Справа № 520/4336/21
Суддя: Кухар М.Д.
Дата ухвалення: 2021-06-15 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

Харків

15 червня 2021 року № 520/4336/21

Харківський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Кухар М.Д., розглянувши в приміщенні суду в м. Харкові у порядку письмового провадження адміністративну справу за позовом за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "ІНТРЕЙД ПЛЮС" до Головного управління ДПС у Харківській області, Державної податкової служби України про визнання протиправними та скасування рішень, зобов`язання вчинити певні дії,-

В С Т А Н О В И В :

Позивач, Товариство з обмеженою відповідальністю "ІНТРЕЙД ПЛЮС" - звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з позовом, в якому просить суд:

- визнати протиправним та скасувати рішення Головного управління Державної податкової служби України в Харківській області № 2408652/41545602 віл 17.02.2021 про відмову в реєстрації податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних;

- зобов`язати Державну податкову службу України зареєструвати податкову накладну №12 від 10.02.2021 року у Єдиному реєстрі податкових накладних;

- визнати протиправним та скасувати рішення комісії Головного управління ДПС у Харківській області про неврахування таблиці даних платника податку на додану вартість №2433882/41545602 від 26.02.2021 р.;

- визнати протиправним та скасувати рішення комісії Головного управління ДПС у Харківській області рішення про неврахування таблиці даних платника податку на додану вартість № 2451581/41545602 від 05.03.2021 р.;

- зобов`язати Державну податкову службу України зареєструвати таблицю даних платника податку на додану вартість від 23.02.2021 р. за № ;

- зобов`язати Державну податкову службу України зареєструвати таблицю даних платника податку на додану вартість від 26.02.2021 р. за № ;

- зобов`язати Головне управління Державної податкової служби в Харківській області виключити Товариство з обмеженою відповідальністю «ІНТРЕЙД ПЛЮС» (62495, Харківська область, Харківський район, смт. Насіннєве, вул. Слобідська, буд. 26/2: ) із переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що не погоджується із рішенням контролюючого органу № 2408652/41545602 від 17.02.2021 року про відмову в реєстрації податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних, оскільки його зміст не дає чіткого розуміння обставин, за яких таке рішення прийнято.

Позивач вважає, що контролюючим органом не доведено, що діяльність ТОВ «ІНТРЕЙД ПЛЮС» підпадає під дію пункту І Критеріїв ризиковості здійснення операцій: «відсутності товару/послуги. зазначеного/зазначеної в податковій накладній, поданій для реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних. Контролюючим органом, як вбачається із квитанції від 10.02.2021р. про зупинення реєстрації податкової накладної, не дотримано вимоги п. 10-11 Порядку №1165 та відповідачем не зазначено конкретного переліку документів достатніх для прийняття рішення про реєстрацію ПН/РК в ЄРПН. У квитанції лише запропоновано надати пояснення та копії доку ментів щодо підтвердження інформації, зазначеної в ПН/РК для розгляду питання прийняття рішення про реєстрацію/відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних. Позивач зазначив також, що первинні документи, оформлені позивачем в рамках господарських відносин із контрагентом, копії яких надані разом із поясненнями для прийняття рішення та наявні в матеріалах справи щодо реєстрації податкової накладної складені у відповідності до вимог законодавства та є первинними документами, які засвідчують факт реального виконання позивачем та його контрагентами господарських зобов`язань.

Позивач вважає, що відповідачем неправомірно відмовлено в реєстрації податкових накладних, оскільки ним надано всі необхідні документи для розблокування реєстрації податкової накладної, реєстрація якої відповідачем була зупинена. Таким чином, позивач вважає, що оскаржувані рішення є неправомірними, необґрунтованими, безпідставними через відсутність доказів порушення підприємством податкового законодавства, у зв`язку з чим, просить зобов`язати ДПС України прийняти та зареєструвати податкову накладну .

Позивач наголошує на тому, що спірні рішення є індивідуальними актами у розумінні п.19 ч.1 ст.4 КАС України, а тому можу бути оскаржені у судовому порядку. Вказує, що питання відповідності платника податку Критеріям ризиковості платника ПДВ має розглядатися Комісією регіонального рівня за наслідками подання платником податків для реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування та моніторингу платника податку і податкової накладної/розрахунку коригування, що направлена для реєстрації.

Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 26.03.2021 року відкрито провадження по справі.

Представником відповідача подано відзив на позовну заяву, відповідно до якого відповідач не погоджується із заявленими позовними вимогами та заперечує проти вимог адміністративного позову. Представник відповідача вказав, що у рішенні чітко вказана підстава з якої платник податку відповідає критеріям ризиковості.

Відповідач зазначає, що позивачем направлено податкову накладну на реєстрацію в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - ЄРПН), реєстрацію якої було зупинено, податкова накладна відповідала п. 1 Критеріїв ризиковості здійснення операцій Порядку №1165, а саме: Коди УКТЗЕД/ДКПП товару/послуг 1806 відсутні в таблиці даних платника податку на додану вартість як товари/послуги, що на постійній основі постачаються (виготовляються), та їх обсяг постачання дорівнює або перевищує величину залишку обсягу придбання такого товару/послуги та обсягу його постачання.

