Справа № 640/28128/20
Суддя: Степанюк Анатолій Германович
Дата ухвалення: 2021-06-16 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 червня 2021 року м. Київ

Колегія суддів Шостого апеляційного адміністративного суду у складі:

судді-доповідача - Степанюка А.Г.,

суддів - Губської Л.В., Епель О.В.,

розглянувши у порядку письмового провадження апеляційну скаргу Головного управління ДПС у м. Києві на прийняте у порядку спрощеного позовного провадження (у письмовому провадженні) рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 16 лютого 2021 року у справі за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «МТС-Гарант» до Державної податкової служби України, Головного управління ДПС у м. Києві про визнання протиправними та скасування рішень і зобов`язання вчинити дії, -

В С Т А Н О В И Л А:

У листопаді 2020 року Товариство з обмеженою відповідальністю «МТС-Гарант» (далі - Позивач, ТОВ «МТС-Гарант») звернулося до Окружного адміністративного суду міста Києва з позовом до Державної податкової служби України (далі - Відповідач-1, ДПС України), Головного управління ДПС у м. Києві (далі - Відповідач-2, ГУ ДПС у м. Києві), в якому просило:

- визнати протиправними та скасувати рішення про реєстрацію/відмову в реєстрації ПН/РК в ЄРПН від 01 вересня 2020 року № 1887402/32848425, від 01 вересня 2020 року № 1887412/32848425, від 01 вересня 2020 року № 1887413/32848425, від 01 вересня 2020 року № 1887414/32848425, прийняті комісією з питань зупинення реєстрації ПН/РК в ЄРПН ГУ ДПС у м. Києві;

- зобов`язати Державну податкову службу України здійснити реєстрацію в Єдиному реєстрі податкових накладних виписані постачальником ТОВ «МТС-Гарант» податкові накладні від 23 червня 2020 року № 1, від 24 червня 2020 року №2, від 25 червня 2020 року № 3, від 14 липня 2020 року № 1 днем їх фактичного подання;

- визнати протиправними та скасувати рішення комісії Головного управління ДПС в місті Києві з питань зупинення реєстрації ПН/РК в ЄРПН про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку від 15 червня 2020 року № 72464 та від 07 серпня 2020 року № 96427;

- зобов`язати Головне управління ДПС у місті Києві виключити ТОВ «МТС-Гарант» з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 16.02.2021 року позов задоволено повністю. При цьому суд першої інстанції виходив з того, що контролюючим органом не конкретизовано, що саме стало підставою для прийняття рішення про віднесення платника податків до ризикових та яка негативна податкова інформація покладена в основу оскаржуваного акту. Також суд зазначив, що рішення про зупинення реєстрації податкових накладних не містять у собі переліку документів, які платнику податків необхідно подати для реєстрації. Крім іншого, зауважив, що надані ТОВ «МТС-Гарант» документи надавали можливість контролюючому органу здійснити реєстрацію податкових накладних. Покладаючи на ДПС України обов`язок зареєструвати податкові накладні, суд підкреслив, що відповідний спосіб захисту вказуватиме на остаточне вирішення спору між сторонами.

Не погоджуючись із вказаним рішенням суду першої інстанції, Відповідач-2 подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати його та ухвалити нове, яким у задоволенні позову відмовити повністю. В обґрунтування своїх доводів зазначає, що рішення про відмову у реєстрації податкових накладних прийняті правомірно, оскільки Позивачем не були надані ряд документів щодо постачальників, а також розрахункові документи від покупців та акти приймання-передачі товарів, однак це було залишено поза увагою судом першої інстанції. Окремо звертає увагу, що саме по собі рішення про віднесення платника податків до ризикових не породжує жодних правових наслідків для платника податків.

Після усунення визначених в ухвалі від 16.03.2021 року про залишення апеляційної скарги без руху недоліків ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду від 11.05.2021 року відкрито апеляційне провадження у справі та встановлено строк для подачі відзиву на апеляційну скаргу.

У відзиві на апеляційну скаргу ТОВ «МТС-Гарант» просить залишити її без задоволення, а рішення суду першої інстанції - без змін. В обґрунтування своїх доводів зазначає, що за своєю суттю апеляційна скарга є повним відображенням відзиву на позов та не спростовує відсутність як у квитанціях, так й в оскаржуваних рішеннях відомостей про документи, які необхідно було надати платнику для реєстрації податкових накладних. Зауважує, що наявність або відсутність окремих документів не може мати безумовним наслідком висновок про безтоварність господарських операцій. Підкреслює на безпідставності посилання Апелянта на неможливість оскарження рішень про віднесення платника податків до ризикових, оскільки такий висновок останнього ґрунтується на попередньому правовому регулюванні спірних правовідносин.

У межах установлених судом строків відзиву на апеляційну скаргу від ДПС України не надійшло.

Ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду від 15.06.2021 року справу призначено до розгляду у порядку письмового провадження.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційну скаргу необхідно залишити без задоволення, а рішення суду першої інстанції - без змін, виходячи з такого.

Вирішуючи вказаний спір, суд першої інстанції встановив, що ТОВ «МТС-Гарант» зареєстровано як юридична особа з 24.03.2004 року та видами його економічної діяльності зазначено: код КВЕД 41.20 Будівництво житлових і нежитлових будівель (основний); код КВЕД 43.32 Установлення столярних виробів; код КВЕД 43.39 Інші роботи із завершення будівництва; код КВЕД 46.73 Оптова торгівля деревиною, будівельними матеріалами та санітарно-технічним обладнанням; код КВЕД 46.90 Неспеціалізована оптова торгівля; код КВЕД 47.53 Роздрібна торгівля килимами, килимовими виробами, покриттям для стін і підлоги в спеціалізованих магазинах (т. 1 а.с. 75-80).

