Справа № 460/6867/21
Суддя: Н.О. Дорошенко
Дата ухвалення: 2021-06-15 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

РІВНЕНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А
про повернення позовної заяви
15 червня 2021 року м. РівнеСправа №460/6867/21
Суддя Рівненського окружного адміністративного суду Н.О. Дорошенко, після одержання позовної заяви
доДержавної судової адміністрації України
про визнання дій та бездіяльності протиправними, відшкодування матеріальної шкоди, звернення до Конституційного Суду України,
До Рівненського окружного адміністративного суду звернувся з адміністративним позовом ОСОБА_1 до Державної судової адміністрації України, у якому позивач просить: визнати протиправною бездіяльність відповідача щодо недотримання встановленого законом п`ятиденного строку надання інформації на запит; визнати протиправними дії відповідача щодо ненадання інформації на запит позивача; відшкодувати матеріальну шкоду, яку позивач поніс та може понести у зв`язку з підготовкою та наступним супроводом даної заяви у розмірі 8233,00 грн; звернутися до Конституційного Суду України для роз`яснення норм, передбачених Законом України "Про судовий збір" у розрізі надання грошових коштів особам, які звільненні від сплати судового спору, або яких суд звільняє від сплати такого збору, з метою дотримання необхідних процесуальних процедур з надіслання до суду та іншим сторонам у справі, належним чином оформлених заяв, клопотань, додаткових матеріалів та інших процесуальних документів, у друкованому вигляді, засобами поштового перевізника, з рекомендованим повідомленням та з описом.
Пунктом 2 частини першої статті 171 КАС України визначено, що суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, зокрема, чи має представник належні повноваження (якщо позовну заяву подано представником).
Так, перевіряючи на виконання положень ч.1 ст.171 КАС України даний позов, суд зазначає таке.
Частиною третьою статті 3 КАС України передбачено, що провадження в адміністративних справах здійснюється відповідно до закону, чинного на час вчинення окремої процесуальної дії, розгляду і вирішення справи.
Частинами сьомою, восьмою статті 44 КАС України встановлено, що документи (в тому числі процесуальні документи, письмові та електронні докази тощо) можуть подаватися до суду, а процесуальні дії вчинятися учасниками справи в електронній формі з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, за винятком випадків, визначених цим Кодексом.
Процесуальні документи в електронній формі мають подаватися учасниками справи до суду з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи шляхом заповнення форм процесуальних документів відповідно до Положення про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему.
Відповідно до ч.2 ст.160 КАС України позовна заява подається в письмовій формі позивачем або особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб.
Частиною шостою статті 18 КАС України передбачено, що адвокати, нотаріуси, приватні виконавці, судові експерти, державні органи та органи місцевого самоврядування, суб`єкти господарювання державного та комунального секторів економіки реєструють офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі в добровільному порядку.
За правилами, встановленими частиною восьмою статті 18 КАС України, реєстрація в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі не позбавляє права на подання документів до суду в паперовій формі в порядку, визначеному цим Кодексом.
Особи, які зареєстрували офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі, подають процесуальні та інші документи, письмові та електронні докази, вчиняють інші процесуальні дії в електронній формі виключно за допомогою Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, з використанням власного електронного цифрового підпису, прирівняного до власноручного підпису відповідно до Закону України Про електронний цифровий підпис, якщо інше не визначено цим Кодексом.
Особливості використання електронного цифрового підпису в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі визначаються Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему.
Згідно з наказом Державної судової адміністрації від 01.06.2020 №247, з 01.06.2020 у всіх місцевих та апеляційних судах України (крім Київського апеляційного суду) та Касаційному адміністративному суді у складі Верховного Суду (далі пілотні суди), в тому числі і в Рівненському окружному адміністративному суді, запроваджено дослідну експлуатацію підсистеми Електронний суд та Електронний кабінет, під час якої пілотні суди повинні керуватися вимогами, визначеними в Положенні про автоматизовану систему документообігу суду, затвердженому рішенням Ради суддів України від 26.11.2010 №30, у відповідній редакції, у частині функціонування підсистем (далі - Положення №30).
