Справа № 640/17112/19
Суддя: Келеберда В.І.
Дата ухвалення: 2021-06-18 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

18 червня 2021 року м. Київ № 640/17112/19

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі судді Келеберди В.І., розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін адміністративну справу

за позовом ОСОБА_1

до Рахункової палати

про визнання протиправним та скасування рішення №21-1 від 20 серпня 2019 року,-

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до Окружного адміністративного суду міста Києва з адміністративним позовом до Рахункової палати з вимогами про визнання протиправним та скасування рішення від 20.08.2019 р. №21-1 «Про вжиття заходів зовнішнього врегулювання конфлікту інтересів».

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначає, що згідно з оскаржуваним рішенням його вирішено повідомити та надіслати до Національного агентства з питань запобігання корупції (далі - НАЗК) матеріали щодо ознак можливого конфлікту інтересів, пов`язаного з проведенням аудиту ефективності використання коштів державного бюджету, виділених НАЗК та на фінансування статутної діяльності політичних партії, відповідальним за здійснення якого є член Рахункової палати ОСОБА_1 . Також зазначеним рішенням вирішено повідомити та надіслати до органів національної поліції матеріали щодо ознак можливого конфлікту інтересів, пов`язаного з проведенням аудиту ефективності використання коштів державного бюджету, виділених НАЗК та на фінансування статутної діяльності політичних партій, відповідальним за здійснення якого є член Рахункової палати ОСОБА_1 .

Позивач стверджує, що оскаржуване рішення прийнято без встановлених законодавством підстав, не у межах повноважень та у спосіб, що визначений Конституцією та законами України, без належних повноважень, необґрунтовано, без урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення, упереджено, недобросовісно, нерозсудливо, без дотримання принципу рівності перед законом, запобігаючи усім формам дискримінації, без урахування права на участь у процесі прийняття рішення.

При цьому позивач зазначає, що до Рахункової палати листом від 03.08.2019 р. звернувся гр. ОСОБА_2 , який на думку позивача не існує взагалі, та навів інформацію, яка ставить під сумнів доброчесність та авторитет позивача як члена Рахункової палати, підриває імідж вищого органу фінансового контролю України.

На думку позивача фактично на нього з боку сумнівного громадянина зібрана компрометуюча інформація, яка не могла бути взята з відкритих джерел, певні документи мали індивідуальний персоніфікований характер, відомості про які неможливо взяти з Інтернету.

Не дивлячись на це, троє членів Рахункової палати оперативно відреагували на зазначене звернення, запропонували провести позачергове засідання та призупинити аудит ефективності використання коштів державного бюджету, виділених НАЗК, відповідальним за проведення якого є позивач. При цьому, позивач звертає увагу, що чинним законодавством та Регламентом Рахункової палати не визначено такої процедури, як призупинення аудиту до з`ясування обставин, а передбачено лише можливість відводу члена Рахункової палати без можливості призупинення процедури аудиту.

Також позивач стверджує, що правових підстав для проведення позапланового засідання Рахункової палати з розгляду заяви громадянина не було, тому такі дії порушують процедуру скликання та проведення засідань Рахункової палати. Окрім того, посадові особи ОСОБА_3 та ОСОБА_4 з перевищенням службових повноважень, як вважає позивач, запропонували Рахунковій палаті прийняти рішення про відвід ОСОБА_1 від здійснення аудиту у НАЗК, оскільки ні органами прокуратури, нац.поліції, НАБУ, НАЗК не приймалося рішень щодо порушення ним законодавства про запобігання корупції.

