Справа № 320/2587/20
Суддя: Колеснікова І.С.
Дата ухвалення: 2021-06-16 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про відмову в заміні боржника у виконавчому листі

та відстрочення виконання судового рішення

16 червня 2021 року м. Київ №320/2587/20

Київський окружний адміністративний суд у складі судді Колеснікової І.С., секретаря судового засідання Казьміної Я.О., розглянувши у відкритому судовому засіданні питання про заміну сторони виконавчого провадження та відстрочення виконання судового рішення в адміністративній справі

за позовом Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у

Київській області

до Дошкільного навчального закладу (ясла-садок) №8 «Теремок» центр Софії Русової»

Славутицької міської ради Київської області

про застосування заходів реагування у вигляді зупинення роботи

В С Т А Н О В И В:

Рішенням Київського окружного адміністративного суду від 06.08.2020 у справі №320/2587/20, залишеним в силі постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 03.12.2020, задоволено адміністративний позов Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Київській області до Дошкільного навчального закладу (ясла-садок) №8 «Теремок» центр Софії Русової» Славутицької міської ради Київської області про застосування заходів реагування у вигляді повного зупинення експлуатації (роботи) будівлі Дошкільного навчального закладу (ясла-садок) №8 «Теремок» центр Софії Русової» Славутицької міської ради Київської області (), за адресою: Київська обл., м. Славутич, Добринінський квартал, буд. 2, шляхом зобов`язання відповідача повністю зупинити експлуатацію вказаного об`єкта до повного усунення порушень, зазначених в акті від 28.12.2019 №82.

На виконання зазначеного рішення Київським окружним адміністративним судом видано 04.02.2021 виконавчий лист №320/2587/20.

Від закладу дошкільної освіти (ясла-садок) №8 «Теремок» центр Софії Русової» Славутицької міської ради Вишгородського району Київської області до суду надійшла письмова заява про заміну сторони у виконавчому провадженні та відстрочення виконання судового рішення у справі №320/2587/20.

Згідно акта відділу документального забезпечення Київського окружного адміністративного суду від 04.06.2021, вказану заяву передано 04.06.2021 головуючій судді Колесніковій І.С. для подальшого розгляду.

Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 09.06.2021 призначено судове засідання з розгляду зазначеної заяви на 16.06.2021 о 15:30 год.

Сторони участі повноважних представників у судовому засіданні не забезпечили, про час, дату та місце його проведення повідомлялись належним чином.

За відсутності представників сторін на підставі частини четвертої статті 229, статті 378, частини другої статті 379 Кодексу адміністративного судочинства України, судом ухвалено здійснювати розгляд заяви без фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу та без участі сторін.

Відповідно до статті 379 Кодексу адміністративного судочинства України, у разі вибуття однієї із сторін виконавчого провадження за поданням державного виконавця або за заявою заінтересованої особи суд, який розглядав справу як суд першої інстанції, замінює сторону виконавчого провадження її правонаступником (частина перша). Суд розглядає питання про заміну сторони виконавчого провадження в десятиденний строк у судовому засіданні з повідомленням державного виконавця або заінтересованої особи, які звернулися з поданням (заявою), та учасників справи. Неприбуття у судове засідання осіб, які були належним чином повідомлені про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає судовому розгляду (частина друга). Положення цієї статті застосовуються також у випадку необхідності заміни боржника або стягувача у виконавчому листі до відкриття виконавчого провадження (частина четверта).

Верховним Судом у постанові від 12.06.2018 у справі №2а/23895/09/1270 сформовано правовий висновок, згідно якого правонаступництво у сфері управлінської діяльності органів державної влади (публічне правонаступництво) передбачає повне або часткове передання (набуття) адміністративної компетенції одного суб`єкта владних повноважень (суб`єкта публічної адміністрації) до іншого або внаслідок припинення первісного суб`єкта, або внаслідок повного чи часткового припинення його адміністративної компетенції.

У такому разі також відбувається вибуття суб`єкта владних повноважень із публічних правовідносин.

Особливістю адміністративного (публічного) правонаступництва є те, що подія переходу прав та обов`язків, що відбувається із суб`єктами владних повноважень, сама собою повинна бути публічною та врегульованою нормами адміністративного права.

