, звання, прізвище, ім`я, по батькові особи, що одержує пояснення; прізвище, ім`я, по батькові, дата та місце народження, місце роботи, посада, адреса проживання особи, що надає пояснення, а якщо пояснення надається поліцейським, додатково зазначаються відомості про освіту, час служби в поліції та на займаній посаді; попередження особи про право відмовитися надавати пояснення щодо себе, членів своєї сім`ї чи близьких родичів, коло яких визначено законодавством України; надання особою, що надає пояснення, згоди на обробку та використання в службових документах поліції її персональних даних.

Пояснення поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, та інших осіб може фіксуватися на бланку пояснення, зразок якого наведена в додатку до цього Порядку.

Письмове пояснення підписують особа, яка отримувала пояснення, та особа, яка надала пояснення, із зазначенням дати його надання.

Відповідно до п. 16 Порядку виклик поліцейського для надання пояснень у разі його відсутності на службі дисциплінарна комісія здійснює в порядку, визначеному частинами шостою-десятою статті 18 Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

Відповідно ч.ч. 6-10 ст. 18 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15 березня 2018 року № 2337-VIII, у разі відсутності поліцейського на службі дисциплінарна комісія викликає його для надання пояснень. Виклик для надання пояснень надсилається рекомендованим листом з повідомленням на адресу місця проживання поліцейського, що зазначена в його особовій справі.

Виклик про надання пояснень надсилається з таким розрахунком, щоб поліцейський, який викликається, мав не менше двох діб для прибуття на засідання дисциплінарної комісії.

Фактом, що підтверджує отримання або неотримання поліцейським виклику про надання пояснень, є отримання органом, що проводить службове розслідування, поштового повідомлення про вручення або про відмову від отримання такого виклику чи повернення поштового відправлення з позначкою про невручення.

Поліцейський, який з поважних причин не може прибути для надання пояснень, зобов`язаний не менше ніж за добу до визначеного часу повідомити про це дисциплінарну комісію з наданням підтвердних документів.

Якщо поліцейський, викликаний для надання пояснень у визначеному цією статтею порядку, не з`явився та не повідомив про причини свого неприбуття, він вважається таким, що відмовився від надання пояснень.

Суд зазначає, що відповідачем до матеріалів справи жодного письмового виклику про надання пояснень на адресу позивача та доказів направлення таких викликів не надано , що є порушенням вищенаведених приписів Дисциплінарного статуту Національної поліції України та Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України.

Крім цього як було встановлено судом вище, про сам факт проведення службового розслідування позивачеві було повідомлено телефоном головою комісії капітаном поліції ОСОБА_4 , без зазначення підстав та строків його проведення, роз`яснення прав поліцейського, щодо якого проводиться службове розслідування, тощо.

Також як було встановлено судом вище та не заперечувалось представником відповідача в судовому засіданні позивач жодним чином не відмовлявся від надання пояснень.

Відповідно до ч.ч. 1-3 статті 11 Дисциплінарного статуту Національної поліції України за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.

За вчинення адміністративних правопорушень поліцейські несуть дисциплінарну відповідальність відповідно до цього Статуту, крім випадків, передбачених Кодексом України про адміністративні правопорушення.

Поліцейських, яких в установленому порядку притягнуто до адміністративної, кримінальної або цивільно-правової відповідальності, одночасно може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності згідно з цим Статутом.

Згідно із статтею 12 Дисциплінарного статуту Національної поліції України дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Відповідно до статті 13 Дисциплінарного статуту Національної поліції України дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.

Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони.

Відповідно до ч.7 статті 19 Дисциплінарного статуту Національної поліції України у разі встановлення вини поліцейського за результатами проведеного службового розслідування видається письмовий наказ про застосування до поліцейського одного з видів дисциплінарного стягнення, передбаченого статтею 13 цього Статуту, зміст якого оголошується особовому складу органу поліції.

Згідно із п. 1 Розділу VII Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України у разі якщо за результатами розгляду матеріалів службового розслідування (справи) дисциплінарна комісія встановить наявність у діях (бездіяльності) поліцейського дисциплінарного проступку, керівнику, який призначив службове розслідування, вносяться пропозиції щодо накладення на поліцейського дисциплінарного стягнення.

Уповноважений керівник, враховуючи характер проступку, обставини, за яких він був учинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби, визначає вид дисциплінарного стягнення, що підлягає застосуванню до поліцейського, та видає письмовий наказ про його застосування. У разі якщо керівник не уповноважений на застосування дисциплінарних стягнень, він порушує перед старшим прямим керівником клопотання про притягнення поліцейського до дисциплінарної відповідальності.

