Справа № 640/9081/20
Суддя: Собків Ярослав Мар'янович
Дата ухвалення: 2021-06-14 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 640/9081/20 Суддя (судді) першої інстанції: Іщук І.О.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 червня 2021 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

судді-доповідача: Собківа Я.М.,

суддів: Глущенко Я.Б., Черпіцька Л.Т.,

розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу Комунального підприємства виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) "КИЇВТЕПЛОЕНЕРГО" на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 12 січня 2021 року у справі за адміністративним позовом Комунального підприємства виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) "КИЇВТЕПЛОЕНЕРГО" до Державної аудиторської служби України про визнання протиправним та скасування висновку про результат моніторингу процедури закупівель,-

ВСТАНОВИВ:

Комунальне підприємство виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) "КИЇВТЕПЛОЕНЕРГО" звернулося до Окружного адміністративного суду міста Києва з позовом до Державної аудиторської служби України, в якому просить суд:

- визнати протиправним та скасувати висновок про результати моніторингу процедури закупівель - відкритих торгів (ідентифікатор закупівель ID: UA-2020-02-11-001101-a) за предметом закупівлі ДК 021:2015:24320000-3 - Основні органічні хімічні речовини (Катіоніт, кислота лимонна харчова, рідина для систем опалення), в частині встановлення порушень у сфері публічних закупівель, зокрема, порушення пункту 4 частини першої статті 30 Закону щодо тендерної пропозиції ТОВ "ТПО "Аріста";

- зобов`язати Державну аудиторську службу України вчинити дії щодо усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, викладених у висновку, шляхом розірвання договору відповідно до законодавства (ідентифікатор моніторингу №UA-M-2020-03-25-000035).

Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 12 січня 2021 року у задоволенні позовних вимог відмовлено повністю.

В апеляційній скарзі позивач просить скасувати вказане рішення та прийняте нове, яким позовні вимоги задовольнити у повному обсязі, посилаючись на те, що визначення позивачем конкретного показника масової частки вологи катіоніту зумовлено виключно особливістю технологічних вимог до обслуговування встановленого обладнання та необхідності забезпечення жителів м. Києва безперебійним постачанням теплової енергії (гаряче водопостачання та опалення), що здійснюється із використанням спеціалізованого обладнання, що в свою чергу потребує застосування якісних витратних матеріалів (в т.ч. катіоніту) з конкретними показниками, тому відхилення від конкретних якісних показників витратних матеріалів може призвести до виходу з ладу обладнання, та як наслідок перебої в постачанні теплової енергії споживачам.

Відповідно до ч.1 ст. 308 КАС України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 311 Кодексу адміністративного судочинства України, суд апеляційної інстанції може розглянути справу без повідомлення учасників справи (в порядку письмового провадження) за наявними у справі матеріалами, якщо справу може бути вирішено на підставі наявних у ній доказів, у разі неприбуття жодного з учасників справи у судове засідання, хоча вони були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового засідання.

Предметом апеляційного оскарження є судове рішення, яке прийняте судом першої інстанції в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін, у зв`язку з чим колегія суддів вважає за можливе розглянути справу без повідомлення учасників справи (в порядку письмового провадження).

17 травня 2021 року відповідач подав відзив на апеляційну скаргу в якому просив відмовити у задоволенні апеляційної скарги та залишити в силі рішення суду першої інстанції.

Розглянувши доводи апеляційної скарги, перевіривши матеріали справи, дослідивши докази, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, з наступних підстав.

Судом першої інстанції встановлено, що Державною аудиторською службою України проведено з 25.03.2020 по 03.04.2020 моніторинг публічної закупівлі UA-2020-02-11-001101-а відповідно до положень статті 7-1 Закону України «Про публічні закупівлі» ( в редакції до 19.04.2020).

Підставою для проведення зазначеного моніторингу були дані автоматичних індикаторів ризиків, про що свідчить наказ Північного офісу Державної аудиторської служби України від 25.03.2020 № 70 (далі - Наказ).

