Справа № 1340/4320/18
Суддя: Крутько Олена Василівна
Дата ухвалення: 2021-06-01 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЛЬВІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01 червня 2021 року справа №1340/4320/18

Львівський окружний адміністративний суд в складі:

головуючої судді Крутько О.В.,

за участю секретаря судового засідання Шведа Б.В.,

представника позивача Герасимчука Ю.Ю.,

представників відповідача Янівської Г.Я., Онишкевич О.В.,

розглянув у відкритому судовому засіданні у м. Львові адміністративну справу

за позовом Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Львівській області

до Міського палацу культури імені Гната Хоткевича

про зупинення експлуатації будівлі,

ВСТАНОВИВ:

Головне управління ДСНС у Львівській області звернулось до Львівського окружного адміністративного суду із позовом до Міського палацу культури імені Гната Хоткевича, у якому просить зупинити експлуатацію будівлі Міського палацу імені Гната Хоткевича за адресою: 79019, Львівська область, місто Львів, вул. Кушевича, будинок 1 до усунення порушень вимог законодавства у сфері пожежної та техногенної безпеки шляхом опечатування (опломбування) та відімкнення від джерел живлення.

В обґрунтування позовних вимог покликається на те, що у період з 28 серпня по 03 вересня 2018 року Головним управлінням Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Львівській області в особі провідного інспектора Шевченківського РВ м. Львова ГУ ДСНС України у Львівській області Кшика С.Я., заступника начальника Шевченківського РВ м. Львова ГУ ДСНС України у Львівській області Войщева Д.О., головного інспектора відділу пожежної безпеки управління запобігання надзвичайним ситуаціям ГУ ДСНС України у Львівській області Тузяка Ю.П, у присутності директора Міського палацу культури імені Гната Хоткевича ОСОБА_1 , головного інженера Міського палацу культури імені Гната Хоткевича Кушніра Василя Миколайовича, було проведено позапланову перевірку додержання та виконання вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки території, будівель та приміщень Міського палацу культури імені Гната Хоткевича за адресою: 79019, Львівська область, місто Львів, вулиця Кушевича, будинок 1.

Під час проведення позапланової перевірки приміщень Міського палацу культури імені Гната Хоткевича було виявлено ряд порушень Правил пожежної безпеки в Україні затверджених наказом МВС України № 1417 від 30.12.2014 року, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 05.03.2015 року за № 252/26697 (далі Правила пожежної безпеки в Україні та/або ППБУ), Кодексу цивільного захисту України (далі Кодекс ЦЗ та/або КЦЗУ), Правил техногенної безпеки у сфері цивільного захисту на підприємствах, в організаціях, установах та на небезпечних територіях (далі - ПТБ) та низки інших нормативних актів. Значна кількість з виявлених порушень пропонувалися Міському палацу культури імені Гната Хоткевича до виконання попереднім Приписом про усунення порушень вимог законодавства у сферах пожежної, техногенної безпеки, цивільного захисту № 97 від 20.06.2018 року, але станом на 31.08.2018 року вони не були усунуті.

Позивач стверджує, що зазначені у акті порушення створюють загрозу для життя і здоров`я працівників, та інших людей, що можуть там перебувати. Продовження експлуатації будівлі Міського палацу культури імені Гната Хоткевича без усунення порушень законодавства у сфері пожежної та техногенної безпеки становить загрозу виникнення пожежі та в подальшому перешкоджатиме її гасінню і евакуації людей. За наведених обставин позивач просить позов задовольнити.

Відповідно до ухвали від 20.09.2018 відкрито загальне позовне провадження у адміністративній справі, підготовче засідання призначено на 16.10.2018.

16.10.2018 відкладено розгляд справи у підготовчому засіданні до 15.11.2018.

15.11.2018 відкладено розгляд справи у підготовчому засіданні до 06.12.2018.

06.12.2018 відкладено розгляд справи у підготовчому засіданні до 24.01.2019.

24.01.2019 прийнято ухвалу про зупинення провадження у справі.

25.04.2019 прийнято ухвалу про продовження процесуального строку.

17.01.2019 поновлено провадження у справі № 1340/4320/18.

15.10.2019 відкладено розгляд справи у підготовчому засіданні до 12.11.2019.

Згідно довідки про призначення попереднього судового засідання у справі, попереднє судове засідання призначено на 26.11.2019.