В рамках зазначених видів економічної діяльності Позивач, як встановлено судом першої інстанції та не заперечується відповідачами, в основному надає суміжні послуги з будівництва, в тому числі, але не виключно, роботи з утеплення та оздоблення фасадів споруд.

Для надання таких послуг ТОВ «МТС-Гарант», зокрема:

1. Орендує на підставі договору від 07.10.2016 року № 07/10/16-1 нежиле приміщення площею 61,5 квадратних метрів за адресою: місто Київ, вулиця Героїв Космосу 2-6, яке використовується Позивачем в його господарській діяльності в якості офісного приміщення (т. 1 а.с. 81-95);

2. Орендує на підставі договору від 01.03.2020 року складське приміщення площею 70 квадратних метрів за адресою: с.м.т. Гатне, вул. Зелена 2 , яке використовується для зберігання товарно-матеріальних цінностей, які необхідні товариству для здійснення сталої господарської діяльності (т. 1 а.с. 96-110);

3. Орендує на підставі договору від 24.06.2020 року № 15/17 нежитлове приміщення площею 12 квадратних метрів за адресою: місто Київ, вулиця Сумська, будинок 3 (т. 1 а.с. 111-116);

4. Має у праві власності автомобілі марки RENAULT LOGAN, які також використовуються для здійснення господарської діяльності, що підтверджується повідомленням про об`єкти оподаткування або об`єкти, пов`язані з оподаткуванням або через які провадиться діяльність за формою 20-ОПП від 22.07.2020 року та від 24.07.2020 року, в яких відображено наявність вищеперерахованих основних засобів (т. 1 а.с. 117-122);

5. Має необхідний штат кваліфікованих працівників у кількості 16 штатних одиниць, які залучаються для належного здійснення господарської діяльності та виконання умов укладених договорів, що підтверджується інформацією з податкових розрахунків сум доходу, нарахованого (сплаченого) на користь фізичних осіб, і сум утриманого з них податку за 4 квартал 2019, 1-2 квартал 2020 та штатним розписом товариства на 2020 рік (т. 1 а.с. 123-132);

6. Має дозвіл від Державної служби України з питань праці № 499.17.32 з терміном дії з 21.02.2017 року по 20.02.2022 року, на підставі якого товариству дозволяється виконувати: земляні роботи, що виконуються на глибині понад 2 метри; роботи верхолазні, що виконуються на висоті 5 і більше метрів над поверхнею ґрунту; зведення, монтаж і демонтаж будинків, споруд, зміцнення їх аварійних частин, електропрогрівання бетону (т. 1 а.с. 133).

Судом першої інстанції також встановлено, що між ТОВ «МТС-Гарант» (Підрядник) та ТОВ «ГЛЕДФАРМ ЛТД» (Замовник) укладено договір підряду від 02.09.2019 року № 01/09/19 та додаткові угоди до нього, предметом яких є виконання Позивачем власними силами та засобами комплексу робіт з утеплення та оздоблення фасаду адміністративно-офісної будівлі (т. 1 а.с. 157-175).

На виконання умов вищевказаного договору ТОВ «МТС-Гарант» виконано частину відповідних будівельних робіт, що підтверджується актами виконаних робіт за червень 2020 року № 11/27, № 10/26, № 12/28 (т. 1 а.с. 177-179).

Внаслідок здійснення господарської операції з ТОВ «ГЛЕДФАРМ ЛТД» Позивачем на виконання вимог чинного податкового законодавства у зв`язку з настанням «першої» події - наданням послуг та відповідно виникненням податкових зобов`язань з ПДВ було виписано та направлено на реєстрацію спірні податкові накладні від 23.06.2020 року № 1, від 24.06.2020 року № 2, від 25.06.2020 року № 3, від 14.07.2020 року № 1, реєстрація яких в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - ЄРПН) була зупинена (т. 1 а.с. 187-196).

Судом першої інстанції встановлено та вбачається з матеріалів справи, що роботи згідно договору від 02.09.2019 року №01/09/19 ТОВ «МТС-Гарант» виконує, починаючи з 2019 року, що підтверджується відповідними актами, податковими накладними та банківськими виписками (т. 1 а.с. 180-186, 187-188, 191-192, 197-201, 202-218).

Крім того, матеріали справи свідчать, що між ТОВ «МТС-Гарант» (Підрядник) та ТОВ «СТОЛИЦЯ-ЦЕНТР ПЛЮС» (Замовник) укладено договір підряду від 07.07.2020 року № 01/07 (далі - Договір №01/07), предметом якого є виконання Позивачем власними силами та засобами комплексу робіт по оздобленню фасаду готельного комплексу ціна за які визначається додатком 1 до договору (договірною ціною) який є невід ємною частиною договору (т. 1 а.с. 219-226).

Пунктом 3.1 Договору № 01/07 визначено, що джерелом фінансування робіт є власні кошти Замовника, водночас пунктом 3.5 встановлено, що ТОВ «СТОЛИЦЯ-ЦЕНТР ПЛЮС» здійснює передоплату на початок робіт у розмірі 530 000,00 гривень.

На виконання положень п. 3.5 Договору № 01/07 ТОВ «СТОЛИЦЯ-ЦЕНТР ПЛЮС» перерахувало на рахунки ТОВ «МТС-Гарант» грошові кошти у сумі 530 000,00 гривень, що підтверджується випискою з рахунків Позивача (т. 1 а.с. 225).

Внаслідок здійснення господарської операції з ТОВ «СТОЛИЦЯ-ЦЕНТР ПЛЮС» платником податків на виконання вимог чинного податкового законодавства у зв`язку з настанням «першої» події - отриманням попередньої оплати та відповідно виникненням податкових зобов`язань з ПДВ було виписано та направлено на реєстрацію спірну податкову накладну від 14.07.2020 року № 1, реєстрація якої в ЄРПН була зупинена (т. 1 а.с. 65-67).