Рішення про початок здійснення моніторингу, а саме Наказ, відповідно до частини третьої статті 7-1 Закону 922 (в редакції до 19.04.2020) Держаудитслужба оприлюднила через особистий електронний кабінет на вебсайті Prozorro та розпочала моніторинг закупівлі UA-2020-02-11- 001101-а, замовником якої є КП «Київтеплоенерго». Моніторинг покладено на відділ контролю у сфері закупівель забезпечення проведення моніторингу закупівель, зазначених у Переліку цього наказу, а саме: закупівлі Позивача ДК 021:2015:24320000-3 Основні органічні хімічні речовини (Катіоніт, кислота лимонна харчова, рідина для систем опалення (iдентифікатор закупівель ID: UA-2020-02-11-001101-а).

07 квітня 2020 за результатами моніторингу ДАСУ (ідентифікатор моніторингу № UA-M-2020-03-25-000035) складено, підписано та оприлюднено на веб-порталі Уповноваженого органу з питань закупівель «Прозорро» висновок з інформацією про те, що за результатами аналізу питання дотримання замовником законодавства у сфері публічних закупівель щодо розгляду тендерних пропозицій за результатами моніторингу встановлено порушення пункту 4 частини першої статті 30 Закону щодо тендерної пропозиції ТОВ «ТПО «Аріста».

Як зазначено у висновку, за результатами моніторингу встановлено, що Замовник відмінив торги за лотом № 2 та № 3 на підставі подання для участі в торгах менше двох тендерних пропозицій. Установлено, що Замовник відхилив тендерну пропозицію учасника ТОВ «ТПО «Аріста» за лотом № 1 через надання в її складі сертифікату якості, у якому масова частка вологи дорівнює 49,1%, що суперечить інформації про якісні характеристики предмета закупівлі, що зазначено в Додатку 4 ТД; вимагалась масова частка вологи не більше 48%. Однак, у Додатку 4 до тендерної документації технічні вимоги до лоту № 1 зазначено характеристики катіоніту КУ-2-8 (в NA-формі) мають відповідати нормативам ДСТУ, ТУ, ГОСТ, зокрема, ТУ У 20.1-1:2016. Відповідно до норм ТУ У 20.1-1:2016 (зазначені у технічних вимогах Додаток 4) щодо технічних, якісних та кількісних характеристик катіоніту марки КУ-2-8 визначено: масова частка вологи, % як для вищого так і першого сорту становить 48-58 %. Учасником ТОВ «ТПО «Аріста» надано сертифікат якості на катіоніт КУ-2-8 з технічними характеристикам, які відповідають нормам ТУ, що зазначені Замовником у тендерній документації. Таким чином, Замовник у порушення вимог пункту 4 частини першої статті 30 Закону відхилив тендерну пропозицію ТОВ «ТПО «Аріста», оприлюднив повідомлення про намір укласти договір з ТОВ «СУЛП «Хімімпекс», з яким уклав договір.

З огляду на встановлені порушення законодавства у сфері закупівель, Відповідачем, керуючись статтею 2 та 5 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні», зобов`язано вжити заходи щодо розірвання договору відповідно до законодавства та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, викладених у висновку, або аргументовані заперечення до висновку, або інформацію про причини неможливості усунення виявлених технічних порушень.

Не погоджуючись із висновком та зобов`язанням вчинити дії щодо усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, позивач звернувся до суду з даним адміністративним позовом.

Суд першої інстанції, відмовляючи у задоволенні позовних вимог, дійшов висновку, що Держаудитслужба відповідно до положень статті 7-1 Закону № 922 правомірно встановила порушення з боку КП «Київтеплоенерго», які підтверджуються належними та допустимими доказами.

Колегія суддів, розглядаючи справу в межах доводів апеляційної скарги, дійшла висновку про обґрунтованість та правомірність висновків суду першої інстанції з огляду на наступне.

Відповідно до статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Правові та організаційні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні визначає Закон України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» від 26 січня 1993 року № 2939-XII (далі по тексту - Закон № 2939-XII, у редакції чинній на момент виникнення спірних правовідносин).

У відповідності до частини першої статті 1 Закону № 2939-XII здійснення державного фінансового контролю забезпечує центральний орган виконавчої влади, уповноважений Кабінетом Міністрів України на реалізацію державної політики у сфері державного фінансового контролю (далі - орган державного фінансового контролю).