При цьому виділяються дві форми адміністративного (публічного) правонаступництва: 1) фактичне (або компетенційне адміністративне правонаступництво), тобто таке, де вирішуються питання передачі фактичних повноважень від одного до іншого органу, посадової особи (або повноважень за компетенцією) та 2) процесуальне адміністративне (публічне) правонаступництво.

Фактичне (компетенційне) адміністративне (публічне) правонаступництво це врегульовані нормами адміністративного права умови та порядок передання адміністративної компетенції від одного суб`єкта владних повноважень (суб`єкта публічної адміністрації) до іншого, який набуває певні владні повноваження внаслідок ліквідації органу чи посади суб`єкта владних повноважень, припинення первісного суб`єкта, або внаслідок повного чи часткового припинення компетенції органу публічної адміністрації чи припинення повноважень посадової особи.

Процесуальне адміністративне (публічне) правонаступництво це унормована можливість заміни адміністративним судом (на будь-якій стадії процесу судового розгляду справи в суді першої, апеляційної та касаційної інстанцій (крім випадків перегляду справи за винятковими чи нововиявленими обставинами) сторони чи третьої особи іншим суб`єктом, коли права та обов`язки суб`єкта владних повноважень перейшли від сторони (в адміністративній справі) до іншого суб`єкта владних повноважень, а також можливість суб`єкта публічної адміністрації (правонаступника) вступити в судовий процес як сторона чи третя особа.

У постанові від 11.10.2019 у справі №812/1408/16 Верховний Суд вказав, що при визначенні процесуального адміністративного (публічного) правонаступництва суд повинен виходити з того, хто є правонаступником у спірних правовідносинах, і враховувати таке: якщо під час розгляду адміністративної справи буде встановлено, що орган державної влади, орган місцевого самоврядування, рішення, дії чи бездіяльність яких оскаржуються, припинили свою діяльність, то суд повинен залучити до участі у справі їхніх правонаступників.

У разі ж відсутності правонаступників суд повинен залучити до участі у справі орган, до компетенції якого належить ухвалення рішення про усунення порушень прав, свобод чи інтересів позивача. У разі зменшення обсягу компетенції суб`єкта владних повноважень, не пов`язаного з припиненням його діяльності, до участі у справі як другий відповідач суд залучає іншого суб`єкта владних повноважень, до компетенції якого передані або належать функції чи повноваження щодо вирішення питання про відновлення порушених прав, свобод чи інтересів позивача.

Отже, підставою для переходу адміністративної компетенції від одного суб`єкта владних повноважень до іншого (набуття адміністративної компетенції) є події, що відбулися із суб`єктом владних повноважень.

В обґрунтування заяви про зміну сторони виконавчого провадження заявником зазначено про зміну назви боржника Дошкільного навчального закладу (ясла-садок) №8 «Теремок» центр Софії Русової» Славутицької міської ради Київської області, шляхом внесення змін до відомостей, що містяться в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань на заклад дошкільної освіти (ясла-садок) №8 «Теремок» центр Софії Русової» Славутицької міської ради Вишгородського району Київської області.

За приписами частини першої статті 104 Цивільного кодексу України, юридична особа припиняється в результаті реорганізації (злиття, приєднання, поділу, перетворення) або ліквідації. У разі реорганізації юридичних осіб майно, права та обов`язки переходять до правонаступників.

Відповідно до частини п`ятої статті 104 Цивільного кодексу України, юридична особа є такою, що припинилася, з дня внесення до єдиного державного реєстру запису про її припинення.

Оскільки боржник не здійснив припинення шляхом реорганізації чи ліквідації в розумінні частини першої статті 104 Цивільного кодексу України, не змінив організаційно-правової форми, ідентифікаційний код юридичної особи залишився без змін, всі права та обов`язки боржника продовжують існувати для нього та перед іншими особами. Відтак, з огляду на перейменування юридичної особи, відсутні підстави для заміни сторони виконавчого провадження у даній справі, оскільки зміна найменування юридичної особи не є правонаступництвом в розумінні статті 379 Кодексу адміністративного судочинства України.

Згідно відомостей Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, заклад дошкільної освіти (ясла-садок) №8 «Теремок» центр Софії Русової» Славутицької міської ради Вишгородського району Київської області (ідентифікаційний код 26001793, місцезнаходження: 07100, Київська область, м. Славутич, Добринінський квартал, 2). зареєстрована як юридична особа 16.05.2001, про до що реєстру внесено 05.03.2008 запис №0000841.