Також судом першої інстанції було встановлено, що для належного виконання умов договорів, які відображаються у спірних податкових накладних, ТОВ «МТС-Гарант» залучалися інші контрагенти-постачальники (т. 1 а.с. 226-247, т. 2 а.с. 1-248).

Як вже було зазначено вище, ТОВ «МТС-Гарант» на виконання вимог чинного податкового законодавства було складено податкові накладні від 23.06.2020 року № 1 на суму 60 000,00 грн, в т.ч. ПДВ 10 000,00 грн, від 24.06.2020 року № 2 на суму 77 750,00 грн, в т.ч. ПДВ 12 958,33 грн, від 25.06.2020 року № 3 на суму 221 028,16 грн, в т.ч. ПДВ 36 838,03 грн, отримувач (покупець) - ТОВ «ГЛЕДФАРМ ЛТД» та направлено їх для реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних (т. 1 а.с. 38, 47, 56). Згідно отриманих квитанцій № 1 податкові накладні було прийнято, однак їх реєстрацію зупинено, оскільки «...Платник податків, яким подано для реєстрації ПН/РК в Єдиному реєстрі податкових накладних відповідає вимогам п. 8 Критеріїв ризиковості платника податку. Пропонуємо надати пояснення та копії документів щодо підтвердження інформації, зазначеної в ПН/РК для розгляду питання про прийняття рішення про реєстрацію/відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних» (т. 1 а.с. 39-40, 48-49, 57-58).

На виконання вимог податкового органу та вимог чинного законодавства платником податків було направлено на адресу ГУ ДПС у місті Києві повідомлення від 25.08.2020 року № 1, від 26.08.2020 року № 2, від 26.08.2020 року № 3 про подання пояснень та копій документів щодо ПН/РК, реєстрацію яких зупинено та копії підтверджуючих фінансово-господарські операції документів (т. 1 а.с. 41-44, 50-53, 59-62).

Однак, рішеннями від 01.09.2020 року № 1887402/32848425, № 1887412/32848425 та № 1887413/32848425 комісією Головного управління ДПС в місті Києві з питань зупинення реєстрації ПН/РК в ЄРПН у реєстрації податкових накладних було відмовлено з підстав ненадання платником податків копій первинних документів щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складських документів (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунків-фактури/інвойсів, актів приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявних типових форм та галузевої специфіки, накладних (т. 1 а.с. 45-46, 54-55, 63-64).

Також, Позивачем було складено податкову накладну від 14.07.2020 року № 1 на суму 530 000,00 грн, в т.н. ПДВ 88 333,33 грн, отримувач (покупець) - ТОВ «СТОЛИЦЯ-ЦЕНТР ПЛЮС» та направлено її для реєстрації в ЄРПН (т. 1 а.с. 65).

Згідно отриманої квитанції № 1 податкову накладну було прийнято, а реєстрацію - зупинено, оскільки «...Платник податків, яким подано для реєстрації ПН/РК в Єдиному реєстрі податкових накладних відповідає вимогам п. 8 Критеріїв ризиковості платника податку. Пропонуємо надати пояснення та копії документів щодо підтвердження інформації, зазначеної в ПН/РК для розгляду питання про прийняття рішення про реєстрацію/відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних» (т. 1 а.с. 66-67).

На виконання вимог податкового органу платником податків було направлено на адресу Головного управління ДПС у місті Києві повідомлення від 27.08.2020 року № 4 про подання пояснень та копій документів щодо ПН/РК, реєстрацію яких зупинено та копії підтверджуючих фінансово-господарські операції документів (т. 1 а.с. 70-71).

Однак, рішенням комісії ГУ ДПС у місті Києві з питань зупинення реєстрації ПН/РК в ЄРПН від 01.09.2020 року № 1887414/32848425 у реєстрації податкової накладної було відмовлено з підстав ненадання платником податків копій первинних документів щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складських документів (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунків-фактури/інвойсів, актів приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявних типових форм та галузевої специфіки, накладних (т. 1 а.с. 68-69).

Крім іншого, матеріали справи свідчать, що Позивача було включено до переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, на підставі рішення комісії Головного управління ДПС в місті Києві з питань зупинення реєстрації ПН/РК в ЄРПН про відповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку від 15.06.2020 року № 72464 (п. 8 - У ході аналізу інформаційно-аналітичний баз ДПСУ отримано податкову інформацію, що підприємство здійснює формування ПК від ризикових контрагентів-постачальників, а саме: ТОВ «БІТСТАМ ПОСТАЧ) , ТОВ «ТРАССІР УА» ) (т. 1 а.с. 73).

Як встановлено судом першої інстанції, не погодившись з таким рішенням податкового органу, Позивач направив останньому письмові пояснення з копіями документів щодо специфіки господарської діяльності, за результатами розгляду яких контролюючий орган прийняв рішення комісії Головного управління ДПС в місті Києві з питань зупинення реєстрації ПН/РК в ЄРПН про відповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку від 07.08.2020 року № 96427 (п. 8 - Використовуючи бази даних ДПС України, надані пояснення та копії документів, проведено аналіз діяльності ТОВ «МТС-Гарант», в процесі якого встановленого, що СГ формує ПК (ліміт) від СГ, яке здійснює ризикову діяльність, а саме: ТОС «Стеклосоюз» (39856139), ТОВ «Філтон Макс» (43232301), ТОВ «Твінд Лтд» (43401235), ТОВ «Адога Універс» (43275261) (т. 1 а.с. 74).

