Справа № 300/863/21
Суддя: Микитин Н.М.
Дата ухвалення: 2021-06-09 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ІВАНО-ФРАНКІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А
про залишення позовної заяви без руху
"09" червня 2021 р. справа № 300/863/21
м. Івано-Франківськ
Івано-Франківський окружний адміністративний суд у складі:
судді Микитин Н.М.,
при секретарі судового засідання Маковійчук С.М.,
за участю: прокурора - Гоголя В.В.,
представника позивача Голубчак Н.В.,
представника третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні позивача НПП "Гуцульщина" Копчука І.М.
представника третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача ДП "Кутське лісове господарство" Пліхтяка П.П.,
розглянувши у підготовчому судовому засіданні в приміщенні суду питання дотримання строків звернення до суду в адміністративній справі за позовною заявою заступника керівника Івано-Франківської обласної прокуратури, в інтересах держави в особі Державної екологічної інспекції Карпатського округу, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні позивача НПП "Гуцульщина", до Косівської міської ради, третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача ДП "Кутське лісове господарство", про визнання протиправним та скасування рішення Пістинської сільської ради від 17.06.2018,-
В С Т А Н О В И В:
Заступник керівника Івано-Франківської обласної прокуратури в інтересах держави в особі Державної екологічної інспекції Карпатського округу 09.03.2021 звернувся до суду з адміністративним позовом до Косівської міської ради про визнання протиправним та скасування рішення 16 сесії 7 демократичного скликання Пістинської сільської ради від 17.06.2018 "Про діяльність НПП "Гуцульщина" на тереторії Пістинської сільської ради".
Ухвалою Івано-Франківського окружного адміністративного суду від 12.04.2021 відкрито провадження в даній адміністративній справі за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче засідання у справі. Також залучено до участі у справі національний природний парк "Гуцульщина" як третю особу, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні позивача та державне підприємство «Кутське лісове господарство» як третю особу, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача.
06.02.2021 представником третьої особи ДП «Кутське лісове господарство» подано пояснення у яких звернув увагу на подання позову поза межами строку звернення до адміністративного суду, а належних доказів поважності причин пропуску такого прострочення, які б слугували для цього поновлення, не наведено(а.с. 101-108).
В обґрунтування необхідності застосування наслідків передбачених ст. 123 КАС України у поясненнях зазначено, що позивачами пропущено тримісячний строк звернення до суду з цим позовом, встановлений ч.2 ст. 122 КАС України, що є підставою для залишення позову без розгляду. Так заступником прокурора подано позов 09.03.2021, зі змісту якого вбачається, що прокуратурі про оскаржуване рішення Пістинської сільської ради від 17.06.2018 стало відомо у 2018 році. При цьому, як поважну причину пропуску строку звернення до суду в понад два роки, прокуратура посилається на постанову Верховного Суду від 08.12..2020 № 0940/1703/18, якою залишено без розгляду попередній позов прокуратури з тим же предметом, однак поданий в інтересах Міністерства екології та природних ресурсів України та НПП «Гуцульщина» з мотивів не належного вибору суб`єкта в інтересах якого необхідно було звертатись.
Вважає, що прокурором порушено принцип правової визначеності. Вказує на те, Державна екологічна інспекція Карпатського округу були обізнані про оскаржуване рішення, проте дієвих та ефективних заходів реагування не вжила. Стверджує, що невирішення спору за попереднім позовом № 0940/1703/18 по суті, а залишення його без розгляду зумовлено виключно неправильним визначенням прокурором органу, в особі якого він мав право звертатися до суду в інтересах держави та недоведення ним того, що такий орган не здійснює чи не належно здійснює свої функції. Однак такі обставини не можуть бути покладені в підґрунтя поновлення строку звернення прокурора до суду відповідно до правової позиції Верховного Суду визначені постановою від 27.11.2018 № 473/2236/17, згідно якої нерозуміння чи незнання законодавства не обумовлюють «поважності» причин пропуску такого строку.
24.05.2021 від Державної екологічної інспекції Карпатського округу надійшли письмові заперечення на пояснення щодо пропуску строку звернення до суду вказала на те, що вживає заходи спрямовані на припинення порушення природоохоронного законодавства лише за результатами здійснюваних нею заходів державного нагляду (контролю), однак інспекція не здійснювала жодних заходів державного нагляду (контролю) стосовно питань наведених прокурором у позовній заяві, оскільки не існувало законних підстав для проведення заходів. Вважає, що підставою яка дає законне право Державній екологічній інспекції Карпатського округу на пред`явлення вимог щодо скасування рішення Пістинської сільської ради від 17.06.2018 є правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 08.12.2020 № 0940/1703/18. Звернула увагу, що інспекція почала здійснювати свої повноваження з 26.03.2019, відтак на дату прийняття оскаржуваного рішення інспекція не була створена.
