Справа № 480/2837/19
Суддя: О.М. Кунець
Дата ухвалення: 2021-06-15 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

СУМСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А
15 червня 2021 р. Справа № 480/2837/19
Сумський окружний адміністративний суд у складі судді Кунець О.М., розглянувши в приміщенні суду в м. Суми заяву ОСОБА_1 про відвід судді у справі №480/2837/19 за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Головного управління ДФС у Сумській області про визнання незаконним та скасування наказу,-
В С Т А Н О В И В:
25 липня 2019 року ОСОБА_1 звернувся до Сумського окружного адміністративного суду з позовом до Головного управління ДФС у Сумській області, в якому просив суд:
- визнати незаконним та скасувати наказ ГУ ДФС у Сумській області від 11.07.2019 № 219-0 про відсторонення ОСОБА_1 старшого оперуповноваженого з особливо важливих справ відділу організації викриття економічних злочинів оперативного управління ГУ ДФС у Сумській області від роботи без збереження заробітної плати.
Також позивачем подано заяву про забезпечення позову шляхом зупинення дії оскаржуваного наказу.
Ухвалою Сумського окружного адміністративного суду від 25.07.2019 позовну заяву ОСОБА_1 , залишено без руху з підстав її невідповідності вимогам ч.3 ст.161 КАС України, а саме: несплати судового збору у сумі 768,40 грн. Запропоновано усунути недоліки позовної заяви - надати докази сплати судового збору за подання позовної заяви у сумі 768,40 грн. При цьому, судом було відмовлено у задоволенні заяви ОСОБА_1 про відстрочення сплати судового збору за подання даного позову у зв`язку з ненаданням позивачем відповідних доказів на підтвердження скрутного матеріального становища.
Ухвалою Сумського окружного адміністративного суду від 25.07.2019 заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову повернуто позивачу без розгляду.
01.08.2019 позивачем подано до суду клопотання про забезпечення даного позову шляхом зупинення дії оскаржуваного наказу, яку ухвалою Сумського окружного адміністративного суду від 01.08.2019 повернуто позивачу без розгляду.
01.08.2019 позивач звернувся до суду з клопотанням про звільнення від сплати судового збору. Ухвалою Сумського окружного адміністративного суду від 01.08.2019 відмовлено у задоволенні клопотання ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору, продовжено строк для усунення недоліків на п`ять днів з моменту отримання копії ухвали.
Ухвалою Сумського окружного адміністративного суду від 27 серпня 2019 року позовну заяву ОСОБА_1 до Головного управління ДФС у Сумській області про визнання незаконним та скасування наказу - повернуто позивачу, оскільки недоліки позивачем не було усунуто.
Позивач не погодився з таким рішенням суду та подав апеляційну скаргу на ухвалу суду від 27.08.2019.
Постановою Другого апеляційного адміністративного суду від 20.02.2020 апеляційну скаргу ОСОБА_1 задоволено. Ухвалу Сумського окружного адміністративного суду від 27.08.2019 по справі №480/2837/19 - скасовано. Справу №480/2837/19 за позовом ОСОБА_1 до Головного управління ДФС у Сумській області про визнання незаконним та скасування наказу направлено до Сумського окружного адміністративного суду для продовження її розгляду.
20.03.2020 справа №480/2837/19 надійшла до Сумського окружного адміністративного суду.
Ухвалою Сумського окружного адміністративного суду від 25.03.2020 прийнято до провадження судді Сумського окружного адміністративного суду Кунець О.М. справу №480/2837/19 за позовом ОСОБА_1 до Головного управління ДФС у Сумській області про визнання незаконним та скасування наказу. При цьому, даною ухвалою позовну заяву ОСОБА_1 залишено без руху з підстав невідповідності вимогам ч.3 ст.161 КАС України, а саме: несплата судового збору у сумі 768,40 грн. Позивачу запропоновано або надати докази сплати судового збору у сумі 768,40 грн. за одну вимогу немайнового характеру, або надати докази неможливості сплати судового збору - докази скрутного матеріального становища (довідка про сукупний дохід (заробітна плата, стипендія, пенсія, інші доходи) за попередній календарний рік, що передував зверненню до суду, а також інші докази, які позивач вважатиме за необхідне надати. Разом з тим, надано семиденний строк для усунення недоліків, з дня отримання копії ухвали.