Таким чином, жодних дій, які б свідчили про припинення юридичної особи боржника за виконавчим листом №320/2587/20 від 04.02.2021 шляхом реорганізації (злиття, приєднання, поділу, перетворення) не відбулося.

Судом враховано, що у разі зміни найменування юридичної особи не відбувається фактичного (компетенційного) або процесуального адміністративного (публічного) правонаступництва, а тому не виникають підстави, з якими стаття 379 Кодексу адміністративного судочинства України пов`язує можливість здійснення заміни боржника у виконавчому листі №320/2587/20 від 04.02.2021.

Водночас, суд звертає увагу позивача на приписи абзацу другого частини п`ятої статті 15 Закону України «Про виконавче провадження», якою передбачено, що у разі зміни стороною виконавчого провадження найменування (для юридичної особи) або прізвища, імені чи по батькові (для фізичної особи), виконавець, за наявності підтверджуючих документів, змінює своєю постановою назву сторони виконавчого провадження, а не замінює сторону виконавчого провадження.

З урахуванням наведених обставин, заява закладу дошкільної освіти (ясла-садок) №8 «Теремок» центр Софії Русової» Славутицької міської ради Вишгородського району Київської області про заміну сторони у виконавчому провадженні у справі №320/2587/20 є необґрунтованою та не підлягає задоволенню.

Щодо вказаної заяви в частині відстрочення виконання рішення Київського окружного адміністративного суду від 06.08.2020 у справі №320/2587/20, суд зазначає таке.

Відповідно до статті 378 Кодексу адміністративного судочинства України, за заявою сторони суд, який розглядав справу як суд першої інстанції, може відстрочити або розстрочити виконання рішення, а за заявою стягувача чи виконавця (у випадках, встановлених законом), встановити чи змінити спосіб або порядок його виконання. Питання про відстрочення або розстрочення виконання, зміну чи встановлення способу і порядку виконання судового рішення може бути розглянуто також за ініціативою суду (частина перша).

Підставою для встановлення або зміни способу або порядку виконання, відстрочення чи розстрочення виконання судового рішення є обставини, що істотно ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим (частина третя).

Вирішуючи питання про відстрочення чи розстрочення виконання судового рішення, суд також враховує: 1) ступінь вини відповідача у виникненні спору; 2) щодо фізичної особи тяжке захворювання самої особи або членів її сім`ї, її матеріальне становище; 3) стихійне лихо, інші надзвичайні події тощо (частина четверта).

Відстрочення чи розстрочення виконання судового рішення не може перевищувати одного року з дня ухвалення рішення, ухвали, постанови (частина п`ята).

У постанові від 06.12.2019 у справі №2а/0570/6531/2011 Верховний Суд дійшов висновку, що відстрочення в розумінні зазначеної норми закону є відкладенням чи перенесенням дати виконання рішення на новий строк, який визначається адміністративним судом, та допускається у виняткових випадках, залежно від обставин справи. Підставою для відстрочення можуть бути конкретні існуючі, об`єктивні, виключні обставини, що ускладнюють виконання судового рішення у встановлений строк або фактично унеможливлюють таке.

Як уже зазначалось, рішенням Київського окружного адміністративного суду від 06.08.2020 у справі №320/2587/20, залишеним в силі постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 03.12.2020, задоволено адміністративний позов Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Київській області до Дошкільного навчального закладу (ясла-садок) №8 «Теремок» центр Софії Русової» Славутицької міської ради Київської області про застосування заходів реагування у вигляді повного зупинення експлуатації (роботи) будівлі Дошкільного навчального закладу (ясла-садок) №8 «Теремок» центр Софії Русової» Славутицької міської ради Київської області (), за адресою: Київська обл., м. Славутич, Добринінський квартал, буд. 2, шляхом зобов`язання відповідача повністю зупинити експлуатацію вказаного об`єкта до повного усунення порушень, зазначених в акті від 28.12.2019 №82.