Статтею 5 Закону № 2939-XII встановлено, що контроль за дотриманням законодавства у сфері закупівель здійснюється шляхом проведення моніторингу закупівлі у порядку, встановленому Законом України «Про публічні закупівлі», проведення перевірки закупівель, а також під час державного фінансового аудиту та інспектування.

Перевірка закупівель у замовників проводиться за місцезнаходженням юридичної особи, що перевіряється, чи за місцем розташування об`єкта права власності, щодо якого проводиться перевірка, і полягає у документальному та фактичному аналізі дотримання замовником законодавства про закупівлі; результати перевірки закупівель викладаються в акті перевірки закупівель.

Моніторинг закупівлі здійснюється за місцезнаходженням органу державного фінансового контролю.

В свою чергу, правові та економічні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави та територіальної громади визначає Закон України «Про публічні закупівлі» від 25 грудня 2015 року №922-VIII (далі по тексту - Закон №922-VIII, у редакції чинній на момент виникнення спірних правовідносин), метою якого є забезпечення ефективного та прозорого здійснення закупівель, створення конкурентного середовища у сфері публічних закупівель, запобігання проявам корупції у цій сфері, розвиток добросовісної конкуренції.

Відповідно до пункту 11 частини першої статті 1 Закону №922-VIII моніторинг закупівлі - аналіз дотримання замовником законодавства у сфері публічних закупівель на всіх стадіях закупівлі з метою запобігання порушенням законодавства у сфері публічних закупівель.

Згідно із частиною першою статті 7-1 Закону №922-VIII моніторинг закупівлі здійснюють центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, та його територіальні органи (далі - органи державного фінансового контролю).

Моніторинг закупівлі здійснюється протягом проведення процедури закупівлі, укладання договору про закупівлю та його виконання.

Моніторинг закупівлі не проводиться на відповідність тендерної документації вимогам частини четвертої статті 22 цього Закону.

В контексті положень частини другої статті 7-1 Закону №922-VIII рішення про початок моніторингу закупівлі приймає керівник органу державного фінансового контролю або його заступник за наявності однієї або декількох із таких підстав:

1) дані автоматичних індикаторів ризиків;

2) інформація, отримана від органів державної влади, органів місцевого самоврядування, наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель;

3) повідомлення в засобах масової інформації містять відомості про наявність ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель;

4) виявлені органом державного фінансового контролю ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель в інформації, оприлюдненій в електронній системі закупівель;

5) інформація, отримана від громадських об`єднань, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявлених за результатами громадського контролю у сфері публічних закупівель відповідно до статті 9 цього Закону.

Для аналізу даних, що свідчать про ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, можуть використовуватися: інформація, оприлюднена в електронній системі закупівель;

інформація, що міститься в єдиних державних реєстрах; інформація в базах даних, відкритих для доступу центральному органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю;

дані органів державної влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ, організацій, замовників та учасників процедур закупівель, що можуть бути отримані органами державного фінансового контролю у порядку, встановленому законом.

Між тим, положеннями частин третьої - двадцять першої статті 7-1 Закону №922-VIII встановлено наступне.

ішення про початок моніторингу закупівлі оприлюднюється протягом двох робочих днів з дня його прийняття в електронній системі закупівель органом державного фінансового контролю із зазначенням унікального номера оголошення про проведення процедури закупівлі, присвоєного електронною системою закупівель, та дати його оприлюднення на веб-порталі Уповноваженого органу та/або унікального номера повідомлення про намір укласти договір та дати його оприлюднення на веб-порталі Уповноваженого органу, а також опису підстав для здійснення моніторингу закупівлі. Рішення про початок моніторингу закупівлі не зупиняє проведення процедур закупівель, визначених цим Законом.

Строк здійснення моніторингу закупівлі не може перевищувати 15 робочих днів з дати оприлюднення рішення про початок моніторингу закупівлі в електронній системі закупівель.

Протягом строку проведення моніторингу закупівлі орган державного фінансового контролю має право через електронну систему закупівель запитувати у замовника пояснення щодо прийняття рішень та/або вчинення дій чи бездіяльності, які є предметом дослідження в рамках моніторингу закупівлі. Усі такі запити про надання пояснень автоматично оприлюднюються електронною системою закупівель. Замовник протягом трьох робочих днів з дня оприлюднення запиту про надання пояснень щодо прийняття рішень та/або вчинення дій чи бездіяльності, які є предметом дослідження в рамках моніторингу закупівлі, повинен надати відповідні пояснення через електронну систему закупівель.