26.11.2019 зупинено провадження у справі № 1340/4320/18.

04.03.2021 провадження у справі поновлено, призначено підготовче засідання на 08.04.2021.

08.04.2021 відкладено розгляд справи у підготовчому засіданні до 11.05.2021.

11.05.2021 протокольною ухвалою закрито підготовче провадження, призначено справу до судового розгляду на 01.06.2021.

Представник позивача позовні вимоги підтримав, долучив до матеріалів справи засвідчену копію акту ГУ ДСНС у Львівській області (Шевченківського районного відділу м. Львова) № 25 від 15.03.2021, яким підтвердив не усунення відповідачем усіх порушень, виявлених актом попередньої перевірки.

Представники відповідача проти позову заперечили, покликались на відсутність відповідного фінансування для усунення порушень протипожежної безпеки на об`єкті відповідача.

Дослідивши матеріали справи, заслухавши представника позивача та представників відповідача, оцінивши докази, які мають значення для справи суд виходив з наступного.

У період з 28 серпня по 03 вересня 2018 року Головним управлінням Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Львівській області в особі провідного інспектора Шевченківського РВ м. Львова ГУ ДСНС України у Львівській області Кшика С.Я., заступника начальника Шевченківського РВ м. Львова ГУ ДСНС України у Львівській області Войщева Д.О., головного інспектора відділу пожежної безпеки управління запобігання надзвичайним ситуаціям ГУ ДСНС України у Львівській області Тузяка Ю.П, у присутності директора Міського палацу культури імені Гната Хоткевича ОСОБА_1 , головного інженера Міського палацу культури імені Гната Хоткевича Кушніра Василя Миколайовича, було проведено позапланову перевірку додержання та виконання вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки території, будівель та приміщень Міського палацу культури імені Гната Хоткевича за адресою: 79019, Львівська область, місто Львів, вулиця Кушевича, будинок 1.

Під час проведення позапланової перевірки приміщень Міського палацу культури імені Гната Хоткевича було виявлено ряд порушень Правил пожежної безпеки в Україні, затверджених наказом МВС України № 1417 від 30.12.2014 року, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 05.03.2015 року за № 252/26697 (далі Правила пожежної безпеки в Україні та/або ППБУ), Кодексу цивільного захисту України (далі Кодекс ЦЗ та/або КЦЗУ), Правил техногенної безпеки у сфері цивільного захисту на підприємствах, в організаціях, установах та на небезпечних територіях (далі - ПТБ) та низки інших нормативних актів. Значна кількість з виявлених порушень пропонувалися Міському палацу культури імені Гната Хоткевича до виконання попереднім Приписом про усунення порушень вимог законодавства у сферах пожежної, техногенної безпеки, цивільного захисту № 97 від 20.06.2018 року, але станом на 31.08.2018 року вони не були усунуті.