Відповідач зазначає, що підставою прийняття даного рішення слугувала та обставина, що ТОВ «Інтрейд Плюс» не надано до контролюючого органу первинних документ розрахункові документи та/або банківські виписки з особових рахунків, документів про підтвердження відповідності продукції (декларації про відповідність, паспорти якості, сертифікати відповідності), наявність яких передбачено договором та/або законодавством.

Відповідач зазначає, що аналіз діяльності ТОВ «Інтрейд Плюс» свідчить про наявність ризиків маніпулювання показниками податкової звітності та даними Єдиного реєстру податкових накладних. Повідомив суд про те, що комісією ГУ ДПС області було прийнято рішення від 26.02.2021 №. 2432012/41545602 про врахування таблиці даних платника ТОВ «Інтрейд Плюс» від 23.02.2021 № 8 та рішення від 04.03.2021 №2449582/41545602 про врахування таблиці даних платника ТОВ «Інтрейд Плюс» від 26.02.2021 № . Водночас, вказані рішення скасовані комісією ДПС України. У оскаржуваних рішеннях від 26.02.2021 №2433882/41545602 та від 05.03.2021 №2451581/41545602 зазначено, що за результатами розгляду таблиці даних платника податку, відповідно до пункту 19 Порядку, прийнято рішення про її неврахування з підстав наявності в контролюючому органі податкової інформації, що свідчить про здійснення платником податку ризикових операцій, а отже оскаржуване рішення є законним та таким, що винесено в межах чинного законодавства України.

Відповідач вважає, що податковим органом правомірно зроблено висновок про відповідність платника податку критеріям ризиковості.

Представником позивача надано відповідь на відзив, в якій сторона позивача з доводами відповідача, викладеними у відзиві на позов - не погоджується, просить суд вимоги заявленого позову задовольнити з підстав, викладених у позові.

У судове засідання, призначене на 15 червня 2021 року, сторони, що повідомлялись належним чином про дату та місце розгляду справи - не прибули.

Представником Товариства з обмеженою відповідальністю "ІНТРЕЙД ПЛЮС" через канцелярію суду подане клопотання про розгляд справи без участі представника позивача.

Суд, на підставі ч.9 ст. 205 КАС України, вважає можливим розглянути дану справу у порядку письмового провадження.

Фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється згідно до вимог ст. ч.4 ст. 229 Кодексу адміністративного судочинства України.

Дослідивши подані позивачем та відповідачами документи і матеріали, з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, адміністративний суд встановив наступні обставини.

Судом встановлено, що позивач - Товариство з обмеженою відповідальністю "ІНТРЕЙД ПЛЮС" - є юридичною особою, зареєстрованою відповідно до Закону України «Про державну реєстрацію юридичних, фізичних осіб- підприємців та громадських формувань» з присвоєнням ідентифікаційного коду юридичної особи 41545602. Підприємство позивача зареєстроване за юридичною адресою: 62495, Харківська область, смт. Васищеве, вул. Слобідська, будинок 26/2.

Як встановлено за матеріалами справи, 07.08.2019 р. між Товариством з обмеженою відповідальністю «ІНТРЕЙД ПЛЮС» (далі - Продавець) та Товариством з обмеженою відповідальністю «ДИАД-ЛОГІСТИК» (далі - Покупець) укладено договір купівлі-продажу № 07/08/19-2 від 07.08.2019 (Договір) (а.с. 30-33).

Відповідно до п. 1.1. цього Договору, Продавець зобов`язується поставити Покупцю кондитерську глазур, надалі по тексту Договору «Товар», а Покупець зобов`язується прийняти та оплатити Товар на умовах даного Договору.

Відповідно до н. 1.2. Договору, асортимент і ціна Товару погоджується Сторонами в Специфікації (Додаток № І).

Відповідно до п. 1.3. Договору, найменування, асортимент, кількість, ціна Товару визначається за домовленістю Сторін і вказується у видаткових накладних, що є невід`ємною частиною Договору. Накладні складаються та оформлюються на підставі погоджених Сторонами Договору заявок: письмових або електронних.

Відповідно до п.1.4. Договору, загальна вартість даного Договору визначається вартістю товару, отриманого протягом дії цього Договору згідно накладних, що є невід`ємними частинами даного Договору.

Відповідно до умов п.5.2. Договору, моментом продажу товарів продавцем є їх отримання Покупцем з відповідною відміткою в супроводжувальній первинній обліково-видатковій документації (товаро - супроводжувальна накладна, видаткова накладна).

Згідно п.6.1. Договору, ціна за одиницю товару, а також вартість відповідної партії товару встановлюється Продавцем та вказується у накладних.

Відповідно до п.6.3. Договору, плата за товар проводиться Покупцем шляхом перерахування грошових коштів на розрахунковий рахунок Продавця в наступні строки, виходячи із домовленості сторін з відстрочкою платежу до 30 ( тридцяти) календарних днів з моменту поставки товару.