На підставі встановлених вище обставин, здійснивши системний аналіз ст. ст. 17, 201 Податкового кодексу України, Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11.12.2019 року №1165 (далі - Порядок зупинення №1165), а також додатків до нього, Порядку ведення Єдиного реєстру податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 29.12.2010 року №1246 (далі - Порядок №1246), Порядку прийняття рішень про реєстрацію/ відмову в реєстрації податкових накладних/ розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 12.12.2019 року №520 (далі - Порядок №520), суд першої інстанції прийшов до висновку про обґрунтованість позовних вимог з огляду на прийняття оскаржуваних рішень без наявних на те правових підстав.

З такими висновками суду першої інстанції колегія суддів не може не погодитися з огляду на таке.

Положеннями п. 201.1 ст. 201 ПК України передбачено, що на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.

Реєстрація податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути зупинена в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України (п. 201.16 ст. 201 ПК України).

Суд апеляційної інстанції вважає за необхідне підкреслити, що Порядок зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 21.02.2018 року №117 і Порядок №1165, який набрав чинності з 01.02.2020 року, передбачають кардинально різні механізми зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - Реєстр), організаційні та процедурні засади діяльності комісій з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі (далі - комісії контролюючих органів), права та обов`язки їх членів; механізм розгляду скарги щодо рішення комісії регіонального рівня про відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Так, відповідно до п. 6 Порядку зупинення №1165 у разі надходження до контролюючого органу відповідного рішення суду, яке набрало законної сили, комісія регіонального рівня виключає платника податку з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

При цьому, як вірно наголосив суд першої інстанції, додатком 4 до Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних затверджено типову форму рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку, яка містить наступне формулювання: «Рішення про відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку може бути оскаржено в адміністративному або судовому порядку.».

Отже, з наведеного убачається, що, на відміну від згаданого вище Порядку №117, положення Порядку №1165 встановлюють можливість платника податку оскаржити рішення про відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, у тому числі у судовому порядку.

Відтак, надання оцінки правомірності такому рішенню у межах судового оскарження на відповідність критеріям, визначеним ч. 2 ст. 2 КАС України, відповідає завданням адміністративного судочинства.

Відповідно до ч. 1 ст. 5 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом, зокрема, визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень.

З огляду на викладене суд першої інстанції прийшов до правильного висновку, що рішення ГУ ДПС у м. Києві від 15.06.2020 року №72464 та від 07.08.2020 року №96427 є індивідуальними актами у відношенні до ТОВ «МТС-Гарант» у розумінні п. 19 ч. 1 ст. 4 КАС України, а тому можуть бути оскаржені у судовому порядку.

Указане твердження Окружного адміністративного суду міста Києва жодним чином не суперечить правовим позиціям Верховного Суду, на які посилається Апелянт, оскільки, як вже було підкреслено раніше, приписи Порядку №1165, на відміну від положень Порядку, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України 21.02.2018 року № 117, закріплюють право суб`єкта господарювання на адміністративне та судове оскарження рішення про відповідність/невідповідність платника податків критеріям ризиковості.

Аналогічний висновок також випливає й із змісту постанов Верховного Суду від 16.12.2020 року у справі № 340/474/20, від 05.01.2021 року у справі №640/11321/20, від 16.02.2021 року у справі №280/3235/20.

Так, пунктами 5-7 Порядку зупинення №1165 передбачено, що платник податку, яким складено та/або подано для реєстрації в Реєстрі податкову накладну/розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряється щодо відповідності критеріям ризиковості платника податку (додаток 1), показникам, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку (додаток 2).

Податкова накладна/розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряються щодо відповідності відображених у них операцій критеріям ризиковості здійснення операцій (додаток 3).

У разі коли за результатами автоматизованого моніторингу платник податку, яким складено податкову накладну/розрахунок коригування, відповідає хоча б одному критерію ризиковості платника податку, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється.

Питання відповідності/невідповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку розглядається комісією регіонального рівня.

У разі встановлення відповідності платника податку хоча б одному з критеріїв ризиковості платника податку комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Включення платника податку до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, здійснюється в день проведення засідання комісії регіонального рівня та прийняття відповідного рішення.

Платник податку отримує рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку через електронний кабінет у день прийняття такого рішення (додаток 4).

У рішенні зазначається підстава, відповідно до якої встановлено відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Комісією регіонального рівня розглядається питання виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, у разі виявлення обставин та/або отримання інформації, що свідчать про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку та/або отримання інформації та копій відповідних документів від платника податку, що свідчать про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

У разі виявлення обставин та/або отримання інформації, визначених абзацом сьомим цього пункту, та прийняття комісією регіонального рівня рішення про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку платник податку отримує таке рішення в електронному кабінеті в день його прийняття.

Інформація та копії документів подаються платником податку до ДПС в електронній формі засобами електронного зв`язку з урахуванням вимог Законів України Про електронні документи та електронний документообіг, Про електронні довірчі послуги та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого Мінфіном.

Документами, необхідними для розгляду питання виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, можуть бути: договори, зокрема зовнішньоекономічні контракти, з додатками до них; договори, довіреності, акти керівного органу платника податку, якими оформлено повноваження осіб, які одержують продукцію в інтересах платника податку для здійснення операції; первинні документи щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складські документи (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунки-фактури/інвойси, акти приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявних типових форм та галузевої специфіки, накладні; розрахункові документи та/або банківські виписки з особових рахунків; документи щодо підтвердження відповідності продукції (декларації про відповідність, паспорти якості, сертифікати відповідності), наявність яких передбачено договором та/або законодавством; інші документи, що підтверджують невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Інформацію та копії документів, подані платником податку, комісія регіонального рівня розглядає протягом семи робочих днів, що настають за датою їх надходження, та приймає відповідне рішення.