Наполягаючи на тому, що у його діях відсутній реальний чи/або потенційний конфлікт інтересів з НАЗК, оскільки безпосередньо НАЗК самостійно приймало рішення про повну перевірку декларації в умовах, коли вже була розпочата процедура аудиту в НАЗК, а його дії в рамках аудиту неможливо кваліфікувати як такі, що можуть впливати на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи невчинення дій під час виконання зазначених повноважень, позивач зазначає, що розпочав контрольний захід з кінця 2018 року, а НАЗК у березні 2019 року лише у єдиного з дев`яти членів Рахункової палати вирішило провести повну перевірку його декларації за 2017 рік. В таких умовах позивач розцінював дії НАЗК як потенційний можливий тиск на нього як на члена Рахункової палати, про що він повідомив Голову НАЗК. Про наявність можливого конфлікту інтересів жодних повідомлень з боку керівництва НАЗК не надходило.

Окрім зазначеного позивач вказує на порушення порядку проведення засідання Рахункової палати, на якому було прийнято оскаржуване рішення, оскільки розгляд такого питання не передбачався порядком денним, проект рішення йому для ознайомлення не надавався, про засідання він особисто не повідомлявся.

Посилаючись на такі та інші обставини, позивач просить задовольнити позовні вимоги.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 01 жовтня 2019 року, після усунення позивачем недоліків позову згідно ухвали Окружного адміністративного суду міста Києва від 16 вересня 2019 року, відкрито провадження у справі, визначено розгляд провадити суддею одноособово, за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін, запропоновано відповідачу надати відзив на позовну заяву та усі наявні докази.

Відповідачем 29 жовтня 2019 року подано відзив на позовну заяву, у якому проти позовних вимог Рахункова палата заперечує, вважає, що звернення ОСОБА_2 відповідало вимогам Закону України «Про звернення громадян», тому підлягало розгляду, а службові особи апарату Рахункової палати діяли виключно на підставі та в межах повноважень, визначених законодавством України, у тому числі актами якими у своїй діяльності керується Рахункова палата.

До того ж, Рахункова палата є колегіальним органом, основною організаційною формою діяльності якої є засідання. Регламентом Рахункової палати передбачена можливість проведення позапланових засідань у разі необхідності термінового вирішення питань.

По суті поставлених позивачем питань, відповідач зазначає, що ОСОБА_1 самостійно ухилився від надання будь-яких пояснень чи висловлення своєї позиції, оскільки відмовився від участі у позаплановому засіданні, що підтверджується відповідним протоколом, а також його службовою запискою, у яких міститься чітка відмова з`явитися на засідання.

За прийняття оскаржуваного рішення члени Рахункової палати проголосували одноголосно, а саме рішення містить у собі усі необхідні реквізити, підписано Головою Рахункової палати, порушень прав позивача не вбачається, а доводи, викладені як підстава позову, не підтверджують протиправність прийняття рішення. У задоволенні позову відповідач просить відмовити.

Позивачем 30.10.2019 року подано відповідь на відзив, а відповідачем 05.11.2019 р. заперечення на відповідь на відзив.

Згідно з частиною третьою статті 241 Кодексу адміністративного судочинства України судовий розгляд в суді першої інстанції закінчується ухваленням рішення суду.

Враховуючи викладене, суд закінчує розгляд даної справи ухваленням рішення за правилами Кодексу адміністративного судочинства України, виходячи з наявних у справі матеріалів.

Оцінивши наявні у справі документи і матеріали, належність, допустимість кожного доказу окремо, а також достатність та взаємний зв`язок наявних в матеріалах справи доказів у їх сукупності, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні, судом встановлено наступне.

З наявних у справі матеріалів вбачається, що на адресу Рахункової палати 06.08.2019 року надійшло звернення гр. ОСОБА_2 , у якому викладено обставини щодо можливого конфлікту інтересів члена Рахункової палати ОСОБА_1 , пов`язаного із здійсненням аудиту ефективності використання коштів державного бюджету, виділених НАЗК на керівництво та управління у сфері запобігання корупції та на фінансування статутної діяльності політичних партій.

Зазначене звернення відповідало вимогам, встановленим Законом України «Про звернення громадян», у ньому зазначений автор звернення, місце проживання, проставлений підпис. Підстав вважати звернення анонімним не вбачалося, тому воно прийнято відповідачем до опрацювання, зареєстровано та передано т.в.о Голови Рахункової палати ОСОБА_5 для визначення виконавців.

