Справа № 400/5000/20
Суддя: Стас Л.В.
Дата ухвалення: 2021-06-17 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

П`ЯТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
___________________________________________________________________________________
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

17 червня 2021 р.м.ОдесаСправа № 400/5000/20
Головуючий в 1 інстанції: Біоносенко В. В.

П`ятий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

судді-доповідача Стас Л.В.,

суддів: Шевчук О.А., Турецької І.О.,

розглянувши у письмовому провадженні апеляційну скаргу Чорноморської митниці Держмитслужби на рішення Миколаївського окружного адміністративного суду від 28 грудня 2020 року у справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Нумпа" до Чорноморської митниці Держмитслужби про визнання протиправними та скасування рішення про коригування митної вартості товарів від 24 липня 2020 року №UA508000/2020/00080/2 і картки відмови від 24 липня 2020 року №UA508290/2020/00022,

В С Т А Н О В И В :

Позивач, Товариство з обмеженою відповідальністю "Нумпа" (далі ТОВ "Нумпа", позивач) звернувся до суду з позовом до Чорноморської митниці Держмитслужби, в якому просив визнати протиправним та скасувати рішення про коригування митної вартості товарів №UA508000/2020/000080/2 від 24 липня 2020 року та картки відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні чи митному пропуску товарів і транспортних засобів через митний кордон України від 24 липня 2020 року №UA508290/2020/00022.

Обґрунтовуючи заявлені вимоги, позивач наголошував на тому, що відповідачем застосовано резервний метод щодо товарів, які імпортуються у зв`язку з тим, що подані декларантом документи не містять всіх даних, що підтверджують числові значення митної вартості (ціни товару), необхідні для перевірки числового значення заявленої митної вартості витрат на страхування, пакування, маркування, транспортування; надані декларантом документи містяться розбіжності та ознаки підробки, декларантом не подано декларацію країни відправлення, тощо. Проте, подані ТОВ "Нумпа" документи повністю відповідають встановленому ч.2 ст.53 Митного кодексу України (далі - МК України) переліку, повно та достовірно відображають вартість господарських операцій.

Рішенням Миколаївського окружного адміністративного суду від 28 грудня 2020 року позов ТОВ "Нумпа" - задоволено.

Визнано протиправним та скасовано рішення про коригування митної вартості товарів Чорноморської митниці Держмитслужби №UA508000/2020/000080/2 від 24 липня 2020 року.

Визнано протиправним та скасовано картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні чи митному пропуску товарів і транспортних засобів через митний кордон України Чорноморської митниці Держмитслужби №UA508290/2020/00022 від 24 липня 2020 року.

Стягнуто за рахунок бюджетних асигнувань Чорноморської митниці Держмитслужби на користь ТОВ "Нумпа" судові витрати в розмірі 2102 грн.

Справу розглянуто в порядку спрощеного позовного провадження.

Не погоджуючись з вказаним рішенням Чорноморська митниця Держмитслужби подала апеляційну скаргу, у якій зазначила, що рішення винесено з порушенням норм матеріального та процесуального права, у зв`язку з чим апелянт просить скасувати оскаржуване рішення та прийняти нове, яким у задоволенні позову відмовити повністю.

В обґрунтування апеляційної скарги, митний орган вказав, що за результатом розгляду документів встановлено, що вони не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, необхідні для перевірки заявленої митної вартості витрат на страхування, пакування, маркування, транспортування.

Надані декларантом документи містять розбіжності та ознаки підробки, а саме: підписи продавця та покупця, зазначені у розділі 16 контракту №1040013/2020 від 26 березня 2020 року на англійській мові є дзеркальним відображення на українській мові; підпис продавця, зазначений у розділі 16 контракту№1040013/2020 від 26 березня 2020 рокує дзеркальним відображенням підпису зазначеному в інвойсі №20Р-ї4иМРА002 від 04 квітня 2020 року, пакувального листа №20Р-Т4иМРА002 від 04 квітня 2020 року, до того ж декларантом не надано митну декларацію країни відправлення (контракту №1040013/2020 п.4 ч.4.3), використані декларантом відомості не підтверджено документально.