За результатами розгляду інформації та копій документів комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, яке платник податку отримує в електронному кабінеті у день його прийняття (додаток 4).

Як вірно зазначив суд першої інстанції, одним з критеріїв ризиковості платника податку на додану вартість, що закріплені у Додатку 1 до Порядку зупинення №1165, є наявність у контролюючих органах податкової інформації, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданих для реєстрації податковій накладній/розрахунку коригування (п. 8 Додатку 1).

У свою чергу, аналіз змісту указаного пункту свідчить, що законодавцем встановлена певна послідовність прийняття рішення про відповідність платника ПДВ Критеріям ризиковості платника податку на додану вартість. Так, рішенню Комісії регіонального рівня питання відповідності платника податку Критеріям ризиковості платника ПДВ має передувати складання та направлення таким платником податкової накладної/розрахунку коригування, за наслідками чого здійснюється моніторинг платника податку, податкової накладної/розрахунку коригування.

Крім того, встановленню наявності у контролюючих органах податкової інформації, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, яка стала відома контролюючому органу у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, має передувати моніторинг податкової накладної/розрахунку коригування, поданої для реєстрації.

Отже, питання відповідності підприємства Критеріям ризиковості платника ПДВ має розглядатись Комісією регіонального рівня за наслідками подання товариством для реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування та моніторингу платника податку і податкової накладної/розрахунку коригування, що направлена для реєстрації.

При цьому моніторинг проводиться в автоматизованому порядку.

Разом з тим, зі змісту оскаржуваних рішень від 15.06.2020 року №72464 та від 07.08.2020 року №96427 випливає, що комісією регіонального рівня прийнято рішення про відповідність ТОВ «МТС-Гарант» Критеріям ризиковості платника податку на додану вартість не за наслідками подання останнім податкової накладної/розрахунку коригування для реєстрації, що має передувати моніторингу платника податку, моніторингу такої накладної/розрахунку коригування.

Крім іншого, суд першої інстанції вірно звернув увагу, що оскаржувані рішення від 15.06.2020 року №72464 та від 07.08.2020 року №96427 не відповідають критерію обґрунтованості. Так, у постанові Верховного Суду від 16.12.2020 року у справі №340/474/20 підкреслено, що комісія контролюючого органу, приймаючи рішення з посиланням на те, що товариство ймовірно є учасником формування схемного податкового кредиту згідно з інформацією, наявною в контролюючих органах, має обґрунтувати суду на підставі якої інформації комісія дійшла такого висновку та надати належні, допустимі докази в підтвердження цієї інформації.

Відтак, на переконання судової колегії, ненадання відповідних доказів контролюючим органом свідчить, що у нього були відсутні правові підстави для віднесення Позивача до ризикових платників податків.

До того ж, суд апеляційної інстанції звертає увагу, що за наслідками розгляду поданих ТОВ «МТС-Гарант» пояснень з документами щодо невідповідності його критеріям ризиковості платника податку ГУ ДПС у м. Києві 07.08.2020 року прийнято рішення №96427 про відповідність фермерського господарства критеріям ризиковості (п. 8) (т. 1 а.с. 74). При цьому жодних обґрунтувань підстав прийняття такого рішення у розрізі оцінки наданих пояснень платника податків і доданих до нього документів контролюючим органом не зазначено.

У розрізі наведеного суд апеляційної інстанції вважає за необхідне звернути увагу, що у справі «Рисовський проти України» Європейський суд з прав людини підкреслив особливу важливість принципу «належного урядування». Він передбачає, що у разі, коли йдеться про питання загального інтересу, зокрема, якщо справа впливає на такі основоположні права людини, як майнові права, державні органи повинні діяти вчасно та в належний і якомога послідовніший спосіб. Зокрема, на державні органи покладено обов`язок запровадити внутрішні процедури, які посилять прозорість і ясність їхніх дій, мінімізують ризик помилок і сприятимуть юридичній визначеності у цивільних правовідносинах, які зачіпають майнові інтереси.

Принцип «належного урядування» не повинен перешкоджати державним органам виправляти випадкові помилки, навіть ті, причиною яких є їхня власна недбалість. Будь-яка інша позиція була б рівнозначною санкціонуванню неналежного розподілу обмежених державних ресурсів, що саме по собі суперечило б загальним інтересам. З іншого боку, потреба виправити минулу «помилку» не повинна непропорційним чином втручатися в нове право, набуте особою, яка покладалася на легітимність добросовісних дій державного органу.

Державні органи, які не впроваджують або не дотримуються своїх власних процедур, не повинні мати можливість отримувати вигоду від своїх протиправних дій або уникати виконання своїх обов`язків. Ризик будь-якої помилки державного органу повинен покладатися на саму державу, а помилки не можуть виправлятися за рахунок осіб, яких вони стосуються.

З урахуванням наведеного, а також зважаючи на те, що оскаржувані рішення від 15.06.2020 року №72464 та від 07.08.2020 року №96427 прийняті ГУ ДПС у м. Києві без наявних на те правових підстав та з порушенням передбачених Порядком №1165 і Додатку 1 до нього процедури і передумов їх прийняття, суд першої інстанції прийшов до правильного висновку що останні як індивідуальні акти підлягають скасуванню.

Як вже було зазначено вище, положеннями п. 6 Порядку зупинення №1165 закріплено, що у разі надходження до контролюючого органу відповідного рішення суду, яке набрало законної сили, комісія регіонального рівня виключає платника податку з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

Отже, саме по собі скасування у судовому порядку рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості є безумовною підставою для виключення комісією регіонального рівня платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості.