Судом встановлено, що відповідно до умов укладеного Договору купівлі-продажу №07/08/19-2 від 07.08.2019 Продавцем було поставлено відповідний товар Покупцеві про що свідчить підписана обома сторонами видаткова накладна № 30 від 10 лютого 2021 р. на загальну суму 235 715.52 грн. у тому числі ПДВ 20% - 39 285.92 грн., платіжним дорученням № 3699 від 11 лютого 2021р. на суму 235 715.52 грн. банківською випискою за 11.02.2021 року, яка підтверджує отримання ТОВ «ІНТРЕЙД ПЛЮС» 235715,52 грн. товарно - транспортною накладною № Р30 від « 10» лютого 2021 року, якісним посвідченням №04.02.2021, якісним посвідченням № 27.01.2021р. (а.с. 34-39).

Наявність товарно-матеріальних цінностей підтверджується Наказом № 29/01-інв. від 29.01.2021року, актом інвентаризації готової продукції та товарних запасів склад смт. Буди, смт. Васищеве від « 31» січня 2021 року, актом інвентаризації готової продукції та товарних запасів склад м. Харків від « 31» січня 2021 року (а.с. 40-43).

Товариством з обмеженою відповідальністю «ІНТРЕЙД ПДЮС» було складено та подано на реєстрацію до органів ДПС України податкову накладну № 12, яку 10.02.2021 року подано до Головного управління ДПС у Харківській області (а.с. 20).

10.02.2021р. контролюючим органом повідомлено позивача про прийняття документу та зупинення реєстрації податкової накладної, про що свідчить копія квитанції від 10.02.2021р., яка міститься в матеріалах справи (а.с. 21).

11 лютого 2021 р. позивачем через Автоматизовану систему «Єдине вікно подання електронних документів» до ДПС України подано повідомлення №11/02/21/12 про надання пояснень та копій документів щодо податкових накладних/розрахунків коригування, реєстрацію яких зупинено в якій зазначено, що податкова накладна була складена на підставі здійснення господарської операції - реалізації товару, і на підтвердження здійснення такої операції надано відповідні документи, що підтверджують укладання договору, здійснення поставки товару та проведення відповідних розрахунків з боку покупця товару на рахунок постачальника, тобто підтвердження реальності господарської операції (а.с. 22).

Згідно з пунктом 12 Порядку ведення Єдиного реєстру податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 1246 від 29.12.2010 р., після надходження податкової накладної та/або розрахунку коригування до ДФС в автоматизованому режимі здійснюється її розшифрування га проводяться перевірки, зокрема, на її відповідність критеріям оцінки ступеня ризиків, достатнім для зупинення їх реєстрації відповідно до пункту 201.16 статті 201 Податкового кодексу України.

За результатами перевірок, визначених пунктом 12 Порядку № 1246 формується квитанція про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування. Така квитанція в електронній формі надсилається платнику податку протягом операційного дня гає підтвердженням прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування (пункти 13, 14 Порядку № 1246).

Як встановлено за матеріалами справи, квитанцією від 10.02.2021 р. контролюючим органом документ прийнято та спрямовано до розгляду до Харківського управління ДПІ Головного управління ДПС у Харківській області .

17.02.2021 року через Автоматизовану систему «Єдине вікно подання електронних документів» ДПС України підприємством позивача отримано Рішення комісії регіонального рівня № 2408652/41545602 про відмову в реєстрації податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних (а.с. 23)

Контролюючий орган рішення про відмовув реєстрації накладної мотивував тим, що платник податку не надав копій документів, а саме: розрахункових документів та/або банківських виписок з особових рахунків, документів щодо підтвердження відповідності продукції (декларації про відповідність, паспорти якості, сертифікати відповідності), наявність яких передбачено договором та/або законодавством. В додатковій інформації зазначив сертифікат якості, розрахункові документи, банківські виписки.

Як встановлено під час розгляду справи 18 лютого 2021 р. підприємство позивача подало повідомлення № 18/02/21/12, яким надало пояснення та усі необхідні копії документів щодо підтвердження інформації, зазначеної у податковій накладній для розгляду питання щодо прийняття рішення про реєстрацію податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних (а.с. 24-25).

Судом встановлено, 19.02.2021р. ТОВ «ІНТРЕЙД ПЛЮС» через Автоматизовану систему «Єдине вікно подання електронних документів» ДПС України було подано скаргу щодо рішення про відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, що винесено контролюючим органом від 17.02.2021 р. №2408652/41545602 з вимогою скасувати рішення комісії регіонального рівня та зареєструвати відповідну податкову накладну (а.с. 26).

Квитанцією № 1 від 19.02.2021 р. та квитанцією № 2 від 19.02.2021 р. (а.с. 27-28) контролюючим органом було прийнято скаргу ТОВ «ІНТРЕЙД ПЛЮС», а вже 23.02.2021 року комісією центрального рівня ДПС України було прийнято рішення за результатами розгляду скарги щодо рішення про відмову у реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі за № 9153/41545602/2 (а.с. 29), яким скаргу ТОВ «ІНТРЕЙД ПЛЮС» залишено без задоволення, а рішення комісії регіонального рівня про відмову у реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних залишено без змін з підстав ненадання платником податку копій первинних документів щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складських документів (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунки-фактури/інвойси.