Замовник у межах строку здійснення моніторингу закупівлі має право з власної ініціативи надавати пояснення щодо прийняття рішень та/або вчинення дій чи бездіяльності, які є предметом дослідження в рамках моніторингу закупівлі.

За результатами моніторингу закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю складає та підписує висновок про результати моніторингу закупівлі (далі - висновок), що затверджується керівником органу державного фінансового контролю або його заступником. Такий висновок підлягає оприлюдненню в електронній системі закупівель протягом трьох робочих днів з дня його складання.

У висновку обов`язково зазначаються:

1) найменування замовника, щодо якого здійснювався моніторинг закупівлі, його ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України, місцезнаходження;

2) найменування предмета закупівлі та його очікувана вартість;

3) унікальний номер оголошення про проведення процедури закупівлі, присвоєний електронною системою закупівель, та дата його оприлюднення на веб-порталі Уповноваженого органу та/або унікальний номер повідомлення про намір укласти договір та дата його оприлюднення на веб-порталі Уповноваженого органу;

4) опис порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявленого за результатами моніторингу закупівлі;

5) зобов`язання щодо усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.

У висновку може зазначатися додаткова інформація, визначена органом державного фінансового контролю необхідною для більш детального опису результатів моніторингу закупівлі.

Якщо за результатами моніторингу закупівлі не виявлено порушень законодавства у сфері публічних закупівель, у висновку зазначається інформація про відсутність порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.

Замовник має право протягом трьох робочих днів з дня оприлюднення висновку одноразово звернутися до органу державного фінансового контролю за роз`ясненням змісту висновку та його зобов`язань, визначених у висновку.

Протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення органом державного фінансового контролю висновку замовник оприлюднює через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, викладених у висновку, або аргументовані заперечення до висновку, або інформацію про причини неможливості усунення виявлених порушень.

У разі підтвердження органом державного фінансового контролю факту усунення замовником порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, викладених у висновку, про що цей орган зазначає в електронній системі закупівель протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення замовником відповідної інформації в електронній системі закупівель, службова (посадова) особа замовника, уповноважена особа замовником не притягається до адміністративної відповідальності за порушення законодавства у сфері закупівель з порушень, що були усунуті замовником відповідно до висновку.

У разі незгоди замовника з інформацією, викладеною у висновку, він має право оскаржити висновок до суду протягом 10 робочих днів з дня його оприлюднення, про що зазначається в електронній системі закупівель протягом наступного робочого дня з дня оскарження висновку до суду.

Якщо замовник не усунув порушення, визначене у висновку, і таке порушення матиме негативний вплив для бюджетів, а також висновок не оскаржено до суду, орган державного фінансового контролю проводить перевірку закупівлі відповідно до Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні». Керівник органу державного фінансового контролю або його заступник приймає рішення про призначення перевірки закупівлі, яке оприлюднюється протягом двох робочих днів з дня його прийняття. При цьому процедура закупівлі на період проведення перевірки закупівлі не зупиняється.

У разі виявлення під час моніторингу закупівлі порушень щодо невідповідності опублікованих в електронній системі закупівель умов договору про закупівлю від змісту тендерної пропозиції за результатами аукціону (у тому числі ціни за одиницю товару), переможця процедури закупівлі або ціни пропозиції учасника у разі застосування переговорної процедури орган державного фінансового контролю може проводити перевірку закупівлі відповідно до Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні». Керівник органу державного фінансового контролю або його заступник приймає рішення про призначення перевірки закупівлі, яке оприлюднюється протягом двох робочих днів з дня його прийняття. При цьому дія договору про закупівлю на період проведення перевірки закупівлі не зупиняється.

Якщо органом оскарження прийнято до розгляду скаргу від суб`єкта оскарження у порядку, встановленому цим Законом, орган державного фінансового контролю не приймає рішення про початок моніторингу закупівлі щодо тих порушень, обставин, підстав, які були або є предметом розгляду органом оскарження незалежно від прийнятого органом оскарження рішення щодо таких порушень, обставин, підстав.