Опрацювання звернення доручено за резолюцією Секретаря Рахункової палати юридичному департаменту ( ОСОБА_3 ) та Управлінню запобігання та виявлення корупції Рахункової палати (ОСОБА_4) для розгляду та надання пропозицій та формування позиції Рахункової палати.

Частиною першою статті 131 Закону України «Про запобігання корупції» визначено, що з метою організації та здійснення заходів із запобігання та виявлення корупції, передбачених цим Законом, утворюються (визначаються)уповноважені підрозділи (уповноважені особи) з питань запобігання та виявлення корупції, а частиною другою цієї ж статті передбачено утворення уповноваженого підрозділу з питань запобігання та виявлення корупції в апараті Рахункової палати.

Типовим положенням про уповноважений підрозділ (особу) з питань запобігання та виявлення корупції, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 04.09.2013 р. №706 визначено, що у разі виявлення фактів, що можуть свідчити про вчинення корупційних або пов`язаних з корупцією правопорушень посадовими чи службовими особами органу виконавчої влади, підприємства, установи та організації, інформує в установленому порядку про такі факти керівника органу виконавчої влади (його апарату), підприємства, установи та організації, а також правоохоронні органи відповідно до їх компетенції (підпункт 6 пункт 5).

Згідно з частиною другою статті 7 Закону України «Про державну службу» керівники державної служби в органах затверджують положення про структурні підрозділи державних органів та посадові інструкції.

Наказом Секретаря Рахункової палати - керівника апарату від 10.01.2019 р. №4 затверджено Положення про Управління запобігання та виявлення корупції, основним завданням Управління визначено здійснення контролю за дотриманням вимог антикорупційного законодавства, зокрема й щодо врегулювання конфлікту інтересів.

Відповідно до пункту 3.1.9 Положення Управління відповідно до покладених на нього завдань вживає заходів щодо запобігання, виявлення та протидії фактам порушення антикорупційного законодавства посадовими особами та службовими особами, працівниками Рахункової палати, встановлення причин і умов, що призвели до їх вчинення, а також їх усунення. Управління у межах компетенції у сфері запобігання корупції здійснює заходи з виявлення конфлікту інтересів в Рахунковій палаті, сприяє його врегулюванню та інформує НАЗК про виявлення конфлікту інтересів та заходи, що були вжиті для його врегулювання (пункт 3.5.1).

Виходячи з пояснень відповідача, ураховуючи те, що посада начальника Управління з 10.01.2019 р. є вакантною тривалий час, обов`язки за посадою виконує начальник відділу контролю за дотриманням антикорупційного законодавства ОСОБА_4 , що підтверджується також наданою до матеріалів справи довідкою від 24.10.2019 р. №10-2911.

За результатами розгляду звернення ОСОБА_2 встановлені порушення ОСОБА_1 вимог та обмежень, передбачених Законом України «Про запобігання корупції», зокрема, виявлено обставини наявності в його діях реального конфлікту інтересів при здійсненні аудиту ефективності, про що повідомлено Секретаря Рахункової палати - керівника апарату ОСОБА_6 службовою запискою від 07.08.2019 р. №20-02/67, запропоновано врегулювати конфлікт інтересів, що виник у ОСОБА_1 шляхом усунення останнього від здійснення контрольного заходу. Копія службової записки передана тимчасово виконуючому повноваження Голови Рахункової палати ОСОБА_5 для розгляду та реагування.

Також заступником директора юридичного департаменту ОСОБА_3 за результатами опрацювання звернення ОСОБА_2 направлено ОСОБА_5 та Секретарю Рахункової палати - керівнику апарату ОСОБА_6 службову записку від 07.08.2019 р. №10-38/444, якою запропоновані шляхи врегулювання конфлікту інтересів, у разі його встановлення.