У підготовчому засіданні представником третьої особи ДП «Кутське лісове господарство» підтримав доводи наведені у поясненні та просив залишити позов без розгляду.
Прокурор та представник Державної екологічної інспекції Карпатського округу вказали на поважність причин пропуску строку звернення до суду та щодо задоволення зазначеного клопотання заперечили.
Представник відповідача в підготовче засідання не з`явився, проте подав клопотання про розгляд справи без участі уповноваженого представника.
Представник НПП "Гуцульщина" також вказав на поважність пропуску строку звернення до суду.
Суд, ознайомившись з доводами учасників справи, клопотанням представника третьої особи ДП «Кутське лісове господарство» про залишення позову без розгляду, дійшов висновку про наявність підстав для залишення позову без руху, з огляду на наступне.
Відповідно до ч.1 ст.122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.
Зазначеною статтею визначаються строки звернення до адміністративного суду з адміністративним позовом з метою досягнення юридичної визначеності у публічно-правових відносинах. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними.
Строк звернення до адміністративного суду з адміністративним позовом - проміжок часу після виникнення спору у публічно-правових відносинах, протягом якого особа має право звернутися до адміністративного суду із позовною заявою за вирішенням цього спору і захистом своїх прав, свобод чи інтересів. Дотримання строку звернення з адміністративним позовом є однією з умов для реалізації права на позов у публічно-правових відносинах, яка дисциплінує учасників цих відносин у випадку, якщо вони стали спірними, запобігає зловживанням.
За правилами ч.2 ст.122 КАС України для звернення до адміністративного суду суб`єкта владних повноважень встановлюється тримісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня виникнення підстав, що дають суб`єкту владних повноважень право на пред`явлення визначених законом вимог.
Згідно ч. 3 ст. 123 КАС України, якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду.
Тобто, з аналізу вказаних приписів КАС України вбачається, що у випадку пропуску строку звернення до суду підставами для розгляду справи є лише наявність поважних причин, а саме: обставин, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення відповідних дій та підтверджені належними доказами.
Водночас, при визначенні початку перебігу строку для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи суд має з`ясувати момент, коли особа фактично дізналась або мала реальну можливість дізнатися про наявність відповідного порушення (рішення, дії, або бездіяльності), а не коли така особа з`ясувала для себе що певні рішення, дії чи бездіяльність стосовно неї є порушенням.
Аналогічну правову позицію висловлено Верховним Судом у постанові від 03.10.2019 р. у справі №813/1998/18 (адміністративне провадження №К/9901/3165/19) за позовом заступника військового прокурора Львівського гарнізону до Мостинського прикордонного загону (військова частина НОМЕР_1 ) про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити дії.
Обґрунтовуючи свою позицію про поважність пропуску строку звернення до суду заступник керівника Івано-Франківської обласної прокуратури вказує на необхідність захисту порушеного права з урахуванням результатів розгляду справи за № 0940/1703/18. Так, Верховний Суд постановою від 08.12.2020 № 0940/1703/18 залишив позовну заяву заступника керівника Коломийської місцевої прокуратури в інтересах держави в особі Міністерства екології та природних ресурсів України, Національного природного парку "Гуцульщина" до Пістинської сільської ради Косівського району Івано - Франківської області, третя особа - Державне підприємство "Кутське лісове господарство", про визнання протиправним та нечинним рішення - без розгляду. При цьому мотивами прийняття такої було те, що діяльність органу місцевого самоврядування щодо планування території природно - заповідного фонду є об`єктом контролю у сфері захисту довкілля та природних ресурсів і такий контроль уповноважена здійснювати Державна екологічна інспекція України.
Так, про факти порушення природоохоронного законодавства обласною прокуратурою поінформовано Державну екологічну інспекцію Карпатського округу листом № 15-272вих-21 від 15.02.2021 на яку отримали відповідь за № 03.5-09/731 від 15.02.2021 в якій інспекція зазначила, що заходи державного нагляду(контролю) щодо Пістинської сільської ради не проводились, тому рішення від 17.06.2018 в судовому порядку не оскаржувалося, оскільки інспекція не володіла інформацією щодо дій Пістинської сільської ради про призупинення діяльності НПП «Гуцульщина».
Проте з наявних у справі матеріалів, а саме, постанови Західного апеляційного господарського суду від 26.03.2020 у справі № 909/714/19, акту Державної екологічної інспекції Карпатського округу від 19.04.2019, пояснень наданих відносно акту перевірки 19.04.2019 ДП «Кутське лісове господарство», вбачається, що Державній екологічній інспекції Карпатського округу було відомо про рішення Пістинської сільської ради від 17.06.2018, ще до ухвалення постанови Верховним Судом 08.12.2020.