Розділ ІХ Положення №30 визначає, що обмін електронними документами між судом, органами системи правосуддя, фізичними особами та учасниками судового процесу забезпечується засобами підсистеми електронного суду .
Для можливості користування цим сервісом необхідно здійснити реєстрацію офіційної електронної адреси (Електронного кабінету) з обов`язковим використанням власного електронного підпису.
Таким чином, альтернативою звернення учасників справи до суду із позовними заявами, скаргами та іншими визначеними законом процесуальними документами, оформленими в паперовій формі та підписаними безпосередньо учасником справи або його представником, безумовно є звернення з процесуальними документами в електронній формі з обов`язковим їх скріпленням власним електронним підписом учасника справи через Електронний кабінет.
Обмеження, що пов`язанні з використанням підсистеми «Електронний суд», у тому числі щодо подачі процесуальних документів через Електронний кабінет, є легітимними, пропорційними та не перешкоджають доступу до правосуддя.
Водночас, відповідно до підпункту 15.1 підпункту 15 пункту 1 розділу VII «Перехідні положення» КАС України до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи подання, реєстрація, надсилання процесуальних та інших документів, доказів, формування, зберігання та надсилання матеріалів справи здійснюються в паперовій формі.
Така позиція суду узгоджується з висновками Верховного Суду, викладеними в ухвалі від 25.01.2021 у справі №340/1616/20 (№К/9901/2187/21).
Судом встановлено, що сканкопія позовної заяви направлена на електронну поштову адресу суду з використанням власного електронного підпису позивача.
Проте, відсутні відомості про формування позивачем позовної заяви в підсистемі Електронний суд, що свідчить про використання позивачем не передбаченого чинним процесуальним законодавством способу звернення до Рівненського окружного адміністративного суду з даною позовною заявою.
Положення правила 45 Регламенту Європейського суду з прав людини також встановлює, що будь-яка заява, подана згідно зі статтями 33 чи 34 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, оформлюється письмово і підписується заявником або представником заявника.
Відтак, норми Регламенту ЄСПЛ вимагають, щоб звернення людини до ЄСПЛ відбулося у письмовій формі, містило підпис і це не розцінюється як обмеження доступу до правосуддя.
Враховуючи викладене, суд зазначає, що позивач може подати до суду позов у письмовій формі, оскільки Рівненський окружний адміністративний суд працює та продовжує виконувати свої повноваження, в тому числі щодо прийняття кореспонденції як через поштові відділення, так і за допомогою сервісу "Електронний суд".
У цьому конкретному випадку право доступу до суду не можна вважати порушеним, оскільки позивач має можливість звернутись до суду в порядку, визначеному законом. Адже національне процесуальне законодавство з регулювання цього питання є достатньо чітким для його розуміння та виконання, розумних сумнів у невідповідності вимогам "якості" закону не виникає, ознак свавільного втручання у права заявника не вбачається.
Аналіз вищенаведеного правового регулювання вказує на те, що в розумінні процесуального законодавства, позовна заява, що подається за допомогою електронних засобів зв`язку, вважається належним чином поданою та підписаною, якщо вона сформована та подана за допомогою сервісу "Електронний суд".
Такий висновок відповідає правовій позиції Верховного Суду, яка викладена, зокрема, в ухвалі від 08.04.2020 у справі №420/333/19.
Зазначеним вище вимогам подана позивачем позовна заява не відповідає, позаяк не підписана в порядку та у спосіб, встановлений чинним процесуальним законодавством.
Відповідно до пункту 3 частини четвертої статті 169 КАС України позовна заява повертається позивачеві, якщо позов подано особою, яка не має адміністративної процесуальної дієздатності, не підписано або підписано особою, яка не має права її підписувати, або особою, посадове становище якої не вказано..
За таких обставин, позов слід повернути позивачу.
Керуючись статтями 169, 256 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя
Позовну заяву і додані до неї документи повернути позивачу.
Ухвала набирає законної сили негайно після її підписання.

Ухвала може бути оскаржена протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення до Восьмого апеляційного адміністративного суду через Рівненський окружний адміністративний суд.

Повну ухвалу складено 15 червня 2021 року.

Суддя Н.О. Дорошенко