Проаналізувавши зміст зазначених документів (службових записок) суд констатує відсутність ознак визначення юридичної «кваліфікації» дій ОСОБА_1 , як стверджує позивач у позові, та зазначає, що записки містять роз`яснення та пропозиції щодо застосування положень чинного законодавства з огляду на встановлені в ході розгляду звернення ОСОБА_2 обставини.

В зазначеній частині суд не знаходить обставин перевищення повноважень службовими особами апарату Рахункової палати, на які посилається позивач, та вважає їх безпідставними та не підтвердженими достатніми та переконливими доказами.

Стосовно правомірності скликання позапланового засідання Рахункової палати 08.08.2019 року суд встановив наступне.

Відповідно до Закону України «Про Рахункову палату» від 2 липня 2015 року

№ 576-VIII (далі - Закон №576-VIII) остання є колегіальним органом, основною організаційною формою діяльності якої є засідання.

Повноваження Голови Рахункової палати, у тому числі в частині скликання та проведення засідань Рахункової палати, визначені Законом №576-VIII та Регламентом Рахункової палати (далі - Регламент).

Розпорядженням т.в.п Голови Рахункової палати ОСОБА_5 (виконував обов`язки на період відпустки Голови ОСОБА_7 ) від 08.08.2019 р. №3-р Секретарю Рахункової палати - керівнику апарату ОСОБА_6 доручено забезпечити підготовку та проведення позачергового (позапланового) засідання Рахункової палати.

Можливість проведення позачергових засідань Рахункової палати у разі необхідності термінового вирішення питань передбачена абз 2 пункту 9.4 Регламенту.

Також приписами частини другої статті 35 Закону України «Про запобігання корупції» вбачається, що про конфлікт інтересів особи, яка входить до складу колегіального органу може заявити будь-який член такого колегіального органу.

Як вбачається з пояснень відповідача, викладених у відзиві на позовну заяву, скликання позапланового засідання Рахункової палати відбулося на підставі службових записок від 07.08.2019 р. членів Рахункової палати ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , у яких містилося прохання скликати позапланове засідання Рахункової палати з метою невідкладного розгляду питання щодо наявності можливого конфлікту інтересів між ОСОБА_1 та НАЗК.

У протоколі засідання Рахункової палати від 08.08.2019 р. №19 зазначено: слухали головуючого, який зазначив, що повідомлення про скликання позапланового засідання Рахункової палати викликано необхідністю розгляду питання, яке стосується виконання повноважень Рахунковою палатою, зокрема, забезпечення здійснення членом Рахункової палати ОСОБА_1 аудиту ефективності.

Водночас, позапланове засідання рахункової палати 08.08.2019 року не вважається правомочним через відсутність кворуму, виходячи з положень статті 25 Закону №576-VIII.

Надалі, 20.08.2019 р. уповноваженим підрозділом Рахункової палати з питань запобігання та виявлення корупції подано Голові Рахункової палати ОСОБА_7 службову записку №20-02/73, якою запропоновано повторно скликати засідання Рахункової палати з метою врегулювання конфлікту інтересів, який виник між ОСОБА_1 та НАЗК. До службової записки додано проект рішення Рахункової палати, яким запропоновано вжити заходів, спрямованих на усунення конфлікту інтересів у розумінні Закону України «Про запобігання корупції».

У той же день під час проведення планового засідання Рахункової палати Головою Рахункової палати оголошено про скликання цього ж дня позапланового засідання з метою розгляду вищевказаного питання. Одночасно роздано членам Рахункової палати проект порядку денного позапланового засідання, який включав одне питання: Про вжиття заходів зовнішнього врегулювання конфлікту інтересів. Зазначене підтверджується витягом з протоколу засідання Рахункової палати від 20.08.2019 р. №20.

Виходячи з встановленого, суд не вбачає обставин порушення процедури призначення позапланового засідання Рахункової палати 20.08.2019 р., при цьому ж скликання засідання ініційовано повноваженою особою - Головою Рахункової палати, окремого порядку скликання позапланових засідань Регламентом не передбачено, тому оголошення Головою Рахункової палати під час планового засідання про скликання позапланового засідання у цей же день з одночасним повідомленням про час та місце проведення з наданням проекту порядку денного суд не вважає порушенням порядку повідомлення членів Рахункової палати у розумінні чинного Регламенту.