Позаплановою перевіркою у Міському палаці культури імені Гната Хоткевича були виявлені наступні порушення: сходові клітки, внутрішні відкриті та зовнішні сходи, коридори, проходи та інші шляхи евакуації не забезпечено евакуаційним освітленням. Світильники евакуаційного освітлення не вмикаються з настанням сутінків у разі перебування в будинку людей (пункт 2.31 глави 2 розділу III НАПБ А.01.001-2014); дерев`яні елементи горищних покриттів (крокви, лати) не оброблено засобами вогнезахисту, які забезпечують І групу вогнезахисної ефективності (пункт 2.5 глави 2 розділу III НАПБ А.01.001-2014); не проведено технічне обслуговування пожежних кран-комплектів і перевірка на працездатність шляхом пуску води з реєстрацією результатів перевірки у спеціальному журналі обліку технічного обслуговування. Пожежні кран-комплекти не доступні для використання (підпункт 9 пункту 2.2 глави 2 розділу V НАПБ А.01.001-2014); допускається влаштування незаповнених отворів в протипожежних перешкодах, які відокремлюють електрощитові, а саме: в приміщенні електрощитової не встановлено протипожежні двері (пункт 2.3 глави 2 розділу III, пункт 1.24 глави 1 розділу IV НАПБ А.01.001-2014); приміщення не обладнано системами протипожежного захисту відповідно до ДБН В.2.5-56:2014 «Системи протипожежного захисту», а саме: системою пожежної сигналізації, системою пожежогасіння, системою оповіщення про пожежу та управління евакуацією людей, системами протидимного захисту, системами централізованого пожежного спостерігання (пункт 1.2 глави 1 розділу V НАПБ А.01.001 -2014); територія та приміщення не в повній мірі забезпечено відповідними знаками безпеки, згідно ДСТУ (ISO 6309:2007 «Протипожежний захист. Знаки безпеки. Форма та колір» (ISO 6309:1987, IDT) та ГОСТ 12.4.026-76 (пункт 8 розділу II НАПБ А.01.001- 2014); не розроблені і вивішені на видимих місцях плани (схеми) евакуації людей на випадок пожежі, відповідно до вимог ДСТУ 7313:2013 «Системи евакуаційні фотолюмінісцентні. Загальні вимоги та методи контролювання». На доповнення до схематичного плану евакуації не розроблено та не затверджено керівником інструкція, що визначає дії персоналу щодо забезпечення безпечної та швидкої евакуації людей, за якою не рідше одного разу на півроку не проводяться практичні тренування всіх задіяних працівників. Не розроблено інструкції, якими повинно бути передбачено дії у нічний час (пункт 5, 6 розділу II НАПБ А.01.001-2014); з метою проведення заходів із запобігання виникненню пожеж та організації їх гасіння на підприємстві не створено добровільну пожежну дружину (пункт 12 розділу II НАПБ А.01.001-2014); не проведено обов`язкове особисте страхування членів пожежної дружини, відповідно до пункту 16 Порядку функціонування добровільної пожежної охорони, затвердженого ПКМУ від 17 липня 2013 р. N 564 (пункт 12 розділу II НАПБ А.01.001-2014); під час експлуатації об`єкта допущено зниження класу вогнестійкості елементів заповнення прорізів у протипожежних перешкодах, а саме: складські приміщення, комори, майстерні, приміщення для монтажу станкових та об`ємних декорацій, камери пиловидалення, вентиляційні камери, приміщення димових люків, акумуляторні, трансформаторні підстанції, електрощитові, архів не обладнано протипожежними дверима (воротами) (пункт 2.3 глави 2 розділу III НАПБ А.01.001-2014); грати, що встановлені на вікнах не виконано розкривними, розсувними або такими, що знімаються. Під час перебування в приміщеннях людей грати не утримуються відчиненими (пункт 2.16 глави 2 розділу III НАПБ А.01.001- 2014); для всіх приміщень виробничого, складського призначення не визначено категорію щодо вибухопожежної та пожежної небезпеки відповідно до вимог ДСТУ Б В.1.1-36:2016 «Визначення категорій приміщень, будинків та зовнішніх установок за вибухопожежною та пожежною небезпекою», а також клас зони згідно з «Правилами будови електроустановок. Електрообладнання спеціальних установок» та не позначено на вхідних дверях до приміщення, а також у межах зон усередині приміщень та ззовні (пункт 2.9 глави 2 розділу III НАПБ А.01.001-2014); в підвальних приміщеннях та залі для глядачів експлуатація електроустановок не відповідає вимогам ПУЕ (Правил улаштування електроустановок) (пункт 1.1 глави 1 розділу IV НАПБ А.01.001-2014); не