З урахуванням зазначеного, Державна екологічна інспекція Карпатського округу про наявність підстав для звернення до суду з цим позовом була обізнана задовго до отримання листа Івано-Франківської обласної прокуратури № 15-272вих-21 від 15.02.2021.
Заступником керівника Івано-Франківської обласної прокуратури також не наведено доводів щодо пропуску строку звернення до суду в інтересах відповідного органу - Державної екологічної інспекції України, саме з дати первинного звернення до суду про оскарження рішення Пістинської сільської ради 19.09.2018.
При цьому, як вбачається з постанови Восьмого апеляційного адміністративного суду від 20.12.2018 № 0940/1703/18 підставою первинного звернення заступника керівника Коломийської місцевої прокуратури в інтересах держави в особі Міністерства екології та природних ресурсів України, Національного природного парку "Гуцульщина" до суду з позовом про скасування рішення Пістинської сільської ради від 17.06.2018 слугувало звернення НПП «Гуцульщина» від 05.07.2018.
Даний позов подано прокуратурою до суду лише 09.03.2021, тобто з пропуском визначеного ч.2 ст.122 КАС України строку.
Щодо доводів прокурора наведених у позовній заяві про те, що порушене право не може бути залишеним не захищеним, то суд вказує на наступне.
Строк звернення до адміністративного суду - це проміжок часу після виникнення спору у публічно-правових відносинах, протягом якого особа має право звернутися до адміністративного суду із заявою за вирішенням цього спору і захистом своїх прав, свобод чи інтересів.
Звернення до суду з пропуском цього строку за відсутності поважних причин позбавляє таку особу права захисту у судовому порядку.
При цьому норми КАС не містять вичерпного переліку підстав, які вважаються поважними для вирішення питання про поновлення пропущеного процесуального строку. Такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи.
Відповідно до ч.6 ст.161 КАС України у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.
Відповідно до ч. 7 ст.160 КАС України, у разі пред`явлення позову особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, в заяві повинні бути зазначені підстави такого звернення.
Відповідно до п.3 ч. 1 ст.131-1 Конституції України в Україні діє прокуратура, яка здійснює представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.
За приписами ч.ч. 3 - 5 ст. 53 КАС України у визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, вступає за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами.
Прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. Невиконання цих вимог має наслідком застосування положень, визначених статтею 169 цього Кодексу.
У разі відкриття провадження за позовною заявою, поданою прокурором в інтересах держави в особі органу, уповноваженого здійснювати функції держави у спірних правовідносинах, зазначений орган набуває статусу позивача. У разі відсутності такого органу або відсутності у нього повноважень щодо звернення до суду прокурор зазначає про це в позовній заяві і в такому разі прокурор набуває статусу позивача.
Частиною 3 ст. 23 Закону України "Про прокуратуру" визначено, що прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу.
Таким чином, прокурор представляє інтереси держави у разі наявності порушення або загрози порушення інтересів держави у двох випадках: 1) захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження; 2) відсутність такого органу.
Частиною 3 ст. 23 Закону України "Про прокуратуру" встановлено, що наявність таких обставин обґрунтовується прокурором у порядку, передбаченому частиною четвертою цієї статті.
В даному позові прокурор звертається в інтересах держави в особі Державної екологічної інспекції Карпатського округу. Звернення прокуратури із даним позовом обґрунтовано порушенням інтересів держави щодо охорони і використання територій та об`єктів природно-заповідного фонду, зокрема в частині додержання режиму територій та об`єктів природно-заповідного фонду.
Однак, за приписами ч. 4 ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» прокурор здійснює представництво інтересів громадянина або держави в суді виключно після підтвердження судом підстав для представництва. Виключно з метою встановлення наявності підстав для представництва інтересів держави в суді у випадку, якщо захист законних інтересів держави не здійснює або неналежним чином здійснює суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, прокурор має право отримувати інформацію, яка на законних підставах належить цьому суб`єкту, витребувати та отримувати від нього матеріали та їх копії.
Отже, з системного аналізу викладених норм вбачається, що наявність підстав для представництва має бути обґрунтована прокурором у суді, а саме: надано докази порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу, підстави для представництва прокурором інтересів держави повинні бути підтверджені судом.
Таким чином, прокурор набуває адміністративну правосуб`єктність лише у разі підтвердження судом наявності підстав для представництва інтересів держави, при цьому наявність таких підстав може бути оскаржена суб`єктом владних повноважень.
У позовній заяві прокурором належним чином не обґрунтовано підстав для здійснення прокурором представництва інтересів держави у цій справі, не доведено неможливість Державної екологічної інспекції Карпатського округу здійснювати самостійно свої повноваження або неналежне здійснення нею таких повноважень.