Вважаючи, що контролюючий орган безпідставно відмовив у реєстрації податкової накладної в ЄРПН, прийняв спірне рішення, яким фактично позбавив позивача можливості належним чином виконати обов`язки, взяті за відповідним договором поставки перед контрагентом, позивач звернувся до суду за захистом порушеного права.

По суті спірних правовідносин судом зазначається наступне.

Спеціальним законом з питань оподаткування, яким установлюється порядок сплати податкових зобов`язань, нарахування і сплати пені та штрафних санкцій, що застосовуються до платників податків, визначені заходи, які вживаються контролюючим органом з метою погашення платниками податків податкового боргу є Податковий кодекс України.

Вимоги щодо оформлення податкових накладних, їх видачі та внесення до ЄРПН встановлені ст.201 Податкового Кодексу України.

Відповідно до п. 201.1 ст.201 ПК України, на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.

Відповідно до п.201.10 ст.201 Податкового кодексу України при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою.

Податкова накладна, складена та зареєстрована в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту.

Так, згідно п.201.10 ст.201 ПК України, при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою.

Датою та часом надання податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронному вигляді до центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову і митну політику, є дата та час, зафіксовані у квитанції.

Квитанція про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування надсилається одночасно продавцю та покупцю платнику податку.

Порядок ведення Єдиного реєстру податкових накладних встановлюється Кабінетом Міністрів України. Покупець має право звіряти дані отриманої податкової накладної на відповідність із даними Єдиного реєстру податкових накладних.

Згідно п.201.16 ст.201 ПК України, реєстрація податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути зупинена у порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України, у разі відповідності такої податкової накладної/розрахунку коригування сукупності критеріїв оцінки ступеня ризиків, достатніх для зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, встановлених відповідно до пункту 74.2 статті 74 цього Кодексу.

Відповідно до п.п.201.16.1 п.201.16 ст.201 ПК України, у разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних платнику податку протягом операційного дня контролюючий орган в автоматичному режимі надсилає (в електронному вигляді у текстовому форматі) квитанцію про зупинення реєстрації такої податкової накладної/розрахунку коригування. Така квитанція є підтвердженням зупинення такої реєстрації.

У квитанції про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування зазначаються: а) порядковий номер та дата складення податкової накладної/розрахунку коригування; б) визначення критерію (їв) оцінки ступеня ризиків, достатніх для зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, на підставі яких було здійснено зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування; в) пропозиція щодо надання платником податку пояснень та/або копії документів (за вичерпним переліком), достатніх для прийняття контролюючим органом рішення про реєстрацію такої податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Вичерпний перелік таких документів у розрізі критеріїв оцінки ступеня ризиків, достатніх для зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затверджується центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику.

Відповідно до п.п.201.16.2 п.201.16 ст.201 ПК України - письмові пояснення та/або копії документів, зазначені у підпункті "в" підпункту 201.16.1 цього пункту, платник податку має право подати до контролюючого органу за основним місцем обліку такого платника податку протягом 365 календарних днів, що настають за датою виникнення податкового зобов`язання, відображеного у такій податковій накладній/розрахунку коригування. Такі документи передаються контролюючим органом за основним місцем обліку платника податку не пізніше наступного робочого дня з дня їх отримання до комісії центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову і митну політику.

Згідно з п.п.201.16.3 п.201.16 ст.201 ПК України, письмові пояснення та/або копії документів, подані платником податків до контролюючого органу відповідно до підпункту 201.16.2 цього пункту, розглядаються комісією центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову і митну політику.

Зазначена комісія приймає рішення про: реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних; відмову у реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Підстави для прийняття комісією центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову і митну політику, рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або про відмову в такій реєстрації встановлюються Кабінетом Міністрів України.

Порядок роботи комісії визначається центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику.

Рішення про реєстрацію або відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних приймається та надсилається платнику податку протягом п`яти робочих днів, що настають за днем отримання пояснень та документів, поданих відповідно до підпункту 201.16.2 цього пункту.

Рішення про відмову у реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути оскаржено в адміністративному або судовому порядку.

Відповідно до п.п. 201.16.4 п. 201.16 ст. 201 ПК України, податкова накладна/розрахунок коригування, реєстрацію якої в Єдиному реєстрі податкових накладних було зупинено, реєструється у день настання однієї із таких подій: а) прийнято рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних; б) набрало законної сили рішення суду про реєстрацію відповідної податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Пунктом 74.2 ст.74 ПК України передбачено, що в Єдиному реєстрі податкових накладних забезпечується проведення постійного автоматизованого моніторингу відповідності податкових накладних/розрахунків коригування критеріям оцінки ступеня ризиків, достатніх для зупинення реєстрації таких податкових накладних/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Так, механізм зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі Реєстр), організаційні та процедурні засади діяльності комісій з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі (далі комісії контролюючих органів), права та обов`язки їх членів визначений Порядком зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженому постановою Кабінету Міністрів України від 11.12.2019 р. №1165, чинному з 01.02.2020 р. (далі за текстом Порядок №1165).