виконано згідно вимог проектну документацію на установку від прямих попадань блискавки і вторинних її проявів та не прийнято в експлуатацію відповідно до діючих норм, відповідно до пунктів 9.1.1-9.1.9, пунктів 9.2.1- 9.2.8 ДСТУ Б В.2.5-38:2008 «Інженерне обладнання будинків і споруд. Улаштування блискавкозахисту будівель і споруд» (пункт 1.21 глави 1 розділу IV НАПБ А.01.001-2014); з`єднання, відгалуження та окінцювання жил електричних проводів і кабелів в розподільчих коробках не виконано за допомогою опресування, зварювання, паяння або затискачів (гвинтових, болтових тощо) (пункт 1.6 глави 1 розділу IV НАПБ А.01.001-2014); не проведено технічне обслуговування систем протипожежного захисту (СПЗ) (пункти 1.3, 1.4 глави 1 розділу V НАПБ А.01.001-2014); дренчері зрошувачі не встановлено під колосниками сцени та ар`єрсцени, під нижнім ярусом робочих галерей та нижніми перехідними містками, що їх з`єднують, в сейфі згорнутих декорацій та в усіх прорізах сцени, включаючи прорізи порталу, кармаиів та ар`єрсцени і виходів із них, а також частини трюму,. що зайнята конструкціями вбудованого обладнання сцени та підйомно-опускних пристроїв (пункт 1.2 глави 1 розділу V НАПБ А.01.001- 2014); із залу та з приміщень площею більше 200 м без природного освітлення (підвальне приміщення) з наявністю горючих матеріалів не передбачено систему димовидалення, відповідно до пункту 14.20 ДБН В.2.2-16-2005 (пункт 1.2 глави 1 розділу V НАПБ А.01.001-2014); не всі переносні вогнегасники встановлено методом навішування на вертикальні конструкції на висоту не більше 1,5 м від рівня підлоги до нижнього торця вогнегасника і на відстані від дверей, достатній для її повного відчинення, відповідно до пункту 6 розділу III Наказу МВС України від 15.01.2018 № 25 «Про затвердження Правил експлуатації та типових норм належності вогнегасників» (пункт 3.10 глави 3 розділу V НАПБ А.01.001-2014); Для зазначення місцезнаходження первинних засобів пожежогасіння не всіх випадках установлено вказівні знаки згідно з ДСТУ ISO 6309:2007 «Протипожежний захист. Знаки безпеки. Форма та колір», ГОСТ 12.4.026-76 (пункт 3.10 глави 3 розділу V НАПБ А.01.001-2014); Усі горючі декорації, сценічне оформлення, драпірування в залах для глядачів та експозиційних залах, фойє не оброблено вогнезахнсними засобами. Дерев`яні конструкції сценічної коробки не оброблені вогнезахнсними засобами, що забезпечують І групу вогнезахисної ефективності (пункт 2.3 глави 2 розділу V НАПБ А.01.001-2014); двері евакуаційних виходів не обладнано внутрішніми запорами, які відчиняються з середини без ключа, відповідно до пункту 7.2.10 ДБН В.1.1-7:2016 (пункт 2.27 глави 2 розділу III НАПБ А.01.001-2014); Під час експлуатації об`єкту допущено зниження рівня пожежної небезпеки, а саме: виходи зі сходових кліток на покрівлю не передбачено через протипожежні двері 2-го типу (пункт 22 розділу II НАПБ А.01.001-2014); Не визначено порядок проведення планово-попереджувальних ремонтів та оглядів електроустановок, опалювального, вентиляційного, технологічного та іншого інженерного обладнання (пункт 3 розділу II НАПБ А.01.001-2014); відповідним документом (наказом, інструкцією тощо) не встановлений протипожежний режим відповідно до пункту 3 розділу II (пункт 3 розділу II НАПБ А.01.001-2014); Не очищено шляхи евакуації (сходові марші) від меблів та обладнання (пункт 2.37 глави 2 розділу III НАПБ А.01.001-2014); Не влаштовано шафи для зберігання засобів індивідуального захисту органів дихання для саморятування людей під час пожежі. Обслуговуючий персонал не забезпечено засобами індивідуального захисту органів дихання (пункт 2.29 глави 2 розділу VI НАПБ А.01.001-2014); Миття планшета сцени не здійснюється водним розчином, що містить вогнезахисну речовину (пункт 2.3 глави 2 розділу VI НАПБ А.01.001-2014); Не визначено розрахунковий час евакуації людей у разі пожежі відповідно до ГОСТ 12.1.004-91 (пункт 2.33 глави 2 розділу III НАПБ А.01.001-2014); не забезпечено шафки пожежних кран-комплектів отворами для провітрювання і пристосуванням для опломбування та візуального огляду їх без розкривання (підпункт 6 пункту 2.2 глави 2 розділу V НАПБ А.01.001-2014); допускається використовувати горища, технічні поверхи й приміщення (у тому числі вентиляційні камери, електрощитові) не