Справа № 120/3886/20-а
Суддя: Богоніс Михайло Богданович
Дата ухвалення: 2021-06-15 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

м. Вінниця

15 червня 2021 р. Справа № 120/3886/20-а

Вінницький окружний адміністративний суд у складі

головуючого судді Богоноса М.Б.,

за участю

секретаря судового засідання Слюсар О.О.

представника позивача Міщенко А.Г.

представника відповідача Малишенко А.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву про розстрочення виконання рішення суду по справі за позовом Фізичної особи підприємця ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Вінницькій області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення рішення

УСТАНОВИВ

У провадженні Вінницького окружного адміністративного суду перебувала адміністративна справа за позовом Фізичної особи підприємця ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Вінницькій області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення рішення.

Рішенням суду від 22.10.2020 яке залишено без змін постановою Сьомого апеляційного адміністративного суду від 05.04.2021 у задоволенні вимог адміністративного позову відмовлено повністю.

02.06.2021 на адресу суду надійшла заява за підписом адвоката Міщенко А.Г. в інтересах позивача про розстрочення виконання рішення суду на підставі ч. 1 ст. 378 КАС України.

Ухвалою від 07.06.2021 заяву про розстрочення виконання судового рішення призначено до розгляду у судовому засіданні на 15.06.2021 о 11:00 год.

14.06.2021 на адресу суду надійшло клопотання відповідача про заміну його правонаступником та заперечення на заяву про розстрочення виконання рішення у якому відповідач просить відмовити у задоволенні заяви.

Обґрунтовуючи заяву відповідач зазначає, що процедура виконання судового рішення, на підставі якого з платника податків стягуються кошти, є самостійною процедурою, яка регулюється окремими нормами Податкового кодексу України.

Відповідач вказав, що розстрочення є лише формою розрахунків платника з бюджетом шляхом зміни строків платежу, яка може застосовуватись в тому числі і у процедурі примусового стягнення податкового боргу.

Також відповідач зазначив, що саме в процедурі звернення до суду суб`єкта владних повноважень про стягнення податкового боргу встановлюється порядок його виконання шляхом розстрочення сплати боргу. Натомість рішення суду у цій справі не є рішенням про стягнення податкового боргу, а тому заява про розстрочення його виконання не підлягає задоволенню.

Усними ухвалами постановленими у судовому засіданні 15.06.2021 судом задоволено клопотання про заміну відповідача правонаступником, задоволено усне клопотання представника позивача про зміну прохальної частини заяви про розстрочення виконання рішення.

Представник позивача у судовому засіданні підтримала заяву про розстрочення виконання судового рішення та просила задовольнити її в повному обсязі із урахуванням уточнення її прохальної частини, що стосується зміни періодів сплати грошового зобов`язання.

Представник відповідача просила відмовити в задоволенні заяви про розстрочення виконання судового рішення зіславшись на аргументи, що наведені у письмових запереченнях на заяву.

Розглянувши заяву про розстрочення виконання судового рішення, додані до неї письмові докази та врахувавши доводи сторін, суд встановив наступне.

На підставі Акта перевірки від 03.07.2020 № 234/02/32/05/06/ НОМЕР_1 відповідачем прийнято податкове повідомлення рішення № про застосування до позивача штрафних санкцій за платежем акцизний податок на суму 86000,00 грн.

Податкове повідомлення - рішення № стало предметом оскарження у цій справі.

Рішенням Вінницького окружного адміністративного суду від 22.10.2020, яке залишено без змін постановою Сьомого апеляційного адміністративного суду від 05.04.2021 у задоволенні вимог адміністративного позову відмовлено повністю.

Згідно з ч. 1 ст. 378 КАС, за заявою сторони суд, який розглядав справу як суд першої інстанції, може відстрочити або розстрочити виконання рішення, а за заявою стягувача чи виконавця (у випадках, встановлених законом), - встановити чи змінити спосіб або порядок його виконання.

Враховуючи зміст та характер правовідносин щодо оскарження податкового повідомлення - рішення та наслідки ухваленого у справі рішення, суд вважає, що заява позивача про розстрочення його виконання не може бути задоволена виходячи із таких мотивів.