У розумінні п.2 Порядку №1165 автоматизований моніторинг відповідності податкової накладної/розрахунку коригування критеріям оцінки ступеня ризиків сукупність заходів та методів, що застосовуються контролюючим органом для виявлення ознак наявності ризиків порушення норм податкового законодавства за результатами проведення автоматизованого аналізу наявної в інформаційних системах контролюючих органів податкової інформації; критерій оцінки ступеня ризиків, достатній для зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі, визначений показник автоматизованого моніторингу, що характеризує ризик; ризик порушення норм податкового законодавства ймовірність складення та надання податкової накладної/розрахунку коригування для реєстрації в Реєстрі з порушенням норм підпункту «а» або «б» пункту 185.1 статті 185, підпункту «а» або «б» пункту 187.1 статті 187, абзацу першого пунктів 201.1, 201.7, 201.10 статті 201 Податкового кодексу України (далі Кодекс) за наявності об`єктивних ознак неможливості здійснення операції з постачання товарів/послуг, дані про яку зазначено в такій податковій накладній/розрахунку коригування, та/або ймовірності уникнення платником податку на додану вартість (далі платник податку) виконання свого податкового обов`язку.

Відповідно до п.5 Порядку №1165 платник податку, яким складено та/або подано для реєстрації в Реєстрі податкову накладну/розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряється щодо відповідності критеріям ризиковості платника податку (додаток 1), показникам, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку (додаток 2).

Податкова накладна/розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряються щодо відповідності відображених у них операцій критеріям ризиковості здійснення операцій (додаток 3).

Згідно з п.6 Порядку №1165 у разі коли за результатами автоматизованого моніторингу платник податку, яким складено податкову накладну/розрахунок коригування, відповідає хоча б одному критерію ризиковості платника податку, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється.

Питання відповідності/невідповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку розглядається комісією регіонального рівня.

У разі встановлення відповідності платника податку хоча б одному з критеріїв ризиковості платника податку комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Включення платника податку до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, здійснюється в день проведення засідання комісії регіонального рівня та прийняття відповідного рішення.

Платник податку отримує рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку через електронний кабінет у день прийняття такого рішення (додаток 4).

У рішенні зазначається підстава, відповідно до якої встановлено відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Комісією регіонального рівня розглядається питання виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, у разі виявлення обставин та/або отримання інформації, що свідчать про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку та/або отримання інформації та копій відповідних документів від платника податку, що свідчать про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

У разі виявлення обставин та/або отримання інформації, визначених абзацом сьомим цього пункту, та прийняття комісією регіонального рівня рішення про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку платник податку отримує таке рішення в електронному кабінеті в день його прийняття (додаток 4).

Інформація та копії документів подаються платником податку до ДПС в електронній формі засобами електронного зв`язку з урахуванням вимог Законів України «Про електронні документи та електронний документообіг», «Про електронні довірчі послуги» та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого Мінфіном.

Документами, необхідними для розгляду питання виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, можуть бути: договори, зокрема зовнішньоекономічні контракти, з додатками до них; договори, довіреності, акти керівного органу платника податку, якими оформлено повноваження осіб, які одержують продукцію в інтересах платника податку для здійснення операції; первинні документи щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складські документи (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунки-фактури/інвойси, акти приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявних типових форм та галузевої специфіки, накладні; розрахункові документи та/або банківські виписки з особових рахунків; документи щодо підтвердження відповідності продукції (декларації про відповідність, паспорти якості, сертифікати відповідності), наявність яких передбачено договором та/або законодавством; інші документи, що підтверджують невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Інформацію та копії документів, подані платником податку, комісія регіонального рівня розглядає протягом семи робочих днів, що настають за датою їх надходження, та приймає відповідне рішення.

За результатами розгляду інформації та копій документів комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, яке платник податку отримує в електронному кабінеті у день його прийняття (додаток 4).

Виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, здійснюється в день проведення засідання комісії регіонального рівня та прийняття відповідного рішення.

Якщо комісією регіонального рівня протягом семи робочих днів, що настають за датою надходження зазначеної інформації та документів, не прийнято відповідного рішення, платник податку виключається з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

У разі надходження до контролюючого органу відповідного рішення суду, яке набрало законної сили, комісія регіонального рівня виключає платника податку з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

Пунктом 7 Порядку №1165 передбачено, що у разі коли за результатами автоматизованого моніторингу податкової накладної/розрахунку коригування встановлено, що відображена в них операція відповідає хоча б одному критерію ризиковості здійснення операції, крім податкової накладної/розрахунку коригування, складених платником податку, який відповідає хоча б одному показнику, за яким визначається позитивна податкова історія, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється.

Критерії ризиковості платника податку на додану вартість установлені у додатку №1 до Порядку №1165.