Оскільки позивачем недоліки позовної заяви не були усунуті у встановлений строк, ухвалою Сумського окружного адміністративного суду від 14.07.2020 позовну заяву повернуто позивачу.
Позивач не погодившись з таким рішенням суду, подав апеляційну скаргу на ухвалу суду від 14.07.2020.
Постановою Другого апеляційного адміністративного суду від 21.04.2021 апеляційну скаргу ОСОБА_1 задоволено. Ухвалу Сумського окружного адміністративного суду від 14.07.2020 по справі №480/2837/19 - скасовано. Справу №480/2837/19 за позовом ОСОБА_1 до Головного управління ДФС у Сумській області про визнання незаконним та скасування наказу направлено до Сумського окружного адміністративного суду для продовження її розгляду (для вирішення питання щодо відкриття провадження).
24.05.2021 справа надійшла до Сумського окружного адміністративного суду та була передана раніше визначеному складу суду, а саме судді Кунець О.М.
Ухвалою суду від 28.02.2021 справу прийнято до провадження, ухвалено розгляд справи здійснювати за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін.
15.06.2021 ОСОБА_1 до суду подано заяву про відвід головуючого судді Кунець О.М. Обґрунтовуючи подану заяву позивач зазначає, що наявні обставини, які викликають сумнів у неупередженості, об`єктивності та професійності судді. Зазначає, що зазначене підтверджуються прийняттям ряду незаконних та як наслідок скасованих рішень про повернення позовної заяви, які суттєво порушили права позивача та грубо суперечать основоположним засадам адміністративного процесу.
Крім того, вказує, що зі змісту скасованих ухвал та постанов суду апеляційної інстанції п о з и в а ч е м в с т а н о в л е н о, що суддя Сумського окружного адміністративного суду ОСОБА_2 не розрізняє понять «судова повістка» та «судове рішення», не обізнана про спосіб направлення судових рішень, не обізнана про порядок вручення судових рішень, не обізнана про порядок повернення позовної зави та роз`яснення права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом, зневажливо ставиться до основоположних засад адміністративного судочинства у зв`язку з чим неодноразово допускала їх порушення, та, як наслідок схильна до прийняття необґрунтованих та не мотивованих рішень чим значно порушує права позивача на справедливий, не упереджений та своєчасний розгляд справи.
Також позивач зазначає, що суддя Кунець О.М. є неупередженою та не об`єктичною оскільки діючи в інтересах відповідача по справі, який перебуває в стані припинення впродовж 2-х років вживала, на думку позивача, необхідних і достатніх заходів для унеможливлення розгляду справи по суді до моменту припинення відповідача як юридичної особи.
Розглянувши подану заяву позивача про відвід судді, суд зазначає наступне.
Так, статтею 36 КАС України визначений перелік підстав для відводу (самовідводу) судді.
Також суддя підлягає відводу (самовідводу) за наявності обставин, встановлених статтею 37 КАС України.
Таким чином, адміністративним процесуальним законодавством визначений вичерпний перелік підстав, за якими суддя (колегія суддів) не може брати участь у розгляді адміністративної справи і підлягає відводу.
Відповідно до ч. 3 ст. 40 КАС України питання про відвід судді вирішується судом, який розглядає справу. Суд задовольняє відвід, якщо доходить висновку про його обґрунтованість.
При цьому суд зазначає, що важливу роль у розробці критеріїв неупередженості (тобто безсторонності), як складової права на справедливий судовий розгляд відіграє практика Європейського суду з прав людини, у контексті якої повинна формуватися національна судова практика.
Так, у справі "П`єрсак проти Бельгії" ЄСПЛ висловив позицію, згідно з якою, незважаючи на той факт, що безсторонність зазвичай означає відсутність упередженості, її відсутність або, навпаки, наявність може бути перевірено різноманітними способами. У даному контексті, можна провести розмежування між суб`єктивним підходом, який відображає особисте переконання даного судді у конкретній справі, та об`єктивним підходом, який визначає, чи були достатні гарантії, щоб виключити будь-які сумніви з цього приводу. Таким чином, на основі вищезазначеного, слід зробити висновок, що при оцінці безсторонності суду слід розмежовувати суб`єктивний та об`єктивний аспект.