Якщо органом оскарження прийнято до розгляду скаргу від суб`єкта оскарження у порядку, встановленому цим Законом, після прийняття рішення про початок моніторингу закупівлі чи після опублікування висновку, протягом наступного робочого дня з дня розміщення скарги суб`єктом оскарження в електронній системі закупівель керівник органу державного фінансового контролю або його заступник до моменту опублікування рішення органу оскарження зупиняє рішення органу державного фінансового контролю, а замовник до моменту опублікування рішення органу оскарження зупиняє виконання зобов`язань щодо усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, викладених у висновку, щодо тих порушень, обставин, підстав, які стали предметом розгляду органом оскарження, з відповідним повідомленням в електронній системі закупівель.

Після оприлюднення рішення органу оскарження замовником у порядку, встановленому цією статтею, виконання зобов`язань щодо усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, зазначених у висновку, здійснюється в частині, що не були предметом розгляду органом оскарження.

У разі оскарження в судовому порядку рішення органу оскарження рішення про початок моніторингу закупівлі не приймається щодо тих порушень, обставин, підстав, які були або є предметом судового розгляду.

У разі наявності підстав, визначених частиною другою цієї статті, що містять ознаки порушень та які не були предметом розгляду органом оскарження та/або оскарження у судовому порядку рішення органу оскарження, рішення про початок моніторингу закупівлі щодо інших ознак порушень приймається після оприлюднення рішення органу оскарження на веб-порталі Уповноваженого органу у порядку, встановленому статтею 18 цього Закону, або після набрання рішенням суду законної сили.

Обмін інформацією між органом державного фінансового контролю та замовником, встановлений цією статтею, здійснюється в електронному вигляді через електронну систему закупівель.

Узагальнена інформація, зазначена в пункті 3 частини першої статті 8 цього Закону, подається центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, Уповноваженому органу до 1 березня року, наступного за звітним бюджетним роком.

Форма висновку та порядок його заповнення визначаються центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.

Методика визначення автоматичних індикаторів ризиків, їх перелік та порядок застосування затверджується центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, за погодженням з Уповноваженим органом.

В свою чергу, згідно із пунктом 1 Положення про Північний офіс Держаудитслужби, затвердженого наказом Державної аудиторської служби України від 02 червня 2016 № 23 Північний офіс Держаудитслужби є міжрегіональним територіальним органом Державної аудиторської служби України, яка відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 03 лютого 2016 року № 43, є центральним органом виконавчої влади, який забезпечує формування і реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.

З урахуванням наведеного суд приходить до висновку, що відповідач наділений повноваженнями здійснення моніторингу закупівель, а за наслідком такого моніторингу складається висновок, який може бути оскаржений замовником протягом 10 днів до суду з дня його оприлюднення.

Перевіряючи наявність/відсутність порушень замовником (позивачем) вимог Закону №922-VIII, суд зазначає наступне.

Так, апелянт, обґрунтовуючи свої вимоги, зауважує, що замовник, з урахуванням вищезазначених обмежень, самостійно та вільно встановлює вимоги до технічних характеристик предмета закупівлі. При розгляді пропозицій щодо придбання катіоніту, окрім відповідності інших показників обов`язково має братися до уваги показник масової частки вологи, оскільки він є основним чинником, що впливає на величину питомого об`єму (зворотна величина - насипна маса матеріалу), який застосовується при розрахунках кількості катіоніту необхідної для завантаження (довантаження) у Na-катіонітний фільтр та подальшої експлуатації обладнання і матеріалу, тому збільшення вологості катіоніту унеможливить засипку достатньої його кількості для забезпечення необхідного рівня для підготовки води для котлів низького тиску. Визначення позивачем конкретного показника масової частки вологи катіоніту зумовлено виключно особливістю технологічних вимог до обслуговування встановленого обладнання та необхідності забезпечення жителів и. Києва безперебійним постачанням теплової енергії (гаряче водопостачання та опалення), що здійснюється із використанням спеціалізованого обладнання, що в свою чергу потребує застосування якісних витратних матеріалів (в т.ч. катіоніту) з конкретними показниками.