Проте, як було встановлено раніше, у відзиві на позов, а також в апеляційній скарзі ГУ ДПС у м. Києві наголошує на тому, що оскаржуване рішення контролюючого органу не має жодного впливу на права та інтереси ТОВ «МТС-Гарант».

У зв`язку з цим судова колегія вважає за необхідне зазначити, що відповідно до п. п. 4, 10 ч. 2 ст. 245 КАС України у разі задоволення позову суд може прийняти рішення про, зокрема, визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії; інший спосіб захисту прав, свобод, інтересів людини і громадянина, інших суб`єктів у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку суб`єктів владних повноважень, який не суперечить закону і забезпечує ефективний захист таких прав, свобод та інтересів.

Європейський суд з прав людини неодноразово висловлював позицію з цього питання, згідно якої національні суди повинні проконтролювати, чи не є викладені у них висновки адміністративних органів щодо обставин у справі довільними та нераціональними, непідтвердженими доказами або ж такими, що є помилковими щодо фактів; у будь-якому разі суди повинні дослідити такі акти, якщо їх об`єктивність та обґрунтованість є ключовим питанням правового спору (пункт 157 рішення у справі «Сігма радіо телевіжн лтд. проти Кіпру» (Sigma Radio Television ltd. v. Cyprus № 32181/04); пункт 44 рішення у справі «Брайєн проти Об`єднаного Королівства» (Bryan v. the United Kingdom); пункти 156-157, 159 рішення у справі «Сігма радіо телевіжн лтд. проти Кіпру» (Sigma Radio Television ltd. v. Cyprus № 32181/04); пункти 47-56 рішення у справі «Путтер проти Болгарії» (Putter v. Bulgaria № 38780/02).

При цьому судовою колегією враховується, що спосіб відновлення порушеного права має бути ефективним та таким, який виключає подальші протиправні рішення, дії чи бездіяльність суб`єкта владних повноважень, а у випадку невиконання, або неналежного виконання рішення не виникала б необхідність повторного звернення до суду, а здійснювалося примусове виконання рішення.

Аналогічна позиція викладена у постановах Верхового Суду України від 16.09.2015 року у справі №21-1465а15 та від 02.02.2016 року у справі №804/14800/14.

За таких обставин колегія суддів вважає правильними висновки суду першої інстанції про те, що належним і повним способом захисту порушених прав ТОВ «МТС-Гарант» є зобов`язання ГУ ДПС у м. Києві виключити Позивача з переліку платників податку, що відповідають критеріям ризиковості.

Щодо висновків суду першої інстанції про обґрунтованість позовних вимог про визнання протиправними та скасування рішень ГУ ДПС у м. Києві про відмову у реєстрації податкових накладних та зобов`язання ДПС України зареєструвати податкові накладні, колегія суддів, у розрізі доводів апеляційної скарги, вважає за необхідне зазначити таке.

Відповідно до п. 201.10 ст. 201 Податкового кодексу України при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою.

Податкова накладна, складена та зареєстрована в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту.

Податкова накладна та/або розрахунок коригування до неї, складені та зареєстровані після 1 липня 2017 року в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг достатньою підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту, та не потребує будь-якого іншого додаткового підтвердження.

Підтвердженням продавцю про прийняття його податкової накладної та/або розрахунку коригування до Єдиного реєстру податкових накладних є квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі, яка надсилається протягом операційного дня.

Якщо надіслані податкові накладні/розрахунки коригування сформовано з порушенням вимог, передбачених пунктом 201.1 цієї статті та/або пунктом 192.1 статті 192 цього Кодексу, а також у разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування відповідно до пункту 201.16 цієї статті, протягом операційного дня продавцю/покупцю надсилається квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі про неприйняття їх в електронному вигляді або зупинення їх реєстрації із зазначенням причин.

Квитанція про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування надсилається одночасно продавцю та покупцю платнику податку.

Якщо протягом операційного дня не надіслано квитанції про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування, така податкова накладна вважається зареєстрованою в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Порядок ведення Єдиного реєстру податкових накладних встановлюється Кабінетом Міністрів України. Покупець має право звіряти дані отриманої податкової накладної на відповідність із даними Єдиного реєстру податкових накладних.

Відповідно до п. 2 Порядку №1246 податкова накладна - це електронний документ, який складається платником податку на додану вартість (далі платник податку) відповідно до вимог Податкового кодексу України (далі - Кодекс) в електронній формі у затвердженому в установленому порядку форматі (стандарті) та надсилається для реєстрації.

Згідно п. 12 Порядку № 1246 після надходження податкової накладної та/або розрахунку коригування до ДФС в автоматизованому режимі здійснюється їх розшифрування та проводяться перевірки: відповідності податкової накладної та/або розрахунку коригування затвердженому формату (стандарту); чинності електронного цифрового підпису, порядку його накладення та наявності права підписання посадовою особою платника податку таких податкової накладної та/або розрахунку коригування; реєстрації особи, що надіслала на реєстрацію податкову накладну та/або розрахунок коригування, платником податку на момент складення та реєстрації таких податкової накладної та/або розрахунку коригування; дотримання вимог, установлених пунктом 192.1 статті 192 та пунктом 201.10 статті 201 Кодексу; наявності помилок під час заповнення обов`язкових реквізитів відповідно до пункту 201.1 статті 201 Кодексу; наявності суми податку на додану вартість відповідно до пунктів 200-1.3 і 200-1.9 статті 200-1 Кодексу (для податкових накладних та/або розрахунків коригування, що реєструються після 1 липня 2015 р.); наявності в Реєстрі відомостей, що містяться у податковій накладній, яка коригується; факту реєстрації/зупинення реєстрації/відмови в реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування з такими ж реквізитами; наявності підстав для зупинення реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування; дотримання вимог Законів України «Про електронний цифровий підпис», «Про електронні документи та електронний документообіг» та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого в установленому порядку.