за призначенням, а саме: засмічено та захаращено сторонніми предметами (пункт 2.12 глави 2 розділу ІV НАПБ А.01.001-2014); електрощитові, групові електрощитки не оснащено схемою підключення споживачів з пояснювальними написами і вказаним значенням номінального струму апарата захисту (плавкої вставки) (пункт 1.16 глави 1 розділу IV НАПБ А.01.001-2014); Світлові покажчики «Вихід» які встановлені в залі несправні. У залі для глядачів покажчики «Вихід» не увімкнені на весь час перебування людей (проведення заходу) (пункт 2.32 глави 2 розділу III НАПБ А.01.001-2014; допущено зменшення кількості евакуаційних виходів з приміщень, а саме: не влаштовано другий евакуаційний вихід з третього поверху, кабінети № 320-325, кабінети № 101, 207, 208, 301-305 (пункт 2.23 глави 2 розділу III НАПБ А.01.001-2014); Допущено застосування будівельних матеріалів з вищими показниками пожежної небезпеки, а саме: проведено облицювання стін та стель шляхів евакуації залу матеріалами з вищою пожежною небезпекою ніж Г2, В2, Д2, Т2, відповідно до пункту 7.3.3 ДБН В.1.1-7:2016 (пункт 2.23 глави 2 розділу Ш НАПБ А.01.001-2014); Допущено зменшення кількості евакуаційних виходів з приміщень, а саме: евакуаційний вихід № 9 захаращено та закрито на замок (пункт 2.23 глави 2 розділу III НАПБ-А.01.001-2014); У приміщенні насосної станції не вивішено загальну схему протипожежного водопостачання та схему обв`язки насосів. На кожній засувці і пожежному насосі-підвищувачі відсутня інформація про їх призначення. Порядок увімкнення насосів-підвищувачів не визначено інструкцією (підпункт 1 пункту 2.3 глави 2 розділу V НАПБ А.01.001-2014);т Приміщення насосних станцій не опалювальне, допускається зберігання сторонніх предметів і устаткування (підпункт 2 пункту 2.3 глави 2 розділу V НАПБ А.01.001-2014); Електрифіковані засувки та пожежні насоси не перевірено, не утримуються у постійній експлуатаційній готовності. Не проводиться перевірка надійності пожежних насосів з основного на резервне електропостачання (у тому числі від дизельних агрегатів) з реєстрацією результатів у журналі (підпункт 4 пункту 2.3 глави 2 розділу V НАПБ А.01.001-2014); Біля входу в приміщення насосної станції не розміщено напис (табло) «Пожежна насосна станція» з освітленням уночі (підпункт 6 пункту 2.3 глави 2 розділу V НАПБ А.01.001-2014); Допускається улаштовувати в підвальних поверхах (приміщеннях) склади горючих матеріалів, майстерні, де використовуються горючі матеріали (пункт 2.11 глави 2 розділу III НАПБ А.01.001-2014); Для працівників охорони не розроблено інструкцію, в якій необхідно визначити їхні обов`язки щодо контролю за додержанням протипожежного режиму, огляду території і приміщень, порядок дій в разі виявлення пожежі, спрацювання систем протипожежного захисту, а також указати, хто з посадових осіб об`єкта має бути викликаний у нічний час у разі пожежі. У працівників охорони відсутні списки посадових осіб об`єкта із зазначенням їх місць проживання, службових, домашніх (мобільних) телефонів (пункт 10 розділу II НАПБ А.01.001-2014); допущено застосування будівельних матеріалів з вищими показниками пожежної небезпеки, а саме: проведено облицювання підлоги ТОВ «ДУКАТ» горючими матеріалами з вищою пожежною небезпекою ніж Г2, В2, Д2. Т2, відповідно до пункту 7.3.3 ДБН В.1.1-7:2016 (пункт 2.23 глави 2 розділу ІІІ НАПБ А.01.001-2014; приміщення під концертною сценою захаращено горючими матеріалами (пункт 2.11 глави 2 розділу III НАПБ А.01.001-2014); експлуатація електроустановок під концертною сценою не відповідає вимогам ПУЕ (пункт 1.1 глави 1 розділу IV НАПБ А.01.001-2014); не здійснено навчання працівників з питань цивільного захисту, у тому числі правилам техногенної безпеки (пункт 8 частини першої статті 20 КЦЗУ, стаття 40 КЦЗУ, ПКМУ № 443, ПКМУ № 444); не проведено об`єктові тренування і навчання з питань цивільного захисту (пункт 11 частини першої статті 20 КЦЗУ, пункти 5, 6 Порядку здійснення навчання населення діям у надзвичайних ситуаціях, ПКМУ № 444); не розміщено інформацію про заходи безпеки та відповідну поведінку вселення у разі виникнення аварії (пункт 3 частини першої статті 20 КЦЗУ); не призначено посадову особу з питань цивільного захисту та техногенної безпеки (пункт 3 частини 2 статті 20 КЦЗУ).