Як стверджує позивач, у зв`язку з ненаданням йому для ознайомлення протоколу засідання Рахункової палати від 20.08.2019 р. №21 його права як члена Рахункової палати порушені, оскільки на підставі абз.2 пункту 11.3 Регламенту він мав право звернутися із вимогою щодо надання йому завіреної в установленому порядку копії протоколу засідання Рахункової палати.

Проте, виходячи з інформації, наданої відповідачем, жодних вимог з моменту прийняття рішення Рахунковою палатою 20.08.2019 р. від члена ОСОБА_1 не надходило, у зв`язку з чим такі доводи позивача суд не приймає та не вважає їх суттєвими для даної справи.

Як вже зазначив суд вище, основною умовою правомочності проведення засідання Рахункової палати та прийняття відповідних рішень - наявність кворуму. Відповідно до частини четвертої статті 25 Закону №576-VIII та пункту 9.11 Регламенту засідання Рахункової палати є правомочним у разі присутності на ньому не менш як двох третин її складу.

Участь у позаплановому засіданні 20.08.2019 р. взяли 7 з 9 членів Рахункової палати, що підтверджується протоколом №21 від 20.08.2019 р.

У зазначений час член Рахункової палати ОСОБА_1 перебував у відпустці відповідно до наказу №126-в від 19.07.2019 р., проте зазначена обставина не може бути підставою для визнання засідання неправомочним. Окрім того, виходячи з положень частини другої статті 35 Закону України «Про запобігання корупції», у разі виникнення реального чи потенційного конфлікту інтересів у особи, уповноваженої на виконання функцій держави а бо місцевого самоврядування, прирівняної до неї особи, яка входить до складу колегіального органу, вона не має права брати участь у прийнятті рішення цим органом. Виключенням з цієї норми виступає втрата правомочності колегіальним органом у разі неучасті такої особи у процесі прийняття рішення. Проте, як вже встановлено судом, відсутність ОСОБА_1 на позачерговому засіданні 20.08.2019 р. не впливає на правомочність прийнятого на ньому рішення.

Отже, доводи позивача про те що оскаржуване рішення прийнято без урахування його права на участь у процесі прийняття рішення є недоведеною та спростовується положеннями чинного законодавства та фактичними обставинами справи, встановленими судом.

Додатково до зазначеного суд вважає за необхідне навести наступне.

Як вбачається з протоколу позачергового засідання Рахункової палати від 20.08.2019 р. №21, членами рахункової палати, а також іншими посадовими особами , зокрема начальником відділу контролю за дотриманням антикорупційного законодавства управління запобігання та виявлення корупції ОСОБА_4 , проведено обговорення питання порядку денного щодо вжиття заходів зовнішнього врегулювання конфлікту інтересів.

Так, член рахункової палати ОСОБА_10 зазначила, що після детального вивчення пакету документів, наданого їй на позачергове засідання 08.08.2019 р., яке не відбулося через відсутність кворуму, на її думку, обставини наявності конфлікту інтересів мають місце.

Також ОСОБА_4 висловив думку, що у даному випадку виник конфлікт інтересів між ОСОБА_1 та НАЗК.

Член Рахункової палати ОСОБА_9 запропонував прийняти рішення та повідомити правоохоронні органи про ознаки можливого конфлікту інтересів.

Головуючий на засіданні зазначив, що в ситуації, яка виникла, він вважає за доцільне поінформувати правоохоронні органи та прийняти відповідне рішення про це.

Отже, обговорення питання відбулося, члени Рахункової палати надали оцінку наявним фактам та доводам та одноголосно проголосували за прийняття оскаржуваного рішення, що підтверджується протоколом №21 від 20.08.2019 р.