Так, пунктом 8 Критеріїв ризиковості платника податку на додану вартість передбачено, що у контролюючих органах наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданих для реєстрації податковій накладній/розрахунку коригування.

Із аналізу зазначених норм судом встановлено, що вирішенню питання щодо відповідності/невідповідності платника податків Критеріям ризиковості платника податку на додану вартість має передувати складання та направлення таким платником податкової накладної/розрахунку коригування та моніторинг платника податку, податкової накладної/розрахунку коригування.

Суд зауважує, що правова процедура є складовою принципу законності та принципу верховенства права і передбачає правові вимоги до належного прийняття актів органами публічної влади. Правова процедура встановлює чітку послідовність дій із зазначенням способів і методів її здійснення, підстав, порядку, форми та строків такої діяльності. Встановлена правова процедура як складова принципу законності та принципу верховенства права, є важливою гарантією недопущення зловживання з боку органів публічної влади під час прийняття рішень.

Отже, не виклавши розшифрування податкової інформації, не навівши ризикових операцій та назв підприємств, що були задіяні в таких операціях, в спірному рішенні, як це передбачено п.8 Порядку № 1165, відповідач фактично діяв без дотримання власної процедури, не прозоро та у спосіб, що виключає можливість мінімізувати ризик помилки у спірних відносинах.

Суд також зазначає, що в ході розгляду справи на підтвердження реальності вчинення господарської операції представником позивача надані документи, що підтверджують подальший рух товару з метою придбання та подальшого його продажу між ТОВ «ІНТРЕЙД ПЛЮС» та іншими контрагентами: Договір поставки товару №16062020 від 16.06.2020 р., видаткову накладну № РН-Ав- 000042 від 04.02.202І р., платіжне доручення № 164 від 12 лютого 2021 р., виписки з банку за період з 01.01.2021 по 31.01.2021 та з 01.02.2021 по 28.02.2021р., Договір №02082019 про виготовлення кондитерської продукції з давальницької сировини від 02.08.2019 р., Акт наданих послуг з переробки давальницької сировини та приймання-передачі виготовленої продукції від 27.01.2021 р. (а.с. 43-63).

Реальність здійснення господарської діяльності ТОВ «ІНТРЕЙД ПДЮС» підтверджується: Договором оренди №03/02-20ар від 03.02.2020 року. Договором оренди 12/11-18ар від 12.11.2018 року. Договором оренди офісного приміщення №ЮЗ/20 від 01.01.2020 року (а.с. 64-76).

Зважаючи на викладене та беручи до уваги, що відповідачем, в порушення процедури встановленої Порядком №1165, вирішено питання про відповідність ТОВ «ІНТРЕЙД ПДЮС» Критеріям ризиковості платника податку на додану вартість, суд дійшов висновку, що оскаржувані рішення є протиправними та підлягають скасуванню.

Щодо аналізу господарських операцій між позивачем та його контрагентом, то в даній справі суд не надає оцінку реальності їх здійснення, оскільки це питання повинно досліджуватись під час здійснення податкового контролю, що відповідно до пункту 61.1 статті 61 Податкового кодексу України включає в себе систему заходів, що вживаються контролюючими органами та координуються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику, з метою контролю правильності нарахування, повноти і своєчасності сплати податків і зборів, а також дотримання законодавства з питань регулювання обігу готівки, проведення розрахункових та касових операцій, патентування, ліцензування та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, зокрема, шляхом здійснення перевірок та звірок відповідно до вимог цього Кодексу, а також перевірок щодо дотримання законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, у порядку, встановленому законами України, що регулюють відповідну сферу правовідносин.

Як вбачається з матеріалів справи позивачем надавались пояснення та копії первинних документів щодо господарських відносин з його контрагентами, за результатами яких виписані податкові накладні , копії яких містяться в матеріалах справи.

Крім того, не сплинуло 365 календарних днів, що настають за датою виникнення податкових зобов`язань, відображених у податкових накладних, протягом яких платник податку на додану вартість відповідно до підпункту "в" підпункту 201.16.1 пункту 201.16 статті 201 Податкового кодексу України (далі - Кодекс) має право надати письмові пояснення щодо підтвердження інформації, зазначеної у податкових накладних.

При цьому суд зауважує, що оскільки до позивача було встановлено Критерії оцінки ступеня ризиків, Комісією не було враховано пояснення та документи позивача.

Суд також зазначає, що факт зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування у ЄРПН не спростовує ані факту здійснення платником податків господарських операцій, ані факту наявності дати виникнення саме першої події (постачання товарів/послуг, або отримання коштів), що підтверджується первинними документами, на підставі яких складається податкова накладна / розрахунок коригування.

Загальними вимогами, які висуваються до актів індивідуальної дії, як акта правозастосування, є його обґрунтованість та вмотивованість, тобто наведення податковим органом конкретних підстав його прийняття (фактичних і юридичних), а також переконливих і зрозумілих мотивів його прийняття.