Відповідно до статті 1 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» від 05.04.2007 №877-V, (далі - Закон №877-V) державний нагляд (контроль) - діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, місцевих державних адміністрацій, органів місцевого самоврядування (далі - органи державного нагляду (контролю)) в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб`єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, допустимого рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища.

Статтею 47 Кодексу цивільного захисту України встановлено, що державний нагляд (контроль) з питань цивільного захисту здійснюється за додержанням та виконанням вимог законодавства у сферах техногенної та пожежної безпеки, захисту населення і територій від надзвичайних ситуацій природного і техногенного характеру, за діяльністю аварійно-рятувальних служб, а також у сфері промислової безпеки та гірничого нагляду, поводження з радіоактивними відходами відповідно до Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», цього Кодексу та інших законодавчих актів.

Відповідно до статті 64 Кодексу цивільного захисту України центральний орган виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, уповноважений організовувати та здійснювати державний нагляд (контроль) щодо виконання вимог законів та інших нормативно-правових актів з питань техногенної та пожежної безпеки, цивільного захисту і діяльності аварійно-рятувальних служб. Центральний орган виконавчої влади, який здійснює нагляд (контроль) у сфері техногенної та пожежної безпеки, реалізує повноваження безпосередньо і через свої територіальні органи в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві та Севастополі, районах, районах у містах, містах обласного, республіканського (Автономної Республіки Крим) значення.

До складу центрального органу виконавчої влади, який здійснює нагляд (контроль) у сфері техногенної та пожежної безпеки, і його територіальних органів входять: 1) органи державного нагляду у сфері пожежного нагляду; 2) органи державного нагляду у сфері цивільного захисту і техногенної безпеки; 3) підрозділи забезпечення та інші структурні підрозділи.

Згідно з Положенням про Державну службу України з надзвичайних ситуацій, затвердженим Постановою Кабінету Міністрів України від 16 грудня 2015 року №1052, Державна служба України з надзвичайних ситуацій (ДСНС) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра внутрішніх справ і який реалізує державну політику у сфері цивільного захисту, захисту населення і територій від надзвичайних ситуацій та запобігання їх виникненню, ліквідації наслідків надзвичайних ситуацій, рятувальної справи, гасіння пожеж, пожежної та техногенної безпеки, діяльності аварійно-рятувальних служб, а також гідрометеорологічної діяльності.

ДСНС здійснює свої повноваження безпосередньо і через утворені в установленому порядку територіальні органи.

Відповідно до статті 66 Кодексу цивільного захисту України центральний орган виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, здійснює державний нагляд (контроль) шляхом проведення планових та позапланових перевірок відповідно до закону.

Згідно з положеннями статті 4 Закону № 877-V державний нагляд (контроль) здійснюється за місцем провадження господарської діяльності суб`єкта господарювання або його відокремлених підрозділів, або у приміщенні органу державного нагляду (контролю) у випадках, передбачених законом. Планові та позапланові заходи здійснюються в робочий час суб`єкта господарювання, встановлений його правилами внутрішнього трудового розпорядку.

Відповідно до частини 1 статті 6 Закону № 877-V встановлено, що підставою для здійснення позапланових заходів є, зокрема, доручення Прем`єр-міністра України про перевірку суб`єктів господарювання у відповідній сфері у зв`язку з виявленими системними порушеннями та/або настанням події, що має значний негативний вплив на права, законні інтереси, життя та здоров`я людини, захист навколишнього природного середовища та забезпечення безпеки держави.

Згідно з положеннями статті 7 Закону № 877-V для здійснення планового або позапланового заходу орган державного нагляду (контролю) видає наказ (рішення, розпорядження), який має містити найменування суб`єкта господарювання, щодо якого буде здійснюватися захід, та предмет перевірки. На підставі наказу (рішення, розпорядження) оформляється посвідчення (направлення) на проведення заходу державного нагляду (контролю), яке підписується керівником органу державного нагляду (контролю) (головою державного колегіального органу) або його заступником (членом державного колегіального органу) із зазначенням прізвища, ім`я та по батькові і засвідчується печаткою.