У прийнятому рішенні Рахункова палата вирішила повідомити та надіслати до НАЗК та Національної поліції України матеріали щодо ознак можливого конфлікту інтересів, пов`язаного з проведенням аудиту ефективності, відповідальним за здійснення якого є член рахункової палати ОСОБА_1 .

Суд у свою чергу звертає увагу, що як НАЗК, так і Національна поліція України є спеціально уповноваженими суб`єктами у сфері протидії корупції (абз. 14 частини першої статті 1 Закону України «Про запобігання корупції».

Згідно з частиною другою статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України під час розгляду справи суд перевіряє, чи прийняті (вчинені) рішення:

1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України;

2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано;

3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії);

4) безсторонньо (неупереджено);

5) добросовісно;

6) розсудливо;

7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації;

8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія);

9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення;

10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Розглянувши позовні вимоги на предмет дотримання відповідачем положень статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України при прийнятті оскаржуваного рішення від 20.08.2019 р., суд приходить до висновку, що відповідач діяв на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначений Конституцією та законами України, з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано, при цьому прийняв рішення з урахуванням наявних обставин, що мають значення для його прийняття.

Також суд зазначає, що обставини наявності або відсутності реального конфлікту інтересів між позивачем та НАЗК не входять до предмету розгляду даної справи та не досліджуються судом, оскільки у даному випадку суд оцінює лише законність або протиправність оскаржуваного рішення Рахункової палати від 20.08.2019 р. з огляду на ті доводи позивача, які стосуються порушення порядку його прийняття, наявності відповідної компетенції органу та відповідності вимогам чинного на час його прийняття законодавства. Інші аргументи позивача стосовно суті можливого конфлікту інтересів, пов`язаного із проведенням позивачем аудиту діяльності НАЗК, суд у даній справі не оцінює.

Окрім того, судом встановлені також ті обставини, що за результатами розгляду оскаржуваного рішення відповідача НАЗК листом від 01.10.2019 р. №31-02/71509/19 повідомило Рахункову палату, що сам факт проведення НАЗК повної перевірки декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування за 2017 рік, поданої ОСОБА_1 не може безумовно свідчити про наявність приватного інтересу у останнього при виданні доручення на виконання заходу державного зовнішнього фінансового контролю (аудиту).

Отже, фактично оскаржуване рішення Рахункової палати на час розгляду справи є реалізованим, в порядку реагування на нього НАЗК вже надано відповідь по суті поставленого питання.

Таким чином, позивачем не доведено суду обґрунтованості своїх тверджень щодо протиправності оскаржуваного рішення Рахункової палати від 20 серпня 2019 року та не підкріплено їх належними та переконливими доказами, у зв`язку з чим суд не вбачає правових підстав для задоволення позовних вимог.

Згідно з частиною першою статті 9 Кодексу адміністративного судочинства України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Частиною першою статті 72 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до частини другої статті 73 Кодексу адміністративного судочинства України предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування.

Частинами першою та другою статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Вирішуючи питання розподілу судових витрат, суд керується приписами частини першої статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України, згідно яких судові витрати підлягають відшкодуванню лише при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень.

З урахуванням викладеного, керуючись статтями 72-73, 76-77, 139, 243-246, 255, 257-263 Кодексу адміністративного судочинства України, Окружний адміністративний суд міста Києва, -

В И Р І Ш И В:

У задоволенні адміністративного позову ОСОБА_1 до Рахункової палати про визнання протиправним та скасування рішення №21-1 від 20 серпня 2019 року - відмовити.

За приписами статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закритті апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Порядок та строки подання апеляційної скарги врегульовано приписами статей 294-297 Кодексу адміністративного судочинства України.

Повне найменування сторін:

Позивач: ОСОБА_1 , адреса: АДРЕСА_1 , рнокпп НОМЕР_1 , тел. НОМЕР_2 .

Відповідач: Рахункова палата, адреса: 01601, м. Київ, вул. Коцюбинського, будинок 7, , тел. НОМЕР_3 .

Суддя В.І. Келеберда