Щодо суб`єктивної складової даного поняття, то у справі "Хаушильд проти Данії" зазначається, що ЄСПЛ потрібні докази фактичної наявності упередженості судді для відсторонення його від справи. Причому суддя вважається безстороннім, якщо тільки не з`являються докази протилежного. Таким чином, існує презумпція неупередженості судді, а якщо з`являються сумніви щодо цього, то для його відводу в ході об`єктивної перевірки має бути встановлена наявність певної особистої заінтересованості судді, певних його прихильностей, уподобань стосовно однієї зі сторін у справі. При цьому враховується думка сторін, однак вирішальними є результати об`єктивної перевірки.
Стосовно об`єктивної неупередженості у справі "Фей проти Австрії" ЄСПЛ вказав, що вона полягає у відсутності будь-яких законних сумнівів в тому, що її забезпечено та гарантовано судом, а для перевірки на об`єктивну неупередженість слід визначити, чи є факти, які не залежать від поведінки судді, що можуть бути встановлені та можуть змусити сумніватися у його неупередженості.
Судом встановлено, що подана ОСОБА_1 заява про відвід судді фактично мотивована тим, що по справі №480/2837/19 суддя Кунець О.М. прийняла ухвалу від 27.08.2019 та від 14.07.2020 про повернення позовної заяви позивачу у зв`язку з тим, що позивачем у визначений судом строк не було усунуто недоліки щодо сплати судового збору.
Разом з цим слід зазначити, що ухвалою суду від 28.02.2021 справу прийнято до провадження, її розгляд здійснюється за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін.
Отже, обставини які позивач виклав у заяві про відвід головуючого судді Кунець О.М. свідчать про те, що підставою для відводу головуючого судді Кунець О.М. фактично є незгода позивача з процесуальним рішенням судді, які прицьому оскаржувалися позивачем до суду апеляційної інстанції.
Відповідно до ч.4 ст.36 Кодексу адміністративного судочинства України, незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.
Відтак, суд зазначає, що незгода особи, яка бере участь у справі, з процесуальними рішеннями судді під час судового розгляду справи є підставою для оскарження прийнятих за результатами розгляду справи рішень в апеляційному чи касаційному порядку. Оцінку процесуальним діям суду можуть надавати лише суди вищих інстанції. Будь-яких інших обґрунтувань для відводу головуючого судді Кунець О.М., перелік яких визначено ст.36 КАС України, позивачем не наведено.
Таким чином, заявлені підстави для відводу судді Кунець О.М. у даній справі не можуть вважатися обґрунтованими, оскільки не стосуються особистого відношення судді до результатів розгляду даної справи, а тільки відображають власну позицію позивача.
Згідно із положеннями ч. 4 ст. 40 КАС України якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу і заява про такий відвід надійшла до суду за три робочі дні (або раніше) до наступного засідання, вирішення питання про відвід здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першою статті 31 цього Кодексу. Такому судді не може бути заявлений відвід.
За таких обставин, суд дійшов висновку про необхідність передати дану заяву у відповідності до ст. 31 КАС України для вирішення питання про відвід судді суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу.
Керуючись ст. ст. 36, 40, 236, 241, 243, 248, 256 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -
У Х В А Л И В:
Заяву ОСОБА_1 про відвід судді по адміністративній справі № 480/2837/19 за позовом ОСОБА_1 до Головного управління ДФС у Сумській області про визнання незаконним та скасування наказу - визнати необґрунтованою.
Передати заяву у відповідності до статті 31 Кодексу адміністративного судочинства України для вирішення питання про відвід судді.
Ухвала окремо не оскаржується. Заперечення проти неї може бути включене до апеляційної скарги на рішення чи ухвалу суду, прийняту за наслідками розгляду справи.

Суддя О.М. Кунець