Справа № 260/1450/19
Суддя: Обрізко Ігор Михайлович
Дата ухвалення: 2021-06-18 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ВОСЬМИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

з питання роз`яснення судового рішення

18 червня 2021 рокуЛьвівСправа № 260/1450/19 пров. № А/857/1640/21
Восьмий апеляційний адміністративний суд в складі:

головуючого судді Обрізко І.М.,

суддів Іщук Л.П., Судової Хомюк Н.М.,

розглянувши в порядку письмового провадження у місті Львові заяву товариства з обмеженою відповідальністю «Вастон» про роз`яснення постанови Восьмого апеляційного адміністративного суду від 28 квітня 2021 року у справі № 260/1450/19 за адміністративним позовом товариства з обмеженою відповідальністю «Вастон» до Головного управління ДФС у м.Києві, Головного управління ДПС у м.Києві, Головного управління ДФС у Закарпатській області, Головного управління ДПС у Закарпатській області про визнання дій протиправними і зобов`язання вчинити певні дії, -

встановив:

постановою Восьмого апеляційного адміністративного суду від 28 квітня 2021 року рішення Закарпатського окружного адміністративного суду від 30 вересня 2020 року у справі № 260/1450/19 скасовано і прийнято постанову, якою адміністративний позов товариства з обмеженою відповідальністю «Вастон» до Головного управління ДФС у м.Києві, Головного управління ДПС у м.Києві, Головного управління ДФС у Закарпатській області, Головного управління ДПС у Закарпатській області про визнання дій протиправними і зобов`язання вчинити певні дії задоволено частково. Визнано протиправною бездіяльність Головного управління ДПС в Закарпатській області () щодо несписання безнадійного податкового боргу, який виник у товариства з обмеженою відповідальністю «Вастон» з податкових повідомлень рішень від 20 січня 2010 року №/3 та №/3. Зобов`язано Головне управління ДПС в Закарпатській області () прийняти рішення про списання безнадійного податкового боргу товариства з обмеженою відповідальністю «Вастон», який виник з податкових повідомлень рішень від 20 січня 2010 року №/3 та №/3. В задоволенні решти позовних вимог відмовлено. Стягнуто за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС в Закарпатській області на користь товариства з обмеженою відповідальністю «Вастон» судові витрати у розмірі 4802 гривень 50 копійок.

ТзОВ «Вастон» подало заяву про роз`яснення постанови Восьмого апеляційного адміністративного суду від 28 квітня 2021 року у справі №260/1450/19, в якій зазначає, що незрозумілим є, чи не припустився суд помилки у пунктах 3,4 резолютивної частини вказаної постанови, зобов`язуючи вчинити дії лише Головне управління ДПС в Закарпатській області, а не всіх відповідачів. Також незрозумілим є також те, чи не зазначення всіх відповідачів у п.3, 4 резолютивної частини не ускладнить / не завадить виконанню судового рішення.

Відповідно до ч. 3 ст.254 Кодексу адміністративного судочинства України суд розглядає заяву про роз`яснення судового рішення у порядку, в якому було ухвалено відповідне судове рішення, протягом десяти днів з дня її надходження. У разі необхідності суд може розглянути питання роз`яснення судового рішення в судовому засіданні з повідомленням учасників справи та державного виконавця. Неприбуття у судове засідання осіб, які були належним чином повідомлені про дату, час та місце судового засідання, не перешкоджає розгляду заяви.

Таким чином, суд вправі розглянути заяву про роз`яснення судового рішення в порядку, в якому було ухвалено відповідне судове рішення, із факультативним повідомленням учасників справи.

Заслухавши суддю-доповідача, дослідивши матеріали справи та проаналізувавши доводи заяви про роз`яснення судового рішення, апеляційний суд прийшов до висновку, що заява про роз`яснення рішення до задоволення не підлягає з наступних підстав.

Відповідно до ст.254 Кодексу адміністративного судочинства України за заявою учасника справи, державного виконавця суд роз`яснює ухвалене ним судове рішення, яке набрало законної сили, не змінюючи змісту судового рішення, шляхом постановлення ухвали.

Подання заяви про роз`яснення судового рішення допускається, якщо воно ще не виконано або не закінчився строк, протягом якого судове рішення може бути подане для примусового виконання.

Системне тлумачення положень вказаної статті дозволяє дійти висновку, що рішення суду може бути роз`яснено у разі, якщо без такого роз`яснення його важко виконати, оскільки існує значна ймовірність неправильного його виконання внаслідок неясності резолютивної частини рішення. Тобто, роз`яснення рішення суду це засіб виправлення недоліків судового акта, який полягає в усуненні неясності судового акта і викладенні рішення суду у більш ясній і зрозумілій формі.

Отже, в ухвалі про роз`яснення судового рішення суд викладає більш повно та зрозуміло ті частини рішення, розуміння яких викликає труднощі, не змінюючи при цьому суть рішення і не торкаючись питань, які не були предметом судового розгляду.

При цьому роз`яснено може бути виключно рішення, яке підлягає виконанню.

Аналогічне твердження міститься в ухвалі Верховного Суду України від 13 липня 2016 року у справі № 21-5743іп15.