Перед початком здійснення заходу посадові особи органу державного нагляду (контролю) зобов`язані пред`явити керівнику суб`єкта господарювання - юридичної особи, її відокремленого підрозділу або уповноваженій ним особі (фізичній особі - підприємцю або уповноваженій ним особі) посвідчення (направлення) та службове посвідчення, що засвідчує посадову особу органу державного нагляду (контролю), і надати суб`єкту господарювання копію посвідчення (направлення).

За приписами пункту 21 частини 1 статті 20 Кодексу цивільного захисту України до завдань і обов`язків суб`єктів господарювання у сфері цивільного захисту належить забезпечення виконання вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, а також виконання вимог приписів, постанов та розпоряджень центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки

Наказом Міністерства внутрішніх справ України від 30 грудня 2014 року №1417 затверджено Правила пожежної безпеки в Україні, які є обов`язковими для виконання суб`єктами господарювання, органами виконавчої влади, органами місцевого самоврядування (далі - підприємства), громадянами України, іноземцями та особами без громадянства, які перебувають в Україні на законних підставах.

Вказані Правила встановлюють загальні вимоги з пожежної безпеки до будівель, споруд різного призначення та прилеглих до них територій, іншого нерухомого майна, обладнання, устаткування, що експлуатуються, будівельних майданчиків, а також під час проведення робіт з будівництва, реконструкції, реставрації, капітального ремонту, технічного переоснащення будівель та споруд.

Відповідно до пункту 1 розділу ІІ Правил діяльність із забезпечення пожежної безпеки є складовою виробничої та іншої діяльності посадових осіб і працівників підприємств та об`єктів.

Частиною 6 статті 7 Закону № 877-V встановлено, що за результатами здійснення планового або позапланового заходу посадова особа органу державного нагляду (контролю) складає акт. Посадова особа органу державного нагляду (контролю) зазначає в акті стан виконання вимог законодавства суб`єктом господарювання, а в разі невиконання - детальний опис виявленого порушення з посиланням на відповідну вимогу законодавства.

Якщо суб`єкт господарювання не погоджується з актом, він підписує акт із зауваженнями. Зауваження суб`єкта господарювання щодо здійснення державного нагляду (контролю) є невід`ємною частиною акта органу державного нагляду (контролю).

На підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду. У разі необхідності вжиття інших заходів реагування орган державного нагляду (контролю) протягом п`яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу (частина 7 статті 7 Закону № 877-V).

Пунктом 12 частини 1 статті 67 Кодексу цивільного захисту України встановлено, що до повноважень центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, належить звернення до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, експлуатації будівель, об`єктів, споруд, цехів, дільниць, а також машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, зупинення проведення робіт, у тому числі будівельно-монтажних, випуску і реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту, надання послуг, якщо ці порушення створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей.

Згідно з пунктом 1 частини 1 статті 70 Кодексу цивільного захисту України підставою для звернення центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів є недотримання вимог пожежної безпеки, визначених цим Кодексом, іншими нормативно-правовими актами, нормами і правилами.

Відповідно до частини 5 статті 4 Закону №877-V виробництво (виготовлення) або реалізація продукції, виконання робіт, надання послуг суб`єктами господарювання можуть бути зупинені повністю або частково виключно за рішенням суду.

Таким чином, застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, експлуатації будівель, об`єктів, споруд, цехів, дільниць, а також машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів можливе лише за рішенням адміністративного суду, прийнятим за зверненням центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки, на підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей.

Застосування таких заходів реагування у сфері державного нагляду (контролю) є необхідним оперативним та превентивним способом впливу на порушника з метою усунення існування загрози життю та здоров`ю людей на період до повного усунення порушень вимог законодавства.

Захід реагування у вигляді повного зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки є крайнім заходом, обрання якого є доцільним лише у разі, якщо допущенні порушення реально створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей, а тому необхідність вжиття таких заходів слід оцінювати з урахуванням принципу пропорційності, що передбачає дотримання необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямовані такі заходи. При цьому, підстави для застосування заходів реагування мають бути підтверджені та існувати на день винесення судового рішення.

