Справа № 640/2474/20
Суддя: Шулежко В.П.
Дата ухвалення: 2021-06-14 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

14 червня 2021 року м. Київ № 640/2474/20

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі головуючого судді Шулежка В.П., розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи адміністративну справу за позовом Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві до Приватного вищого навчального закладу «Європейський університет» про застосування заходів реагування,

В С Т А Н О В И В:

До Окружного адміністративного суду міста Києва звернулось Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві (далі - позивач, ГУ ДСНС у м. Києві) з позовом до Приватного вищого навчального закладу «Європейський університет» (далі - відповідач, ПВНЗ «Європейський університет»), в якому просить застосувати заходи реагування у вигляді повного зупинення експлуатації приміщень ПВНЗ «Європейський університет», який розташований за адресою: бульвар Академіка Вернадського, 16-В Святошинському районі м. Києва, до повного усунення порушень, зазначених в акті перевірки, шляхом відключення джерел електроживлення (розподільчих електрощитів) та накладення печаток на вхідні двері.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що при проведенні позапланового заходу державного нагляду приміщень відповідача виявлено порушення вимог законодавства у сферах цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки, які створюють небезпеку для життя та здоров`я людей і на момент звернення до суду відповідачем не усунені в повному обсязі.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 06.02.2020 відкрито провадження в адміністративній справі та призначено справу до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін.

Представник відповідача надав до суду відзив, в якому зазначив, що на виконання вимог акту перевірки відповідачем усунено ряд виявлених порушень. Щодо інших порушень, які виявлено в ході перевірки зазначив, що всі ці порушення потребують значних фінансових витрат на капітальне перепланування та перевлаштування будівлі, яка експлуатується не один десяток років, і в короткий строк вирішити ці питання, відповідач не має можливості, в тому числі, через недопустимість переривання навчального процесу. Просив відмовити у задоволенні позову та встановити розумні строки для усунення порушень.

У відповіді на відзив відповідача ГУ ДСНС у м. Києві наголосило, що навіть якщо відповідачем здійснювалися якісь дії, направлені на виправлення зауважень та приведення стану пожежної й техногенної безпеки у відповідність до спеціальних норм, що, можливо, зменшило ризик виникнення надзвичайної ситуації, однак це не означає відсутність загрози життю та/або здоров'ю людей, які працюють, навчаються та перебувають на території відповідача. Позивачем звернуто увагу, що виявлені порушення вимог законодавства у сфері пожежної безпеки, в повній мірі не спростовані відповідачем та не надано належних доказів щодо їх усунення.

Представником відповідача подано до суду заперечення на відповідь на відзив, в яких зазначив, що позивачем, при наданні відповіді на відзив, не враховано проведену повторну позапланову перевірку відповідача та просив врахувати не лише акти позивача, а інші докази, надані відповідачем, які підтверджують усунення значної кількості порушень.

Розглянувши документи і матеріали, всебічно і повно з'ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об'єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, судом встановлено наступне.

Як вбачається з матеріалів справи, на підставі наказу ГУ ДСНС у м. Києві від 12.12.2019 №1068, у період з 16.12.2019 по 27.12.2019 посадовими особами позивача проведено позапланову перевірку приватного вищого навчального закладу «Європейський університет», розташованого за адресою: бульвар Академіка Вернадського.16-В в Святошинському районі м. Києва, щодо додержання суб'єктом господарювання вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки.

Під час проведення позапланового заходу складено акт перевірки від 27.12.2019 № 949, в якому зафіксовано 63 порушення та встановлено, що об'єкт перевірки - приміщення ПВНЗ «Європейський університет» за адресою: вул. Академіка Вернадського, 16-В у Святошинському районі міста Києва, функціонує з порушеннями правил пожежної безпеки, що створюють загрозу життю та здоров'ю людей.

Оскільки перевіркою встановлено наявність чисельних порушень, які, на думку позивача, створюють загрозу життю та здоров`ю людей, та які не усунуті відповідачем у встановлений строк, позивач звернувся з даним позовом до суду.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, що виникли між сторонами, суд вважає за необхідне зазначити наступне.

Статтею 19 Конституції України регламентовано, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно частини п'ятої статті 4 Закону України від 05.04.2007 № 877-V «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» передбачено, що виробництво (виготовлення) або реалізація продукції, виконання робіт, надання послуг суб`єктами господарювання можуть бути зупинені повністю або частково виключно за рішенням суду.

Відновлення виробництва (виготовлення) або реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг суб`єктами господарювання після призупинення можливе з моменту отримання органом державного нагляду (контролю), який ініціював призупинення, повідомлення суб`єкта господарювання про усунення ним усіх встановлених судом порушень.