Щодо правових наслідків рішення від 22.10.2020 суд зазначає, що відповідно до п. 56.18 ст. 56 ПК України, з урахуванням строків давності, визначених статтею 102 цього Кодексу, платник податків має право оскаржити в суді податкове повідомлення - рішення

При зверненні платника податків до суду з позовом щодо визнання протиправним та/або скасування рішення контролюючого органу грошове зобов`язання вважається неузгодженим до дня набрання судовим рішенням законної сили.

День закінчення процедури судового оскарження (день набрання рішенням суду законної сили) вважається днем узгодження грошового зобов`язання.

Відтак, наслідком набрання рішенням суду у цій справі законної сили є те, що грошове зобов`язання донараховане податковим повідомленням рішенням № набуло статус узгодженого.

Тому, таке рішення суду не підлягає окремому виконання адже безпосередньо не містить жодних приписів зобов`язального характеру, не є рішенням про стягнення податкового боргу із позивача, а податковий орган не вважається стягувачем за рішенням суду. Набранням рішенням суду законної сили вказує лише на те, що грошове зобов`язання платника податку вважається узгодженим і в подальшому для Фізичної особи підприємця ОСОБА_1 наступають інші правові наслідки, які знаходяться поза змістом правовідносин які були спірними у справі № 120/3886/20-а.

Так, в силу абз. 2 п. 57.3. ст. 57 ПК України, у разі оскарження рішення контролюючого органу про нараховану суму грошового зобов`язання платник податків зобов`язаний самостійно погасити узгоджену суму, а також пеню та штрафні санкції за їх наявності протягом 10 робочих днів, наступних за днем такого узгодження.

Відтак, обов`язок із сплати грошового зобов`язання по завершенню процедури його узгодження виникає на підставі норми абз. 2 п. 57.3. ст. 57 ПК України, а не безпосередньо на підставі рішення суду від 22.10.2020.

В подальшому, у правовідносинах щодо сплати грошового зобов`язання у сумі 86000,00 грн. донарахованого податковим - повідомленням рішенням № у скасуванні якого судом відмовлено, Фізична особа підприємець ОСОБА_1 вправі ініціювати передбачену нормами ст. 100 ПК України процедуру розстрочення та відстрочення сплати грошового зобов`язання.

Інститут розстрочення та відстрочення сплати податкового боргу платника податків, що регулюється ст. 100 ПК України, є елементом правовідносин щодо погашення податкового боргу платників податків в межах адміністрування податків та зборів, а не правовідносин які виникають при оскарженні податкового повідомлення - рішення та узгодження грошового зобов`язання.

У свою чергу у разі стягнення із позивача податкового боргу в судовому порядку у спорі, що може бути ініційовано контролюючим органом, платник податків має право звертатися до суду в порядку встановленому процесуальним законом (ст. 378 КАС України) та просити про розстрочення чи відстрочення виконання рішення суду про стягнення із нього коштів.

Інститути розстрочення/відстрочення податкового боргу платника податків та розстрочення/відстрочення виконання судового рішення за своєю правовою природою не можуть ототожнюватись, однак їх спільною ознакою є те, що обидва є елементами процедури погашення податкового боргу платників податків. Перший застосовується у позасудовому, а другий у судовому порядку.

Відтак, беручи до уваги, що спір у цій справі виник на стадії узгодження грошового зобов`язання, а не у процедурі погашення податкового боргу та враховуючи вказані вище мотиви, суд доходить висновку про відсутність підстав для задоволення заяви про розстрочення виконання судового рішення від 22.10.2020.

Керуючись ст. 241, 248, 256, 378 КАС України, суд

УХВАЛИВ

У задоволенні заяви адвоката Міщенко Алли Геннадіївни в інтересах фізичної особи підприємця ОСОБА_1 про розстрочення виконання рішення Вінницького окружного адміністративного суду від 22.10.2020 по справі № 120/3886/20-а відмовити.

Ухвала суду першої інстанції набирає законної сили в порядку, визначеному ст. 256 КАС України.

Відповідно до ст. 295 КАС України, апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня складення повного тексту ухвали.

Суддя Богоніс Михайло Богданович