Роз`яснення судового рішення зумовлено його нечіткістю за змістом, коли воно є неясним та незрозумілим для осіб, стосовно яких воно ухвалене, так і для тих, що будуть здійснювати його виконання. Тобто, це стосується випадків, коли судом не дотримані вимоги ясності, визначеності рішення. Невизначеність судового рішення означає, що таке рішення містить положення, які викликають суперечки щодо його розуміння та під час його виконання.

За загальними нормами права, роз`яснення судом ухваленого ним рішення здійснюється насамперед з метою усунення такого недоліку, як незрозумілість судового рішення (наприклад, можливість неоднакового тлумачення висновків суду), що перешкоджає його належному виконанню. Зрозумілість рішення полягає в тому, що його резолютивна частина не припускає кілька варіантів тлумачення.

Ясність судового рішення полягає у логічному, чіткому, переконливому і зрозумілому викладенні змісту рішення, оскільки недотримання цих вимог може ускладнити або взагалі унеможливити виконання постанови чи ухвали суду. Чіткість викладу передбачає, зокрема, що терміни, вжиті у судовому рішенні, відповідають тому змістові, що вони мають за законодавством України; такі терміни чітко співвідносяться із поняттями, які вони позначають; текст правової норми, застосованої судом, відтворюється без перефразовування і при цьому ясно, де наводиться правова норма, а де суд дає своє тлумачення її змісту. Судове рішення не повинно містити положень, які б суперечили або виключали одне одного, ускладнювали чи унеможливлювали його виконання.

Крім того, в судовій практиці сформувалася стала правова позиція, відповідно до якої необхідність у такому роз`ясненні зумовлена:

нечіткістю судового рішення за змістом або коли воно є незрозумілим як для осіб, стосовно яких воно ухвалене, так і для тих, які будуть здійснювати його виконання;

роз`яснено може бути рішення суду, якщо без такого роз`яснення його реалізація є ускладнена, оскільки спостерігається значна ймовірність неправильного його виконання внаслідок неясності резолютивної частини рішення.

Тобто роз`яснення рішення суду це засіб виправлення формальних недоліків судового акта, який полягає в усуненні неясності судового акта, викладення рішення суду у більш ясній та зрозумілій формі. При цьому конкретного та вичерпного переліку критеріїв для визнання рішення незрозумілим процесуальний закон не визначає, але з його змісту слідує, що обґрунтування щодо незрозумілості має навести особа, яка звертається із заявою про роз`яснення судового рішення.

До такого висновку дійшов Верховний Суд, зокрема, в ухвалах від 18 жовтня 2018 року у справі № 823/867/16, від 21 серпня 2018 року у справі № 803/3805/15 тощо. Касаційний суд відмовив у задоволенні заяв про роз`яснення судового рішення, виходячи з того, що із зазначених заявниками мотивів звернення не вбачалося зв`язку між порушеними питаннями та змістом винесеного рішення. Тобто заявники не вказали, у чому саме полягає нечіткість, незрозумілість останнього та неточність формулювань, застосованих в рішенні суду, та що викликає труднощі у розумінні його змісту. Верховний Суд підкреслив необхідність чіткого визначення в заяві про роз`яснення судового рішення, у чому саме полягає незрозумілість його змісту; які формулювання викликають труднощі у його розумінні або виконанні.

Колегія суддів зазначає, що судом чітко визначено належного відповідача, зокрема в абзаці 8 аркушу 6 постанови Восьмого апеляційного адміністративного суду від 28 квітня 2021 року зазначено, що оскільки борг ТзОВ «Вастон» є безнадійним, відмова відповідача у списанні податкового боргу позивачу є протиправною та можливості прийняття відповідачем альтернативного рішення законодавством не встановлено, то зобов`язання відповідача саме в особі Головного управління ДПС в Закарпатській області, як належного відповідача, списати такий безнадійний борг є ефективним способом захисту в межах спірних правовідносин, який виключає подальше звернення позивача до суду за захистом порушених прав.

Крім того, заявник покликається на обставини, які можуть виникнути у майбутньому. Мотиви, якими обґрунтована заява, зокрема, щодо не зобов`язання всіх відповідачів вчинити дії можуть бути лише підставою для прийняття додаткового судового рішення чи оскарження такого до суду касаційної інстанції.

Відтак дослідивши текст постанови, колегія суддів дійшла висновку, що зміст цього рішення викладений чітко та зрозуміло, не допускає неоднозначного тлумачення всього тексту рішення чи окремої його частини, у зв`язку з чим підстави для його роз`яснення відсутні.

Керуючись ст.ст. 243, 254, 321, 325, 328, 329 КАС України, суд,-

ухвалив:

У задоволенні заяви товариства з обмеженою відповідальністю «Вастон» про роз`яснення постанови Восьмого апеляційного адміністративного суду від 28 квітня 2021 року у справі № 260/1450/19 за адміністративним позовом товариства з обмеженою відповідальністю «Вастон» до Головного управління ДФС у м.Києві, Головного управління ДПС у м.Києві, Головного управління ДФС у Закарпатській області, Головного управління ДПС у Закарпатській області про визнання дій протиправними і зобов`язання вчинити певні дії відмовити.

Ухвала суду апеляційної інстанції набирає законної сили з моменту її підписання і може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повної ухвали шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до суду касаційної інстанції.

Головуючий суддя І. М. Обрізко
судді Л. П. Іщук
Н. М. Судова-Хомюк