Частина сьома статті 7 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» передбачає, що на підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду. У разі необхідності вжиття інших заходів реагування орган державного нагляду (контролю) протягом п`яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу.

Відповідно до пунктів 29, 33 та 43 частини першої статті 2 Кодексу цивільного захисту України об`єкт підвищеної небезпеки - об`єкт, який згідно із законом вважається таким, на якому є реальна загроза виникнення аварії та/або надзвичайної ситуації техногенного чи природного характеру; пожежна безпека - відсутність неприпустимого ризику виникнення і розвитку пожеж та пов`язаної з ними можливості завдання шкоди живим істотам, матеріальним цінностям і довкіллю; техногенна безпека - відсутність ризику виникнення аварій та/або катастроф на потенційно небезпечних об`єктах, а також у суб`єктів господарювання, що можуть створити реальну загрозу їх виникнення. Техногенна безпека характеризує стан захисту населення і територій від надзвичайних ситуацій техногенного характеру. Забезпечення техногенної безпеки є особливою (специфічною) функцією захисту населення і територій від надзвичайних ситуацій.

Згідно пунктів 1, 3 та 4 частини першої статті 7 Кодексу цивільного захисту України цивільний захист здійснюється за такими основними принципами: гарантування та забезпечення державою конституційних прав громадян на захист життя, здоров`я та власності; пріоритетності завдань, спрямованих на рятування життя та збереження здоров`я громадян; максимально можливого, економічно обґрунтованого зменшення ризику виникнення надзвичайних ситуацій.

Пунктом 21 частини першої статті 20 Кодексу цивільного захисту України визначено, що до завдань і обов`язків суб`єктів господарювання у сфері цивільного захисту належить: забезпечення виконання вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, а також виконання вимог приписів, постанов та розпоряджень центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки.

Частиною першою статті 66 Кодексу цивільного захисту України передбачено, що центральний орган виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, здійснює державний нагляд (контроль) шляхом проведення планових та позапланових перевірок відповідно до закону.

Як передбачено частиною першою статті 67 Кодексу цивільного захисту України, до повноважень центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, належить:

складення актів перевірок, приписів про усунення порушень вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки у разі виявлення таких порушень (пункт 11);

звернення до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, експлуатації будівель, об`єктів, споруд, цехів, дільниць, а також машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, зупинення проведення робіт, у тому числі будівельно-монтажних, випуску і реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту, надання послуг, якщо ці порушення створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей (пункт 12).

Статтею 68 Кодексу цивільного захисту України передбачено, що посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, у разі порушення вимог законодавства з питань техногенної та пожежної безпеки, у тому числі невиконання їх законних вимог, зобов`язані застосовувати санкції, визначені законом.

У разі встановлення порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створює загрозу життю та здоров`ю людей, посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки, звертаються до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, споруд, окремих приміщень, випуску та реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту у порядку, встановленому законом.

Відповідно до частини першої статті 70 Кодексу цивільного захисту України встановлено, що підставою для звернення центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, об'єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів є: недотримання вимог пожежної безпеки, визначених цим Кодексом, іншими нормативно-правовими актами, стандартами, нормами і правилами; порушення вимог пожежної безпеки, передбачених стандартами, нормами і правилами, під час будівництва приміщень, будівель та споруд виробничого призначення.

Частиною другою статті 70 Кодексу цивільного захисту України встановлено, що повне або часткове зупинення роботи підприємств, об'єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, виконання робіт, надання послуг здійснюється виключно за рішенням адміністративного суду.

Виходячи з вищевикладеного, орган, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки, у разі виявлення факту недотримання вимог пожежної безпеки, на підставі акту, складеного за результатами здійснених заходів (перевірок тощо), має право звернутися до суду із позовом про застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення експлуатації будівель, споруд.

При цьому, захід реагування у вигляді повного зупинення об`єкту до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки є крайнім заходом, обрання якого є доцільним лише у разі, якщо допущенні порушення реально створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей. Вжиття заходів реагування на порушення тих чи інших правил пожежної безпеки слід оцінювати з урахуванням принципу пропорційності, що передбачає дотримання необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямовані такі заходи.

Наказом Міністерства внутрішніх справ України від 30.12.2014 №1417 затверджено Правила пожежної безпеки в Україні, які є обов`язковими для виконання суб`єктами господарювання, органами виконавчої влади, органами місцевого самоврядування (далі - підприємства), громадянами України, іноземцями та особами без громадянства, які перебувають в Україні на законних підставах.