Скаржник вказує, що надані позивачем меморіальний ордер №4 від 27 квітня 2020 року, меморіальний ордер №6 від 01 червня 2020 року, виписка з АТ «УКРСИББАНК» за 01 квітня 2020 року 30 квітня 2020 року, видана 11 серпня 2020 року, виписка з АТ «УКРСИББАНК» за 01 червня 2020 року 30 червня 2020 року видана 11 серпня 2020 року, є документами, що підтверджують купівлю валюти та не є банківськими платіжними документами, що стосуються оцінюваного товару, якщо рахунок сплачено.

Також апелянт зазначає, що надану позивачем виписку з бухгалтерської документації від 23 липня 2020 року та оборотно-сальдову відомість по рахунку « 3712» неможливо ідентифікувати з оцінюваним товаром. Отже, декларантом не підтверджено фактично сплачену вартість оцінюваного товару.

ТОВ "Нумпа" не скористалося правом подання відзиву на апеляційну скаргу.

Відповідно до приписів п.3 ч.1 ст.311 КАС України справу розглянуто в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, у зв`язку з поданням апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції, які ухвалені в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (у порядку письмового провадження).

Заслухавши суддю-доповідача, розглянувши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, перевіривши законність і обґрунтованість судового рішення в межах позовних вимог і доводів апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, з огляду на таке.

Судом встановлено, що ТОВ "Нумпа" зареєстровано в якості юридичної особи 02 вересня 1993 року, про що 14 грудня 2007 року в Єдиному Державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань зроблено відповідний запис №0008001.

Основним видами діяльності товариства є будівництво житлових і нежитлових будівель (основний); розвідувальне буріння; монтаж водопровідних мереж, систем опалення та кондиціонування; оптова торгівля зерном, необробленим тютюном, насінням і кормами для тварин; неспеціалізована оптова торгівля; діяльність у сфері інжинірингу, геології та геодезії, надання послуг технічного консультування в цих сферах;будівництво трубопроводів.

26 березня 2020 року позивачем був укладений зовнішньоекономічний договір купівлі-продажу №ICN001 3/2020 від 26 березня 2020 року з компанією NINGBO HIDROTEKCO., LTD (Китай), за умовами якого продавець продає, а покупець покупає обладнання з водопідготовки, запасні частини та комплектуючі до них. Загальна сума контракту 14009,50 дол.США.

Відповідно до зовнішньоекономічного договору купівлі-продажу №ICN001 3/2020 від 26 березня 2020 року позивачем придбано за 14009,50 дол.США товар : 1) побутовий водянийфільтрRO-75G-E01C-400 од.; - комплект змінних картриджів (PP+GAC+CTO)-300 шт.; вугільний картридж Е-33-100шт.; 3) пластиковий бак 3.0g -30 од; 4) крани для побутових водянихфільтрів - dcc-024-50; - mfv-01 1/4 -100 од.; DCC-025-50 од.; GF-02S-50 од.; 5) фітинги для побутових водяних фільтрів: DCC-009 1/4 (трійник) -100 од.;DCC-001 1/4 (з`єднання) -100 од; DCC-002А 1/4 (кутове з`єднання) -150 од.; DCC-03 А 1/4 (кутове з`єднання) - 50 од.; DCC-004А 1/4 (кутове з`єднання) -50 од.; DCC-021А 1/4 (колектор) -50 од.; DCC-012 А 1/4 (з`єднання) -50 од.; 6) трубка безшовна 1/4" -100м; 7) зливний зажим (хомутне з`єднання)- 50 од. Кліпса DCC-001 1/4" (для кріплення фітингів) -1100 од., Кліпса DCC-001А3/8 (для кріплення фітингів) -500 шт.

З метою здійснення митного оформлення, позивачем укладено договір №419 від 28 лютого 2019 року з митним брокером ТОВ "Логос-Фортуна-Брокер".