Водночас, суд зауважує, що можливість надання платником податків вичерпного переліку документів на підтвердження правомірності формування та подання податкової накладної прямо залежить від чіткого визначення фіскальним органом конкретного виду критерію оцінки ступеня ризиків. Вживання податковим органом загального посилання на пункт 1.6 Критеріїв оцінки, без наведення відповідного підпункту, є неконкретизованим та призводить до необґрунтованого обмеження права платника податків бути повідомленим про необхідність надання документів за вичерпним переліком, відповідно до критерію зупинення реєстрації податкової накладної, а не будь-яких на власний розсуд.

Відтак, невиконання податковим органом законодавчо встановлених вимог щодо змісту, форми, обґрунтованості та вмотивованості акта індивідуальної дії призводить до його протиправності.

Аналогічна правова позиція викладена в постановах Верховного Суду в складі касаційного адміністративного суду від 14.05.2019 року по справі №1940/1306/18 та від 12.04.2019 року №822/1878/18.

Також суд зазначає, що не може бути підставою для відмови в реєстрації податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних сам факт не надання певних документів, коли у платника податків були наявні інші документи щодо господарських операцій.

Таким чином, суд дійшов висновку, що зважаючи на наявність передбачених законодавством документів, які свідчать про проведення господарських операцій, та на те, що такі документи були надані контролюючому органу, останній не мав правових підстав для відмови позивачу у реєстрації податкової накладної.

На підставі викладеного, суд дійшов висновку про необґрунтованість прийнятих рішень комісії відповідача 1 про відмову в реєстрації податкової накладної №12 від 10.02.2021 року у Єдиному реєстрі податкових накладних.

Щодо позовної вимоги про зобов`язання ДПС України зареєструвати вищезазначені податкові накладні в Єдиному держаному реєстрі податкових накладних, суд зазначає наступне.

Як вбачається зі змісту п.201.16 ПК України, Порядку ведення Єдиного реєстру податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 29 грудня 2010 р. № 1246 (у редакції постанови Кабінету Міністрів України від 26 квітня 2017 р. №341), Регламенту комісії ДПС, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в ЄРПН або відмову в такій реєстрації повноваженнями щодо реєстрації податкових накладних, входить до компетенції ДПС України.

Згідно положень п.2, п.4 ч.2 ст.245 КАС України, у разі задоволення позову суд може прийняти рішення про: визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень; визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії.

Водночас, суд зазначає, що відповідно до ч.4 ст.245 КАС України, у випадку, визначеному пунктом 4 частини другої цієї статті, суд може зобов`язати відповідача - суб`єкта владних повноважень прийняти рішення на користь позивача, якщо для його прийняття виконано всі умови, визначені законом, і прийняття такого рішення не передбачає права суб`єкта владних повноважень діяти на власний розсуд.

З огляду на наведене, враховуючи те, що судом визнано протиправними рішення комісії Головного управління державної податкової служби у Харківській області, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації № 2408652/41545602 від 17.02.2021р., суд дійшов висновку, що позовна вимога про зобов`язання ДПС України зареєструвати вищезазначену податкову накладну №12 від 10.02.2021 року в Єдиному реєстрі податкових накладних, є обґрунтованою та такою, що підлягає задоволенню.

Щодо вимог заявленого позиву із рішеннями про неврахування таблиць даних платника податку на додану вартість судом зазначається наступне.

Як встановлено за матеріалами справи 23.02.2021р. та 26.02.2021р. ТОВ «ІНТРЕЙД ПЛЮС» подано до Державної податкової служби України таблиці даних платника податку на додану вартість № та № за встановленою формою, відповідно до п. 12 Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11 грудня 2019 р. № 1 165. Зазначені таблиці були подані з метою запобігання зупинення реєстрації податкових накладних у майбутньому та скорочення кількості заблокованих податкових накладних.

В рішеннях про неврахування таблиці даних платника податку на додану вартість №2433882/41545602 від 26.02.2021 р. та № 2451581/41545602 від 05.03.2021 р. як підставу неврахування зазначено про наявність в органах державної податкової служби України податкової інформації, що свідчить про здійснення платником податків ризикових операцій.

Оскаржувані рішення контролюючого органу є протиправними та такими, що породжують для підприємства позивача негативні наслідки у вигляді блокування податкових накладних у майбутньому.

Так, згідно квитанції від 10.02.2021р. підставою для зупинення реєстрації податкової накладної є відповідність платника податку пункту 1 Критеріїв ризиковості здійснення операцій, зміст якого полягає у тому, що коди УКТЗЕД/ДКПП товару/послуг 1806. відсутні в таблиці даних платника податку на додану вартість, як товар/послуги, що на постійній основі постачаються (виготовляються), та їх обсяг постачання дорівнює або перевищує величину шипику обсягу придбання такого товару послуги та обсягу його постачання. Тобто у квитанції зазначено про відсутність кодів у таблиці, тому прийняття та використання таблиці попередить зупинення реєстрації податкових накладних в майбутньому.