Пунктом 13 Порядку № 1246 передбачено, що за результатами перевірок, визначених п. 12 цього Порядку, формується квитанція про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування. Дане положення кореспондує п. 201.16 ст. 201 ПК України.

Відповідно до п. 5 Порядку зупинення №1165 платник податку, яким складено та/або подано для реєстрації в Реєстрі податкову накладну/розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряється щодо відповідності критеріям ризиковості платника податку (додаток 1), показникам, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку (додаток 2).

Податкова накладна/розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряються щодо відповідності відображених у них операцій критеріям ризиковості здійснення операцій (додаток 3).

Згідно п. 6 Порядку зупинення №1165 у разі коли за результатами автоматизованого моніторингу платник податку, яким складено податкову накладну/розрахунок коригування, відповідає хоча б одному критерію ризиковості платника податку, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється.

Пунктом 10 Порядку зупинення №1165 передбачено, що у разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі контролюючий орган протягом операційного дня надсилає (в електронній формі у текстовому форматі) в автоматичному режимі платнику податку квитанцію про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування, яка є підтвердженням зупинення такої реєстрації, та в якій зазначається, зокрема, критерій (критерії) ризиковості платника податку та/або ризиковості здійснення операцій, на підставі якого (яких) зупинено реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі, з розрахованим показником за кожним критерієм, якому відповідає платник податку (п. 11 Порядку зупинення №1165).

У свою чергу, механізм прийняття рішень про реєстрацію / відмову в реєстрації податкових накладних / розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - Реєстр), реєстрацію яких відповідно до пункту 201.16 статті 201 Податкового кодексу України (далі - Кодекс) зупинено в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України, визначається Порядком №520.

Відповідно до п. 3 Порядку №520 комісія регіонального рівня протягом п`яти робочих днів, що настають за днем отримання пояснень та копій документів, поданих відповідно до пункту 4 цього Порядку, приймає рішення про реєстрацію або відмову в реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі та надсилає його платнику податку в порядку, встановленому статтею 42 Кодексу.

Згідно п. 4 Порядку №520 у разі зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі платник податку має право подати копії документів та письмові пояснення стосовно підтвердження інформації, зазначеної у податковій накладній / розрахунку коригування, для розгляду питання прийняття комісією регіонального рівня рішення про реєстрацію / відмову в реєстрації податкової накладної/ розрахунку коригування в Реєстрі.

Перелік документів, необхідних для розгляду питання прийняття комісією регіонального рівня рішення про реєстрацію / відмову в реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі, реєстрацію яких зупинено в Реєстрі, закріплено у пункті 5 Порядку №520, і може включати: договори, зокрема зовнішньоекономічні контракти, з додатками до них; договори, довіреності, акти керівного органу платника податку, якими оформлено повноваження осіб, які одержують продукцію в інтересах платника податку для здійснення операції; первинні документи щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складські документи (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунки-фактури/інвойси, акти приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявності певних типових форм і галузевої специфіки, накладні; розрахункові документи та/або банківські виписки з особових рахунків; документи щодо підтвердження відповідності продукції (декларації про відповідність, паспорти якості, сертифікати відповідності), наявність яких передбачено договором та/або законодавством.

Відповідно до п. 6 Порядку №520 письмові пояснення та копії документів, зазначених у пункті 5 цього Порядку, платник податку має право подати до контролюючого органу протягом 365 календарних днів, що настають за датою виникнення податкового зобов`язання, відображеного в податковій накладній / розрахунку коригування.

Платник податку має право подати письмові пояснення та копії документів до декількох податкових накладних / розрахунків коригування, якщо такі податкові накладні / розрахунки коригування складено на одного отримувача - платника податку за одним і тим самим договором або якщо в таких податкових накладних / розрахунках коригування відображено однотипні операції (з однаковими кодами товарів згідно з Українською класифікацією товарів зовнішньоекономічної діяльності (УКТ ЗЕД) або кодами послуг згідно з Державним класифікатором продукції та послуг (ДКПП)).

За правилами п. п. 9, 10 Порядку №520 письмові пояснення та копії документів, подані платником податку до контролюючого органу відповідно до пункту 4 цього Порядку, розглядає комісія регіонального рівня.

Комісія регіонального рівня приймає рішення про реєстрацію / відмову в реєстрації податкових накладних / розрахунків коригування в Реєстрі за формою згідно з додатком до цього Порядку.

При цьому, згідно п. 11 Порядку №520 комісія регіонального рівня приймає рішення про відмову в реєстрації податкової накладної/ розрахунку коригування в Реєстрі в разі:

ненадання платником податку письмових пояснень стосовно підтвердження інформації, зазначеної у податковій накладній / розрахунку коригування, реєстрацію яких зупинено в Реєстрі;

та/або ненадання платником податку копій документів відповідно до пункту 5 цього Порядку;

та/або надання платником податку копій документів, складених/оформлених із порушенням законодавства.

Як вбачається з матеріалів справи, на виконання вимог чинного законодавства Позивачем засобами електронного документообігу Відповідачу-2 були направлені повідомлення разом з поясненнями щодо фактичного здійснення господарських операцій.

Однак, всупереч наданих документів, Відповідачем-2 прийняті рішення про відмову у реєстрації податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних. При цьому, із змісту вказаних рішень вбачається, що останні не містять конкретної інформації щодо підстав їх прийняття.

Крім того, жодних відомостей щодо причин та підстав для ухвалення рішень про відмову у реєстрації податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних контролюючим органом не наведено ані під час розгляду справи в суді першої інстанції, ані під час апеляційного перегляду оскаржуваного рішення суду.