З метою митного оформлення, поставлених за контрактом товарів митний брокер подав до митниці електрону митну декларацію №UA508290/2020/003353, до якої долучив сканкопії документів:

пакувальний лист № б/н від 04 квітня 2020 року;

рахунок-фактуру (інвойс) №20Р-NUMPA002від 04 квітня 2020 року;

коносамент (Bill of Lading)№MEDUN7567252 від 08 червня 2020 року;

автотранспорту накладну CMR №1004 від 21 липня 2020 року;

меморіальний ордер №4 від 27 квітня 2020 року;

меморіальний ордер№6 від 01 червня 2020 року;

зовнішньоекономічний договір купівлі-продажу№ICN001 3/2020 dsl 26/03/2020;

договір про надання послуг митного брокера №419 від 28 лютого 2019;

технічну інформацію від 04 квітня 2020 року;

декларацію митної вартості від 22 липня 2020 року.

Під час митного оформлення зазначеної партії товару ТОВ "Нумпа" визначено його митну вартість відповідно до ст.58 МК України за основним методом - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції) .

На етапі перевірки митної вартості, відповідач повідомив ТОВ "Нумпа" про необхідність надання додаткових документів для підтвердження митної вартості товару: 1) виписку з бухгалтерської документації щодо числових значень складових митної вартості; - оплати складових митної вартості (транспортних, пакування, маркування та страхових витрат); 2)висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація з біржових організацій про вартість товару або сировини; 3) каталоги, специфікації виробника товару; 4) копію митної декларації країни відправлення.

На виконання зазначених вимог, митним брокером листом від 24 липня 2020 року надіслано заявуТОВ "Нумпа" від24 липня 2020 року, в якій зазначено, що витрати на страхування не здійснювались, оскільки ТОВ "Нумпа"товар не страхувало; до загальної вартості, зазначеної в інвойсі №20Р-NUMPA002 від 04 квітня 2020 року відповідно до умов поставки СРТ-Одеса включені всі витрати, що стосуються товару до моменту його поставки до Одеси.

До вказаної заяви додані додаткові документи, що запитувались відповідачем:

1) виписку з бухгалтерської документації ТОВ "Нумпа" від 23 липня 2020 року по зовнішньоекономічному контракту №ICN001 3/2020 від 26 березня 2020 року, що підтверджує вартість товарів у сумі 14009,50 дол.США;

2) оборотно-сальдову відомість ТОВ "Нумпа"по рахунку 3712, що підтверджує вартість товарів у сумі 14009,50 дол.США;

3) прайс-лист NINGBO HIDROTEK CO., LTD від 04 березня 2020 року, що підтверджує вартість товару;

4) комерційну пропозицію NINGBO HIDROTEK CO., LTD від 20 березня 2020 року, що підтверджує вартість товару;

5) експертне заключення РТПП у Миколаївській області№120-0650 від 24 липня 2020 року, що підтверджує вартість товару.

Чорноморською митницею прийнято Рішення про коригування митної вартості товарів №UA508000/2020/000080/2 від 24 липня 2020 року, відповідно до якого скореговано ціну товару №1 та №2 за резервним методом ( за МД UA508290/2020/003353 від 22 липня 2020 року).

Також, Чорноморською митницею Держмитслужби прийнято картку відмову в прийнятті митної декларації, митному оформленню чи пропуску товарів, транспортних засобів через митний кордон України №UA508290/2020/00022 від 24 липня 2020 року.

У рішенні про коригування митної вартості товарів від 24 липня 2020 року зазначено, що метод за ціною договору(контракту) щодо товарів, які імпортуються не застосовується, у зв`язку з тим, що документи подані декларантом до митного оформлення, не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення заявленої митної вартості, необхідні для перевірки числового значення заявленої митної вартості витрат на страхування, пакування, маркування, транспортування. надані документи містять розбіжності (ознаки підробки): (дзеркально відображені підписів), не надано заявку, передбаченуп.4 ч.4.2 контракту, також не надано декларацію країни відправлення, наданий декларантом прайс-лист не містить терміну дії та відсутні умови поставки, комерційна пропозиція не містить терміну дії документу, в наданому експертному заключенні, тощо.