Вказані Правила встановлюють загальні вимоги з пожежної безпеки до будівель, споруд різного призначення та прилеглих до них територій, іншого нерухомого майна, обладнання, устаткування, що експлуатуються, будівельних майданчиків, а також під час проведення робіт з будівництва, реконструкції, реставрації, капітального ремонту, технічного переоснащення будівель та споруд.

Згідно пунктів 1, 2, 3 розділу ІІ Правил пожежної безпеки в Україні, діяльність із забезпечення пожежної безпеки є складовою виробничої та іншої діяльності посадових осіб і працівників підприємств та об`єктів.

Керівник підприємства повинен визначити обов`язки посадових осіб щодо забезпечення пожежної безпеки, призначити відповідальних за пожежну безпеку окремих будівель, споруд, приміщень, дільниць, технологічного та інженерного устаткування, а також за утримання й експлуатацію засобів протипожежного захисту.

Обов`язки щодо забезпечення пожежної безпеки, утримання та експлуатації засобів протипожежного захисту передбачаються у посадових інструкціях, обов`язках, положеннях про підрозділ.

На кожному об`єкті відповідним документом (наказом, інструкцією тощо) повинен бути встановлений протипожежний режим.

Відповідно до підпункту 4.3.7 пункту 4.3 ДСТУ 2272-06 «Пожежна безпека. Терміни та визначення основних понять» небезпечним чинником пожежі є прояв пожежі, що призводить чи може призвести до опечення, отруєння леткими продуктами згоряння або піролізу, травмування чи загибелі людей та (або) до заподіяння матеріальних, соціальних, екологічних збитків. До небезпечних факторів пожежі належать: підвищена температура, задимлення, погіршення складу газового середовища.

Як зазначено у статті 2 Кодексу цивільного захисту України пожежна безпека - відсутність неприпустимого ризику виникнення і розвитку пожеж та пов'язаної з ними можливості завдання шкоди живим істотам, матеріальним цінностям і довкіллю.

Отже, законодавець відносить пожежі до надзвичайних ситуацій та пов'язує настання реальної загрози життю та здоров'ю людей від пожежі з обставинами, які можуть призвести до займання та розповсюдження вогню.

Тобто, загроза життю та здоров'ю людей виникає не лише при наявності порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що безпосередньо можуть до неї призвести, але й за наявності інших порушень по нездійсненню заходів щодо захисту людей від шкідливого впливу небезпечних чинників при вже виниклій пожежі або які підвищують ризик розвитку пожеж.

Поряд з цим, вжиття заходів реагування на порушення тих чи інших правил пожежної безпеки слід оцінювати з урахуванням принципу пропорційності, що передбачає дотримання необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямовані такі заходи. Аналогічна правова позиція викладена, зокрема у постанові Верховного Суду від 04.06.2019 року у справі №809/443/16.

Так, належним доказом усунення порушення є акт перевірки, який би зафіксував відсутність порушень правил та норм пожежної і техногенної безпеки.

Як вбачається з матеріалів справи, за результатами проведення позапланового заходу щодо додержання суб'єктом господарювання вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки приміщень ПВНЗ «Європейський університет», розташованого за адресою: вул. Академіка Вернадського, 16-В у Святошинському районі м. Києва складено акт від 27.12.2019 № 949, в якому зафіксовано 63 порушення, та встановлено, що об'єкт перевірки функціонує з порушеннями правил пожежної безпеки, що створює загрозу життю та здоров'ю людей у випадку виникнення пожежі чи надзвичайної ситуації.

Відповідачем визнається факт допущення порушень вимог законодавства про техногенну та протипожежну безпеку на об'єкті і в приміщеннях підприємства, проте позовні вимоги ГУ ДСНС України у м. Києві не визнано у зв'язку з частковим усуненням виявлених порушень.

Сторонами додано до матеріалів справи копію акту від 05.03.2020 №259, складеного за результатами проведення позапланової перевірки ПВНЗ «Європейський університет» за адресою: м. Київ, вул. Академіка Вернадського, 16-В, в якому повторно зафіксовано 23 порушення норм законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, які залишились неусунутими з моменту першої перевірки.

Крім того, як вбачається з матеріалів справи, позивачем повторно проведено позаплановий захід щодо перевірки усунення відповідачем порушень правил пожежної безпеки згідно акту від 27.12.2019 № 949, про що складено акт від 04.12.2020 №435.