Тобто, всупереч визначених у рішеннях підстав його прийняття, як встановлено судом першої інстанції, контролюючим органом не наведено жодного порушення норми матеріального права, не зазначено, які саме документи складені з порушенням законодавства, та яких саме документів не вистачає для прийняття рішення про реєстрацію податкової накладної.

Загальними вимогами, які висуваються до індивідуальних актів, як актів правозастосування, є його обґрунтованість та вмотивованість, тобто наведення податковим органом конкретних підстав його прийняття (фактичних і юридичних), а також переконливих і зрозумілих мотивів його прийняття.

Разом з тим, в оскаржуваних рішеннях про відмову у реєстрації податкових накладних не зазначено (не підкреслено), яких саме документів не вистачає для прийняття рішень про реєстрацію податкових накладних. Тобто, Відповідачем-2 не зазначено мотивів та підстав прийняття оскаржуваних рішень.

У свою чергу, невиконання контролюючим органом законодавчо встановлених вимог щодо змісту, форми, обґрунтованості та вмотивованості акта індивідуальної дії призводить до його протиправності.

Аналогічна позиція викладена у постанові Верховного Суду від 23.10.2018 року у справі №822/1817/18.

Твердження ГУ ДПС у м. Києві про те, що під час прийняття оскаржуваних рішень про відмову у реєстрації податкових накладних від 23.06.2020 року №1, від 24.06.2020 року№2, від 25.06.2020 року №3, від 14.07.2020 року №1 з підстав ненадання ТОВ «МТС-Гарант» документів щодо постачальників, часткової відсутності розрахункових документів від покупців та актів приймання-передачі товарів, судовою колегією оцінюється критично, оскільки, як було вірно встановлено судом першої інстанції, підприємством була надана достатня кількість первинних документів, які б давали підстави для реєстрації указаних податкових накладних. До того ж судова колегія звертає увагу, що в оскаржуваних рішення не підкреслено, яких саме документів для реєстрації податкових накладних не було подано.

Судова колегія вважає за необхідне звернути увагу, що при реєстрації податкової накладної фактично проводиться моніторинг операції чи платника податків лише за зовнішніми (формальними) критеріями. Тому під час розгляду справи суд не робить висновків щодо реальності операцій за участю позивача, а лише оцінює наявність чи відсутність підстав для реєстрації податкової накладної. При цьому здійснення моніторингу відповідності ПН/РК критеріям оцінки ступеня ризиків є превентивним заходом, спрямованим на убезпечення від безпідставного формування податкового кредиту за операціями, що не підтверджені первинними документами або підтверджені платником податку копіями документів, які складені з порушенням законодавства. Здійснення такого моніторингу не повинно підміняти за своїм змістом проведення податкових перевірок як способу реалізації владних управлінських функцій податкового органу (аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 21.05.2020 року у справі №0940/1240/18).

Крім того, як було встановлено раніше, з огляду на необґрунтованість віднесення ТОВ «МТС-Гарант» до реєстру ризикових платників податків на підставі п. 8 Критеріїв ризиковості, у ГУ ДПС у м. Києві не було підстав для зупинення реєстрації податкових накладних з посиланням на відповідність платника податку указаному пункту.

З урахуванням наведеного колегія суддів приходить до висновку, що за відсутності належного мотивування податковим органом рішень про відмову у реєстрації податкових накладних з підстав ненадання певних документів без їх деталізації, такі рішення не узгоджуються з вимогами наведених вище нормативно-правових актів, а тому підлягають визнанню протиправними та скасуванню.

Така позиція узгоджується також із позицією Верховного Суду, викладеною у постанові від 21.05.2020 року у справі № 560/391/19.

Щодо висновків суду першої інстанції про необхідність захисту прав Позивача шляхом покладення на Відповідача-1 обов`язку з реєстрації податкових накладних даної їх фактичного подання, суд апеляційної інстанції вважає за необхідне зазначити таке.

Згідно п. 20 Порядку №1246 у разі надходження до ДФС рішення суду про реєстрацію або скасування реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування, яке набрало законної сили, такі податкові накладні та/або розрахунки коригування реєструються після проведення перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку (крім абзацу десятого), або їх реєстрація скасовується. При цьому датою реєстрації або скасування реєстрації вважається день, зазначений в такому рішенні, або день набрання законної сили рішенням суду.

З урахуванням викладеного судова колегія вважає обґрунтованим висновок суду першої інстанції, що належним способом захисту, необхідним для поновлення прав Позивача, є зобов`язання ДПС України здійснити реєстрацію в Єдиному реєстрі податкових накладних днем фактичного подання виписані ТОВ «МТС-Гарант» податкові накладні від 23.06.2020 року № 1, від 24.06.2020 року № 2, від 25.06.2020 року № 3, від 14.07.2020 року № 1.

Судом апеляційної інстанції враховується, що згідно п. 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.

Таким чином, судова колегія приходить до висновку, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального та процесуального права, а викладені в апеляційній скарзі доводи позицію суду першої інстанції не спростовують.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін.

Приписи ст. 316 КАС України визначають, що суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись ст. ст. 242-244, 250, 308, 311, 315, 316, 321, 322, 325 КАС України, колегія суддів, -

ПОСТАНОВИЛА:

Апеляційну скаргу Головного управління ДПС у м. Києві - залишити без задоволення, а рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 16 лютого 2021 року - без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття.

Касаційна скарга на рішення суду апеляційної інстанції подається безпосередньо до Верховного Суду у порядку та строки, визначені ст.ст. 328-331 КАС України.

Суддя-доповідач А.Г. Степанюк

Судді Л.В. Губська

О.В. Епель

Повний текст постанови складено та підписано « 16» червня 2021 року.