З огляду на вищенаведені положення, підставою для застосування дисциплінарного стягнення до поліцейського є його протиправна винна дія чи бездіяльність, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.

Враховуючи вище викидане суд приходить до висновку, що при проведенні службового розслідування відносно позивача, відповідачем не було дотримано вимоги статті 18 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, розділу V Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України, що унеможливило реалізацію при проведенні розслідування прав позивача, передбачених ч.2 статті 18 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, п. 2 розділу IV Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України, зокрема прав на надання пояснень, відповідних документів та матеріалів, що стосуються обставин, які досліджуються, подання клопотань, ознайомлення з матеріалами, зібраними під час проведення службового розслідування, та інших.

Таким чином, при проведенні службового розслідування не було забезпечення дотримання прав позивача, передбачених «Порядком проведення службових розслідувань у Національній поліції України», що має наслідком незаконність висновку, складеного за результатами такого службового розслідування .

Крім цього з оскаржуваного наказу №59 від 15.02.2021р. вбачається що підставою для застосування дисциплінарного стягнення до позивача зазначено наступне:

1). порушення вимог пунктів 1, 2 частини 3 статті 1-Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15 березня 2018 року № 2337-УІІІ,

Відповідно до вказаних пунктів ч 3 ст.1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України "Про Національну поліцію", зобов`язує поліцейського:

- бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України;

- знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки.

Суд зазначає, що відповідачем ані в висновку службового розслідування ані в спірному наказі не зазначено в чому полягає невірність Присязі або незнання закону і нормативно правових актів з боку позивача.

2). порушення вимог пунктів 1, 2 частини 1 статті 18, статті 64 Закону України «Про Національну поліцію»,

Пункти 1 і 2 ч.1 статті 18 Закону України «Про національну поліцію» зобов`язують поліцейського:

- неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського;

- професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва;

Статтею 64 Закону України «Про національну поліцію» унормовано зміст та порядок складання Присяги поліцейського.

Суд зазначає, що відповідачем ані в висновку службового розслідування ані в спірному наказі не зазначено в чому полягає порушення цих вимог Закону.

3). неналежне виконання пунктів 2, 6-8, 11-12 розділу III Положення про Департамент внутрішньої безпеки Національної поліції України, затвердженого наказом НПУ від 09.11.2015 № 83 (у редакції наказу НПУ від 31.07.2019 № 765).

Суд зазначає, що вказані пункти Положення про ДВБ регламентують основні функції Департаменту, при цьому в чому саме полягає їх неналежне виконання з боку позивача ОСОБА_1 у наказі не зазначено.

Таким чином суд приходить до висновку, що підставою для застосування дисциплінарного стягнення до позивача зазначені формальні вимоги законодавства, без жодних вказівок на конкретні та певні порушення або недотримання позивачем вимог законодавства та нормативних актів, що регулюють діяльність Національної поліції України та Департаменту внутрішньої безпеки.

Враховуючи вище зазначена суд приходить до висновку, що Наказ Департаменту внутрішньої безпеки Національної поліції України №59 від 15 лютого 2021 року в частині застосування до ОСОБА_1 , підполковника поліції, заступника начальника управління - начальника відділу моніторингу та зонального контролю Сумського управління Департаменту внутрішньої безпеки Національної поліції України, дисциплінарне стягнення у виді догани (пункт 2 Наказу) винесено з порушенням вимог чинного законодавства України, а отже він підлягає скасуванню.

Керуючись ст.ст.246, 250, 255, 295 КАС України, суд -

ВИРІШИВ:

Адміністративний позов ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , рнокпп НОМЕР_1 ) до Департаменту внутрішньої безпеки Національної поліції України (вул. Академіка Богомольця, буд. 10, м. Київ, 01601, ) про визнання протиправним та скасування наказу задовольнити в повному обсязі.

Скасувати Наказ Департаменту внутрішньої безпеки Національної поліції України №59 від 15 лютого 2021 року в частині застосування до ОСОБА_1 , підполковника поліції, заступника начальника управління - начальника відділу моніторингу та зонального контролю Сумського управління Департаменту внутрішньої безпеки Національної поліції України, дисциплінарне стягнення у виді догани (пункт 2 Наказу).

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення суду не були вручені у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення у повному обсязі виготовлено 17 червня 2021 року.

Суддя Спірідонов М.О.