Вважаючи оскаржуване рішення протиправним, позивач звернувся до суду із позовом про його скасування.

Задовольняючи адміністративний позов суд першої інстанції виходив з того, що позивачем для митного оформлення були надані всі документи, необхідні для підтвердження заявленої митної вартості імпортованого товару, які містили необхідні числові показники митної вартості. Таким чином, відповідач не довів, що позивач сплатив за товар іншу суму ніж та, яка заявлена у якості митної вартості товару.

При цьому, суд першої інстанції послався на позицію Верховного Суду, висловлену у постанові від 27 листопада 2018 року по адміністративній справі №826/12037/17 про те, що наявність в інформаційних базах даних митного органу інформації про те, що у попередні періоди аналогічні товари були розмитнені із зазначенням більшої митної вартості жодним чином не доводить неправильність її визначення позивачем, оскільки митна вартість залежить від ряду обставин і визначається в кожному конкретному випадку.

Перевіривши повноту встановлення судом першої інстанції фактичних обставин справи та правильність застосування норм матеріального і процесуального права, колегія суддів дійшла такого висновку.

Статтею 49 Митного кодексу України встановлено, що митна вартість товарів, які переміщуються через митний кордон України - це вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Відомості про митну вартість використовуються, зокрема, для нарахування митних платежів (ст. 50 МК України).

Згідно ч. 1 ст.51 МК України, митна вартість товарів, що переміщуються через митний кордон України, визначається декларантом відповідно до нормМитного кодексу України. Про це ж вказано у ч. 1 ст.52МК України.

При цьому, відповідно до ч.2 ст.52 МК України, декларант або уповноважена ним особа зобов`язані подавати митниці достовірні відомості про визначення митної вартості, які повинні базуватися на об`єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню, а митний орган має право впевнюватися в достовірності або точності будь-якої заяви, документа чи розрахунку, поданих для цілей визначення митної вартості, (п. 1 ч.5 ст.54МК України)

Документами, які підтверджують митну вартість товарів, згідно з частиною 2 зазначеної статті є: 1) декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах п`ятій і шостій статті 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості; 2) зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності; 3) рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу); 4) якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; 5) за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; 6) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; 7) ліцензія на імпорт товару, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню; 8) якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування. Однак, у разі необхідності, органи доходів та зборів мають право письмово запитувати від декларанта або уповноваженої ним особи додаткові документи та відомості (п.2 ч.5 ст.54 МК України), а декларант чи уповноважена ним особа зобов`язані надати такі додаткові документи (ч.3, 4ст.53МК України).

Згідно ч.1 ст.54 МК України контроль правильності визначення митної вартості товарів здійснюється органом доходів та зборів під час проведення митного контролю та митного оформлення шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості.

Пунктом 1 ч.4 ст.54 МК України визначено обов`язок митниць здійснювати контроль заявленої декларантом митної вартості товарів шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості товарів, наявності в поданих зазначеними особами документах усіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

Разом з тим, якщо документи, які підтверджують митну вартість товарів та подані декларантом до митного органу, містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу органу доходів і зборів зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) додаткові документи, визначені ч.3 ст.53 МК України.

Аналіз наведених норм дає підстави вважати, що митні органи мають право здійснювати контроль правильності обчислення декларантом митної вартості, але ці повноваження здійснюються у спосіб, визначений законом, зокрема, витребовування додаткових документів на підтвердження задекларованої митної вартості може мати місце тільки у випадку наявності обґрунтованих сумнівів у достовірності поданих декларантом відомостей. Такі сумніви можуть бути зумовлені неповнотою поданих документів для підтвердження заявленої митної вартості товарів, невідповідністю характеристик товарів, зазначених у поданих документах, митному огляду цих товарів, порівнянням рівня заявленої митної вартості товарів з рівнем митної вартості ідентичних або подібних товарів, митне оформлення яких уже здійснено тощо.