Під час розгляду справи судом встановлено, що у підприємства позивача наявні, передбачені чинним законодавством України документи, які свідчать про реальність здійснення господарських операцій між ТОВ «ІНТРЕЙД ПЛЮС» та нашими контрагентами, а тому суд приходить до висновку, що у суб`єкта владних повноважень відсутні правові підстави для неврахування таблиць даних платника податків, а тому порушене право позивача має бути відновлене шляхом скасування оскаржуваних рішень комісії Головного управління ДПС у Харківській області про неврахування таблиці даних платника податку на додану вартість №2433882/41545602 від 26.02.2021 р. та № 2451581/41545602 від 05.03.2021 р., зобов`язавши Державну податкову службу України зареєструвати таблиці даних платника податку на додану вартість від 23.02.2021 р. за № та від 26.02.2021 р. за № .

Судом також враховується те, що згідно п. 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень, обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини, очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.

Зважаючи на викладене та беручи до уваги, що відповідачем, в порушення процедури встановленої Порядком №1165, вирішено питання про відповідність ТОВ «Інтрейд Плюс» Критеріям ризиковості платника податку на додану вартість, що не знайшло свого підтвердження в ході судового розгляду справи, суд дійшов висновку про виключення Товариства з обмеженою відповідальністю «ІНТРЕЙД ПЛЮС» із переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

Інші доводи податкового органу висновків суду не спростовують.

Відповідно до ст.ст.7,9 КАС України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості. Суд вирішує справи відповідно до Конституції та законів України, а також міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України. Суд застосовує інші правові акти, прийняті відповідним органом на підставі, у межах повноважень та у спосіб, визначені Конституцією та законами України.

Відповідно до ст. 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.

Відповідно до ч. 1 ст. 77 КАС України, кожна сторона повинна, довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Частиною 2 ст. 77 КАС України визначено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Таким чином, із заявлених позовних вимог, системного аналізу положень чинного законодавства України та матеріалів справи, суд дійшов висновку, що адміністративний позов підлягає задоволенню.

Згідно з ч.1 ст.139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Керуючись ст.ст. 7, 9, 77, 78, 90, 132, 139, 242-246, 255, 293, 295-297 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ВИРІШИВ:

Адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю "ІНТРЕЙД ПЛЮС" (62495, Харківська область, Харківський район, смт. Насіннєве, вул. Слобідська, буд. 26/2: ) до Головного управління ДПС у Харківській області, утворене на правах відокремленого підрозділу Державної податкової служби України (вул. Пушкінська, буд. 46,м. Харків, 61057, ), Державної податкової служби України про визнання протиправними та скасування рішень, зобов`язання вчинити певні дії - задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати рішення Головного управління Державної податкової служби України в Харківській області № 2408652/41545602 віл 17.02.2021 про відмову в реєстрації податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Зобов`язати Державну податкову службу України зареєструвати податкову накладну №12 від 10.02.2021 року у Єдиному реєстрі податкових накладних.

Визнати протиправним та скасувати рішення комісії Головного управління ДПС у Харківській області про неврахування таблиці даних платника податку на додану вартість №2433882/41545602 від 26.02.2021 р.

Визнати протиправним та скасувати рішення комісії Головного управління ДПС у Харківській області рішення про неврахування таблиці даних платника податку на додану вартість № 2451581/41545602 від 05.03.2021 р.

Зобов`язати Державну податкову службу України зареєструвати таблицю даних платника податку на додану вартість від 23.02.2021 р. за № .

Зобов`язати Державну податкову службу України зареєструвати таблицю даних платника податку на додану вартість від 26.02.2021 р. за №

Зобов`язати Головне управління Державної податкової служби в Харківській області виключити Товариство з обмеженою відповідальністю «ІНТРЕЙД ПЛЮС» (62495, Харківська область, Харківський район, смт. Насіннєве, вул. Слобідська, буд. 26/2: ) із переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у Харківській області, утвореного на правах відокремленого підрозділу Державної податкової служби України (ідентифікаційний код - 43983495; місцезнаходження - 61057, м. Харків, вул. Пушкінська, буд. 46) на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "ІНТРЕЙД ПЛЮС" (62495, Харківська область, Харківський район, смт. Насіннєве, вул. Слобідська, буд. 26/2: ) понесені ним судові витрати (судовий збір) у розмірі 4540,00 грн. (чотири тисячі п`ятсот сорок гривень).

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Державної податкової служби України (, 04053, м. Київ, Львівська площа, 8) на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "ІНТРЕЙД ПЛЮС" (62495, Харківська область, Харківський район, смт. Насіннєве, вул. Слобідська, буд. 26/2: ) понесені ним судові витрати (судовий збір) у розмірі 4540,00 грн. (чотири тисячі п`ятсот сорок гривень).

Рішення суду може бути оскаржене в апеляційному порядку, передбаченому п.п. 15.5. п. 15 ч. 1 Розділу VII Перехідних положень КАС України до Другого апеляційного адміністративного суду через Харківський окружний адміністративний суд шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів, з дня його проголошення.

В разі, якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення суду не були вручені у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повний текст рішення складено 16 червня 2021 року.

Суддя Кухар М.Д.