Як зазначено у постанові Верховного Суду від 25.04.2018 р. у справі № 806/1000/17 (адміністративне провадження №К/9901/2564/17), із врахуванням того, що "інтереси держави" є оціночним поняттям, прокурор чи його заступник у кожному конкретному випадку самостійно визначає з посиланням на законодавство, на підставі якого подається позов, в чому саме відбулося чи може відбутися порушення матеріальних або інших інтересів держави, обґрунтовує у позовній заяві необхідність їх захисту та зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних відносинах.
Захищати інтереси держави повинні насамперед відповідні суб`єкти владних повноважень, а не прокурор. Щоб інтереси держави не залишилися незахищеними, прокурор виконує субсидіарну роль, замінює в судовому провадженні відповідного суб`єкта владних повноважень, який всупереч вимог закону не здійснює захисту або робить це неналежно. У кожному такому випадку прокурор повинен навести (а суд перевірити) причини, які перешкоджають захисту інтересів держави належним суб`єктом, і які є підставами для звернення прокурора до суду.
Таким чином, заступнику керівника Івано-Франківської обласної прокуратури слід надати до суду письмові пояснення та докази на підтвердження наявності законодавчо передбачених підстав для звернення до суду з даним позовом в інтересах держави, зокрема доказів не здійснення або неналежним чином здійснення відповідними органами своїх повноважень.
Відповідно до ч. 13 ст. 171 КАС України, суддя, встановивши після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 160, 161 цього Кодексу, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали.
Отже, позовну заяву слід залишити без руху, встановивши позивачу строк для усунення недоліків.
Відтак, виявлені недоліки повинні бути усунуті з урахуванням доводів наведених у пояснення третьої особи ДП «Кутське лісове господарство» у п`ятитиденний строк з моменту отримання повного тексту ухвали суду шляхом надання до суду заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду з відповідними доказами; надання до суду письмових пояснень та доказів на підтвердження наявності законодавчо передбачених підстав для звернення до суду з даним позовом в інтересах держави, зокрема доказів не здійснення або неналежним чином здійснення відповідним органом своїх повноважень.
Частиною 4 ст. 173 КАС України встановлено, що підготовче провадження має бути проведене протягом шістдесяти днів з дня відкриття провадження у справі. У виняткових випадках для належної підготовки справи для розгляду по суті цей строк може бути продовжений не більше ніж на тридцять днів за клопотанням однієї із сторін або з ініціативи суду.
Згідно ч.2 ст. 181 КАС України суд відкладає підготовче засідання в межах визначеного цим Кодексом строку підготовчого провадження у випадках: визначених пунктами 1-3, 5 частини другої статті 205 цього Кодексу; залучення до участі або вступу у справу третьої особи, заміни позивача, заміни неналежного відповідача, залучення співвідповідача; в інших випадках, коли питання, визначені частиною другою статті 180 цього Кодексу, не можуть бути розглянуті у даному підготовчому засіданні.
Враховуючи необхідність з`ясування обставин по справі, належної підготовки справи для розгляду по суті, суд дійшов висновку, про наявність підстав для продовження строку підготовчого провадження в межах строку, визначеного ч. 4 ст. 173 КАС України, та відкладення підготовчого засідання.
На підставі статті 124 Конституції України, керуючись статтями 122, 123, 160, 161, частиною 13 статті 171 та статтею 256 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя, -
ПОСТАНОВИВ:
Позовну заяву заступника керівника Івано-Франківської обласної прокуратури, в інтересах держави в особі Державної екологічної інспекції Карпатського округу, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні позивача НПП "Гуцульщина", до Косівської міської ради, третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача ДП "Кутське лісове господарство", про визнання протиправним та скасування рішення Пістинської сільської ради від 17.06.2018 -залишити без руху.
Надати заступнику керівника Івано-Франківської обласної прокуратури п`ятиденний строк з дня вручення (отримання) копії повного тексту цієї ухвали для усунення недоліків позовної заяви шляхом:
надання до суду заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду з відповідними доказами;
надання до суду письмових пояснень та доказів на підтвердження наявності законодавчо передбачених підстав для звернення до суду з даним позовом в інтересах держави, зокрема доказів не здійснення або неналежним чином здійснення відповідним органом своїх повноважень.
Роз`яснити, що в разі не усунення недоліків у визначений строк позовна заява буде залишена без розгляду.
Продовжити строк підготовчого провадження по справі № 300/863/21 на тридцять днів.
Відкласти підготовче засідання по справі на 23 червня 2021 року на 10 годин 00 хвилин, яке відбудеться в приміщенні Івано-Франківського окружного адміністративного суду, розташованого за адресою: м. Івано-Франківськ, вул.Незалежності, 46, в залі судових засідань № 211.
Відповідно до статті 256 Кодексу адміністративного судочинства України ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.
Ухвала окремо від рішення суду оскарженню не підлягає.

Суддя /підпис/ Микитин Н.М.

Ухвала складена в повному обсязі 14 червня 2021 року.