Поряд із цим, Верховний Суд неодноразово у постановах від 08 жовтня 2019 року у справі №803/776/17, від 22 грудня 2020 року у справі №809/382/17, від 25 лютого 2021 року у справі №810/3295/17 зазначав, що митний орган повинен витребувати лише ті документи, які дають можливість пересвідчитись у правильності чи помилковості задекларованої митної вартості, а не всі, які передбачені статтею 53 МК України.

Ненадання повного переліку витребуваних документів може бути підставою для визначення митної вартості не за першим методом лише тоді, коли подані документи є недостатніми чи такими, що у своїй сукупності не спростовують сумнів у достовірності наданої інформації.

Виходячи з принципу послідовності, передбаченого ст.57 МК України, відповідач при виборі методу визначення митної вартості повинен був провести консультації з декларантом, обмінюючись наявною у кожного з них інформацією. При цьому застосування резервного методу відповідно до вимог, встановлених Митним кодексом України можливе лише за наявності обґрунтованих підстав незастосування попередніх п`яти.

Згідно ст.57 МК України визначення митної вартості товарів, які ввозяться в Україну відповідно до митного режиму імпорту, здійснюється за такими методами:1) основний - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції);2) другорядні:а) за ціною договору щодо ідентичних товарів;б) за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів;в) на основі віднімання вартості;г) на основі додавання вартості (обчислена вартість);ґ) резервний.

Основним методом визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є перший метод - за ціною договору (вартість операції).

Кожний наступний метод застосовується лише у разі, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу відповідно до норм цього Кодексу.

Застосуванню другорядних методів передує процедура консультацій між органом доходів і зборів та декларантом з метою визначення основи вартості згідно з положеннями статей 59 і 60 цього Кодексу. Під час таких консультацій орган доходів і зборів та декларант можуть здійснити обмін наявною у кожного з них інформацією за умови додержання вимог щодо її конфіденційності.

Основний метод (ст.58 МК України - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції)) неможливо застосувати, враховуючи відсутність документально підтвердженої інформації щодо внутрішньої структури ціни реалізації імпортних товарів (у зв`язку з наданням неповних відомостей про митну вартість товарів, ненадання належних додаткових документів).

Метод визначення митної вартості товарів за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються, не застосовується, якщо використані декларантом або уповноваженою ним особою відомості не підтверджені документально або не визначені кількісно і достовірні та/або відсутня хоча б одна з складових митної вартості, яка є обов`язковою при її обчисленні.

Так, відповідно до ч.3 ст.58 МК України, у разі якщо митна вартість не може бути визначена за основним методом, застосовуються другорядні методи, зазначені у п.2 ч.1ст.57 Митного кодексу України.

Статтею 64 МК України встановлено, що у разі якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом послідовного використання методів, зазначених у статтях 58-63 цього Кодексу, митна вартість оцінюваних товарів визначається з використанням способів, які не суперечать законам України і є сумісними з відповідними принципами і положеннями Генеральної угоди з тарифів і торгівлі (GAТТ).

Дослідивши доводи апеляційної скарги суд апеляційної інстанції погоджується з судом першої інстанції, що з наданих до митного оформлення документів повністю прослідковується ланцюг між замовником, перевізником (експедитором) та вантажем.

Так, відповідно до Інкотермс-2010 CIF (Cost, Insuranceand Freight (... named portof destination) - вартість, страхування і фрахт (... назва порту призначення). Термін "вартість, страхування та фрахт" означає, що поставка є здійсненою продавцем, коли товар перейшов через поручні судна в порту відвантаження. Продавець зобов`язаний понести витрати та оплатити фрахт, необхідні для доставки товару до названого порту призначення, проте, ризик втрати чи пошкодження товару, а також будь-які додаткові витрати, спричинені подіями, що виникають після здійснення поставки, переходять з продавця на покупця. Однак за умовами терміна CIF на продавця покладається також обов`язок забезпечення морського страхування на користь покупця проти ризику втрати чи пошкодження товару під час перевезення. Отже, продавець зобов`язаний укласти договір страхування та сплатити страхові внески. Покупець повинен мати на увазі, що за умовами терміна CIF від продавця вимагається забезпечення страхування лише з мінімальним покриттям. У випадку, якщо покупець бажає мати страхування з більшим покриттям, він повинен або прямо та недвозначно домовитися про це з продавцем, або самостійно вжити заходів до забезпечення додаткового страхування.