Згідно акту від 04.12.2020 №435 встановлено неусунутих 15 порушень:

п. 22 розділу II ППБУ - під час експлуатації об'єкту рівень пожежної безпеки, установлений законодавством, яке було чинним на момент початку використання об'єкта, знижений;

п. 2.3 розділу III ППБУ - допускається зниження класу вогнестійкості елементів заповнення прорізів/протипожежних перешкодах (двері електрощитової не виконані протипожежними відповідно до ДБН В. 1.1.7);

п. 2.15 розділу III ППБУ - не передбачено другий евакуаційний вихід з будівлі по зовнішнім пожежним драбинам, відповідно до п. 8.5 ДБІ І В.1.1-7 (через кожні 100 м по периметру);

п. 2.17 розділу III ППБУ - в навчальних закладах та гуртожитках опорядження (облицювання) стін та стель, в якому передбачено перебування 50 та більше осіб, виконано з матеріалів з невизначеними показниками пожежної безпеки;

п. 2.23 розділу III ППБУ - на шляхах евакуації влаштовані сходові марші з різною висотою присхідців у межах одного сходового маршу відповідно до ДБН В.1.1-7;

п. 2.23 розділу III ППБУ - ширина площадок сходових кліток CK 1 виконані менше за ширину маршу відповідно до п. 7.3.14 ДБН В.1.1-7;

п. 2.29 розділу III ППБУ - ширина сходових маршів адміністративної частини будівлі виконана менше 1,2 метра відповідно до ДБН В.2.2-9-2009;

п. 2.30 розділу III ППБУ - у сходових клітках встановлені прилади опалення на висоті менше ніж 2.2 м. що виступають за площин) стіни відповідно до п.7.3.22 ДБН В.1.1-7;

п. 2.37 розділу III ППБУ - відсутні двері холів, тамбурів і сходових кліток;

п. 1.1, п. 1.4 розділу V ППБУ - система автоматичної пожежної сигналізації находиться не в працездатному стані відповідно до ДБН В.2.5-56;

п. 1.1, п. 1.4 розділу V ППБУ - не надано договір на технічне обслуговування та спостереження за автоматичною пожежною сигналізацією;

п. 2.3 розділу VI ППБУ - горючі декорації, сценічне оформлення не оброблені вогнезахисними засобами;

п. 2.3 розділу VI ППБУ - дерев'яні конструкції сценічної коробки не оброблені вогнезахисними засобами, що забезпечують 1 групу вогнезахисної ефективності;

п. 2.8 розділу VI ППБУ - в актовому залі ширина проходів між рядами менша 0,45 м;

п. 2.8 розділу VI ППБУ - в актовому залі відстань між стінками крісел менше 0.9 м.

Відповідач заперечив проти вказаних порушень, зазнавши, що перше порушення має абстрактний характер та потребує додаткових посилань на норми законодавства. Інші порушення відносяться до конструктивних елементів будівлі, яка була введена в експлуатацію 24.03.2014. Після введення в експлуатацію будівлі будь-які реконструкції, реставрації або капітальний ремонт у вказаній будівлі не проводились. Порушення 14, 15 є незаконними, на думку відповідача, оскільки в актовій залі відповідача крісла встановлені стаціонарно.

Проте суд відхиляє твердження відповідача, оскільки порушення, що залишилися не усунутими відповідачем та повторно зафіксовані в акті перевірки, несуть в собі потенційний ризик як настання надзвичайної ситуації, так і ризик ускладнення евакуації у випадку пожежі та затягування у часі процесу ліквідації надзвичайної ситуації.

До того ж, як зазначив сам відповідач, у ПВНЗ «Європейський університет» працевлаштовано 225 співробітників, навчання проходять близько 3200 студентів, з яких 400 іноземців.

Виявлені перевіркою порушення, у разі виникнення пожежної небезпеки, будуть нести реальні, а не вірогідні негативні наслідки.

Безпека життя та здоров'я людей має пріоритетний характер у порівнянні з інтересами суб'єкта господарювання під час провадження господарської діяльності.

Отже, настання надзвичайної ситуації з обставинами, які можуть призвести до займання, розповсюдження вогню та вплив небезпечних факторів пожежі (продуктів горіння, чадного газу та підвищених температур) створюють реальну загрозу життю та/або здоров'ю людей.

Правила пожежної та техногенної безпеки є обов'язковими для виконання суб'єктами господарювання, органами виконавчої влади, органами місцевого самоврядування, громадянами України, іноземцями та особами без громадянства, які перебувають в Україні на законних підставах.

Пожежна безпека повинна забезпечуватися шляхом проведення організаційних заходів та технічних засобів, спрямованих на запобігання пожежам, забезпечення безпеки людей, зниження можливих майнових втрат і зменшення негативних екологічних наслідків у разі їх виникнення, створення умов для успішного гасіння пожеж (п.4 Розділ І Правил пожежної безпеки України).