За висновком суду, хоча вказаним рішенням не зобов`язано безпосередньо відповідача вчинити певні дії чи здійснити іншу активну форму поведінки, реалізація зазначеного рішення вплине на права та інтереси закладу дошкільної освіти (ясла-садок) №8 «Теремок» центр Софії Русової» Славутицької міської ради Вишгородського району Київської області, пов`язані із зупиненням експлуатації належної йому будівлі навчального закладу, яка використовується відповідачем з метою здійснення своєї основної діяльності, відповідно заклад дошкільної освіти (ясла-садок) №8 «Теремок» центр Софії Русової» Славутицької міської ради Вишгородського району Київської області як боржник має право звернутись до суду із заявою про відстрочення виконання такого рішення.

За приписами статей 124 Конституції України та 370 Кодексу адміністративного судочинства України, судове рішення, яке набрало законної сили, є обов`язковим для учасників справи, для їхніх правонаступників, а також для всіх органів, підприємств, установ та організацій, посадових чи службових осіб, інших фізичних осіб і підлягає виконанню на всій території України, а у випадках, встановлених міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, або за принципом взаємності, за її межами. Невиконання судових рішень тягне за собою відповідальність, встановлену законом.

Аналіз статті 378 Кодексу адміністративного судочинства України дає підстави для висновку про можливість відстрочення виконання судового рішення за наявності виняткових обставини, які ускладнюють його виконання. Факт наявності таких обставин має підтверджуватись певними доказами, як це встановлено положеннями статтями 72-77 Кодексу адміністративного судочинства України. При цьому обов`язок доказування покладається на сторони, а тому кожна сторона повинна довести наявність тих обставин, на які вона посилається як на підставу своїх вимог та заперечень.

Як убачається зі змісту заяви закладу дошкільної освіти (ясла-садок) №8 «Теремок» центр Софії Русової» Славутицької міської ради Вишгородського району Київської області про відстрочення виконання судового рішення, в обґрунтування наявності підстав для відстрочення виконання судового рішення заявником зазначено про вжиття ним заходів щодо усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки та часткове усунення порушень, які слугували підставою для застосування судом заходів реагування.

Втім, за висновком суду, наведені у заяві аргументи не є обставинами, що істотно ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим.

Інших доказів на підтвердження наявності виняткових обставини, які ускладнюють виконання судового рішення, відповідачем суду також не подано, про їх існування не зазначено, клопотань з цього приводу суду не заявлено.

Верховним Судом у своїй постанові від 30.01.2020 у справі №819/150/17 зазначено, що наявність підстав для відтермінування виконання судового рішення має бути доведена боржником.

Таким чином, враховуючи непідтвердження заявником належними та достатніми доказами наявності виняткових обставин, які ускладнюють виконання рішення Київського окружного адміністративного суду від 06.08.2020 у справі №320/2587/20, суд дійшов висновку про необґрунтованість заяви закладу дошкільної освіти (ясла-садок) №8 «Теремок» центр Софії Русової» Славутицької міської ради Вишгородського району Київської області про відстрочення виконання вказаного судового рішення та про відсутність підстав для відстрочення його виконання.

Керуючись статтями 378, 379 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

У Х В А Л И В:

У задоволенні заяви закладу дошкільної освіти (ясла-садок) №8 «Теремок» центр Софії Русової» Славутицької міської ради Вишгородського району Київської області про заміну сторони у виконавчому провадженні та відстрочення виконання судового рішення у справі №320/2587/20, відмовити.

Копію ухвали надіслати сторонам у справі.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та може бути оскаржена до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня проголошення (підписання) ухвали.

Відповідно до підпункту 15.5 пункту 1 Розділу VII «Перехідні положення» Кодексу адміністративного судочинства України до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи до або через Київський окружний адміністративний суд.

Згідно пункту 3 розділу VI «Прикінцеві положення» Кодексу адміністративного судочинства України, суд за заявою учасників справи та осіб, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цим Кодексом), поновлює процесуальні строки, встановлені нормами цього Кодексу, якщо визнає причини їх пропуску поважними і такими, що зумовлені обмеженнями, провадженими у зв`язку з карантином. Суд може поновити відповідний строк як до, так і після його закінчення. Суд за заявою особи продовжує процесуальний строк, встановлений судом, якщо неможливість вчинення відповідної процесуальної дії у визначений строк зумовлена обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином.

Суддя Колеснікова І.С.