Дійсно, відповідно до умов Додатку № 4 до тендерної документації до частини предмета закупівлі Лот 1 - Катіоніт встановлені конкретно визначені технічні умови. Зокрема, масова частка вологи не більше 48 % та відповідність умовам ТУ У 20.1-1:2016. На думку позивача, це свідчить про те, що Додаток № 4 до тендерної документації містить конкретно визначені характеристики, яким має відповідати запропонована учасниками продукція, окрім технічних умов. Тому при відхиленні тендерної пропозиції ТОВ «ТПО «Аріста», яка таким чином не відповідає технічним вимогам замовника, не було допущено порушень пункту 4 статті 30 Закону України «Про технічні закупівлі».

Однак, як вбачається з матеріалів справи та встановлено судом першої інстанції, у своїй Тендерній документації позивач у додатку 4 до зазначеної Тендерної документації зазначив: «У місцях, де у технічних характеристиках предмета закупівлі містяться посилання на ТУ. допускається предмет закупівлі з технічними характеристиками не гіршими, ніж ті, які зазначені у таких ТУ». зробивши посилання на ТУ У 20.1-1:2016.

Відповідно до норм ТУ У 20.1-1:2016, які зазначені у Тендерній документації Позивача, щодо технічних, якісних та кількісних характеристик катіоніту марки КУ-2-8 (який є предметом закупівлі UA-2020- 02-11 -001101 -а за лотом № 1) визначено масову частку вологи, % як для вищого гак і для першого сорту, що становить 48-58%.

Фактичними обставинами справи підтверджується, що ТОВ «ТПО «Аріста» у складі своєї тендерної пропозиції надало сертифікат якості щодо предмета закупівлі за лотом № 1, де зазначено, що масова частка вологи дорівнює 49,1%, що зі свого боку свідчить про те, що така масова частка вологи повною мірою узгоджується з ТУ У 20.1-1:2016, посилання на які також робить Позивач у своєму адміністративному позові.

Відтак, зважаючи на те, що позивач, як Замовник закупівлі UA-2020-02-11-001101-а, самостійно зазначив у додатку 4 до Тендерної документації, що якщо у технічних характеристиках предмета закупівлі міститься посилання на ТУ, то предмет закупівлі допускається з такими технічними характеристиками, якщо вони є не гіршими, ніж ті, які зазначені у ТУ, на переконання колегії суддів, позивач без належного аналізу тендерної пропозиції учасника торгів ТОВ «ТПО «Аріста» відхилив таку пропозицію та оприлюднив повідомлення про намір укласти договір про закупівлю з ТОВ «СУЛП «Хімімпекс».

Твердження апелянта, що варіант усунення порушення, як розірвання в межах законодавства договору та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення вказаного висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про усунення вказаних порушень законодавства у сфері публічних закупівель, викладених у висновку є неможливим для виконання, оскільки у позивача не було реальної та законної можливості розірвати договір в односторонньому порядку в зв`язку з прийняттям оскаржуваного висновку, колегія суддів не приймає до уваги, оскільки доказів того, що ТОВ «СУЛП «Хімімпекс» відмовилося у добровільному порядку розірвати укладений договір про закупівлю матеріали справи не містять.

Отже, колегія суддів цілком погоджується із висновками суду першої інстанції, що Держаудитслужба відповідно до положень статті 7-1 Закону № 922 правомірно встановила порушення з боку КП «Київтеплоенерго», які підтверджуються належними та допустимими доказами, а тому позовні вимоги є необґрунтованими, а позов таким, що не підлягає задоволенню.

Згідно з ч. 1 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Всі наведені апелянтом доводи не спростовують вірних висновків суду першої інстанції.

Положеннями ст. 242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін.

Відповідно до ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись статтями 315, 316, 321, 322, 325 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Комунального підприємства виконавчого органу Київради ( Київської міської державної адміністрації ) "КИЇВТЕПЛОЕНЕРГО" - залишити без задоволення.

Рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 12 січня 2021 року - залишити без змін.

Постанова суду набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Суддя-доповідач Собків Я.М.

Суддя Глущенко Я.Б.

Суддя Черпіцька Л.Т.