Виявлені порушення створюють реальну загрозу життю та здоров'ю людей, як персоналу об'єкту, так й іншим громадянам, а також особам, які будуть здійснювати гасіння пожежі у разі її виникнення.

Відповідно до статті 3 Конституції України людина, її життя і здоров'я, честь і гідність, недоторканність і безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю.

В зв'язку з наведеним, держава, через наділені повноваженнями органи, вживає заходи для забезпечення безпеки людей. До таких заходів відноситься, в тому числі, і встановлення на законодавчому рівні вимог до будівель та споруд у сферах пожежної і техногенної безпеки, цивільного захисту. Такі вимоги є обов'язковими для встановленого законодавством кола суб'єктів, зокрема, підприємств, установ, організацій, фізичних осіб, котрі є власниками будівель та споруд, де постійно перебуває велика кількість людей. Недотримання цих вимог робить неможливим експлуатацію будівель та споруд як таких, що створюють загрозу життю та здоров'ю людей.

Враховуючи вищевикладене, вбачається, що відповідачем більшу частину виявлених порушень правил техногенної та протипожежної безпеки усунуто, що свідчить про добросовісність намірів ПВНЗ «Європейський університет» щодо вжиття відповідних заходів на виконання вимог акту перевірки, однак, не є підставою для відмови у задоволенні позову про застосування відповідних заходів державного реагування, оскільки неусунуті порушення є суттєвими, адже можуть призвести до виникнення пожежі як неконтрольованого процесу знищування або пошкодження вогнем майна, під час якого виникають чинники, небезпечні для людей.

При цьому, суд враховує, що запропонований захід реагування має тимчасовий характер, період дії якого залежить безпосередньо від факту усунення ПВНЗ «Європейський університет» виявлених порушень.

Застосований захід реагування має також спонукаючий характер, направлений на забезпечення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки в закладі навчання.

Крім того, вказаний захід реагування не є санкцією за порушення вимог законодавства з питань техногенної та пожежної безпеки, а є превентивним заходом, який спрямований на недопущення існування невиправданого ризику виникнення надзвичайних ситуацій та, відповідно, ризику завдання шкоди життю і здоров'ю населення.

Відповідач у разі усунення недоліків в повному обсязі, виявлених позивачем, які створюють загрозу життю та здоров`ю людей, не позбавлений можливості звернутися до органу державного нагляду (контролю) із повідомленням про відновлення господарської діяльності.

Згідно з частиною першою статті 77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Частиною першою статті 90 КАС України визначено, що суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.

Проаналізувавши наведені положення законодавства та дослідивши матеріали справи, суд вважає за необхідне застосувати заходи реагування шляхом зупинення експлуатації приміщення ПВНЗ «Європейський університет», який розташований за адресою: бульвар Академіка Вернадського, 16-В Святошинському районі м. Києва, до повного усунення порушень, зазначених в акті перевірки від 27.12.2019 № 949, шляхом відключення джерел електроживлення (розподільчих електрощитів) та накладення печаток на вхідні двері.

Враховуючи викладене, оцінивши докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об'єктивному дослідженні, суд дійшов висновку, що адміністративний позов підлягає задоволенню.

Враховуючи вимоги частини другої статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України судові витрати у цій справі стягненню з відповідача не підлягають.

Керуючись ст.ст. 8, 9, 72-77, 139, 241-246, 257-262 Кодексу адміністративного судочинства України суд,

В И Р І Ш И В:

Адміністративний позов Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві (01601, м. Київ, вул. Володимирська, 13, ) задовольнити повністю.

Застосувати заходи реагування у сфері державного нагляду (контролю) у вигляді зупинення експлуатації приміщення ПВНЗ «Європейський університет», який розташований за адресою: бульвар Академіка Вернадського, 16-В Святошинському районі м. Києва, до повного усунення порушень, зазначених в акті перевірки від 27.12.2019 № 949, шляхом відключення джерел електроживлення (розподільчих електрощитів) та накладення печаток на вхідні двері.

Рішення суду набирає законної сили в строк і порядку, передбачені ст.255 Кодексу адміністративного судочинства України. Рішенням суду може бути оскаржено за правилами встановленими ст.ст. 293, 295-297 Кодексу адміністративного судочинства України з урахуванням пп. 15.5 п. 15 ч.1 Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України в редакції згідно з Законом України від 03.10.2017 №2147-VIII.

Суддя В.П. Шулежко