Тому у разі укладання контракту за умовами поставки CIF на продавця покладається обов`язок забезпечення страхування на користь покупця проти ризику втрати чи пошкодження товару під час перевезення, а також сплати страхових внесків та вартості перевезення вантажу до порту відвантаження.

Зважаючи на те, що перевезення товару здійснювалося морем на умовах поставки CIF, суд першої інстанції правильно вказав, що в даному випадку позивач не повинен додатково страхувати товар та нести витрати на транспортування вантажу до порту ODESSA/CHORNOMORSK/YUZHNSY.

Поряд з цим, апелянтом, в порушення вимог ч.2 ст.77 КАС України, не надано належних доказів того, що «підписи продавця та покупця, зазначені у розділі 16 контракту №1040013/2020 від 26 березня 2020 року на англійській мові є дзеркальним відображенням на українській мові», а тому є необґрунтованими.

Колегія суддів також наголошує, що з урахуванням положень ч.3 ст.53 МК України копія митної декларації країни відправлення є додатковим документом, що може бути витребуваний, у разі, якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.

На переконання колегії суддів, ненадання усіх запитуваних митним органом документів, які відсутні та не повинні бути в декларанта, не свідчить про неналежне виконання вимог митниці надати додаткові документи та в цілому не може свідчити про наявність розбіжностей у наданих документах.

З огляду на те, що до митного оформлення декларантом були надані документи, перелік яких визначений митним законодавством, та, як встановлено під час розгляду справи, вказані документи давали митному органу змогу визначити заявлену митну вартість товару, судом першої інстанції вірно зазначено, що витребування у декларанта додаткових документів є безпідставним, а не доведеність відповідачем неможливості застосувати під час митного оформлення товару митну вартість за основним методом та необґрунтованість застосування резервного методу, свідчить про неправомірність рішення органу щодо її коригування.

Колегія суддів вважає, що встановлення в судовому порядку необґрунтованості коригування митної вартості товару в силу приписів норм митного законодавства є беззаперечною підставою для скасування рішення, прийнятого на підставі неправомірних висновків митного органу.

Враховуючи викладене, оскільки відповідачем необґрунтовано не враховано документи, за якими декларантом заявляється митна вартість, коригування митної вартості проведено не у відповідності до норм митного законодавства, колегія суддів вважає, що судом першої інстанції правильно встановлено підстави для скасування оскаржуваного рішення митниці.

З системного аналізу вимог чинного законодавства та обставин справи, колегія суддів приходить до висновку щодо обґрунтованості рішення суду першої інстанції про задоволення позову ТОВ "Нумпа".

Оцінюючи доводи апеляційної скарги, апеляційний суд виходить з того, що судом першої інстанції було надано належну правову оцінку доводам, викладеним у позовній заяві та запереченнях проти позову. Жодних нових доводів, які б доводили порушення норм матеріального або процесуального права при винесенні оскаржуваного судового рішення, у апеляційній скарзі не зазначено.

Відповідно до ст.ст. 242 КАС України судове рішення повинно бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених такими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Статтею 316 КАС України встановлено, що суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись ст.ст.308, 311, 315, 316, 322, 325, 328 КАС України, суд, -

П О С Т А Н О В И В :

Апеляційну скаргу Чорноморської митниці Держмитслужби - залишити без задоволення.

Рішення Миколаївського окружного адміністративного суду від 28 грудня 2020 року у справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Нумпа" до Чорноморської митниці Держмитслужби про визнання протиправними та скасування рішення про коригування митної вартості товарів від 24 липня 2020 року №UA508000/2020/00080/2 і картки відмови від 24 липня 2020 року №UA508290/2020/00022 - залишити без змін.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дати її прийняття та оскарженню у касаційному порядку до не підлягає.

Повний текст судового рішення складений 17.06.2021 року.

Головуючий суддя Стас Л.В.
Судді Шевчук О.А. Турецька І.О.