Суд встановив, що наявність порушень правил пожежної та техногенної безпеки у будівлі Міського палацу культури імені Гната Хоткевича за адресою: 79019, Львівська область, місто Львів, вул. Кушевича, будинок 1 підтверджується актом позапланової перевірки, проведеної у період з 28.08.2018 по 03.09.2018 (акт № 115), приписом № 97 від 20.06.2018, актом № 25 від 15.03.2021 та не оспорюється відповідачем. Відповідач покликається на те, що ним проводяться заходи для усунення виявлених порушень в сфері пожежної та техногенної безпеки. Частину порушень відповідачем усунено, усунення інших порушень потребує значного фінансування та тривалого часу..

Актом № 25 від 15.03.2021 ГУ ДСНС у Львівській області, який складений майже через три роки після перевірки, на підставі якої позивач звернувся з вказаним позовом до суду, встановлено не усунення відповідачем виявлених порушень у сфері техногенної та пожежної безпеки у приміщенні Міського палацу культури імені Гната Хоткевича, а саме: приміщення палацу не обладнано внутрішнім протипожежним водопроводом, відповідно до ДБН В.2.5-64:2012 «Внутрішній водопровід та каналізація» (пункт 2.2 глави 2 розділу V ППБУ); приміщення не обладнано системами протипожежного захисту», а саме: системою пожежогасіння (пункт 1.2 глави 1 розділу V ППБУ); дренчері зрошувачі не встановлено під колосниками сцени та ар`єрсцени, під нижнім ярусом робочих галерей та нижніми перехідними містками, що їх з`єднують, в сейфі згорнутих декорацій та в усіх прорізах сцени, включаючи прорізи порталу, карманів та ар`єрсцени і виходів із них, а також частини трюму. що зайнята конструкціями вбудованого обладнання сцени та підйомно-опускних пристроїв (пункт 1.2 глави 1 розділу V ППБУ); не забезпечено шафки пожежних кран-комплексів отворами для провітрювання і пристосуванням для опломбування та візуального огляду без їх розкривання (п.2.2 глави 2 V ППБУ); допущено застосування будівельних матеріалів з вищими показниками пожежної небезпеки, а саме: проведено облицювання стін та стель шляхів евакуації залу матеріалами з вищою пожежною небезпекою ніж Г2, В2, Д2, Т2, відповідно до пункту 7.3.3 ДБН В.1.1-7:2016 (пункт 2.23 глави 2 розділу ІІІ ППБУ) та інші.

Оскільки на час розгляду справи, з врахуванням надання достатнього часу відповідачу для усунення порушень, виявлені перевіркою порушення продовжують існувати та створюють загрозу життю та здоров`ю людей, призводять до невиправданого ризику виникнення надзвичайних ситуацій та, відповідно, ризику завдання шкоди життю і здоров`ю людей, суд приходить до висновку про наявність передбачених законом підстав для застосування до відповідача заходів реагування у виді зупинення експлуатації будівлі Міського палацу культури імені Гната Хоткевича.

При цьому, застосування заходу реагування не є юридичною відповідальністю, а необхідним оперативним та превентивним заходом, мета якого усунути існування загрози життю та здоров`ю людей. В свою чергу, відповідач не позбавлений права відновити експлуатацію будівлі після повідомлення позивача, як органу державного нагляду (контролю), який ініціював призупинення, про усунення ним усіх встановлених судом порушень.

Можливі обмеження відповідача у здійсненні ним основної діяльності за наслідками застосування заходів реагування у сфері державного нагляду (контролю), не можуть бути співрозмірними із гарантованими державою правами людини на життя і здоров`я, особисту безпеку, які є найвищою соціальною цінністю, а їх забезпечення - головним обов`язком держави. Застосування заходів реагування є тимчасовим заходом, який направлений на попередження настання негативних наслідків, викликаних наявністю на об`єкті порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, які об`єктивно створюють загрозу життю та здоров`ю людей, та можуть бути усунуті.

На переконання суду позивачем доведено, що виявлені порушення створюють загрозу життю та здоров`ю людей та необхідність застосування вказаного заходу реагування.

При вирішенні питання про встановлення способу виконання рішення суд враховує практику Восьмого апеляційного адміністративного суду. У справі № 380/3925/20, постанова від 24.03.2021 Восьмий апеляційний адміністративний суд зазначив: «приймаючи рішення про задоволення позову про зупинення експлуатації двох будівель до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері пожежної та техногенної безпеки, та визначаючи спосіб його виконання, а саме, шляхом опечатування (опломбування) та відімкнення їх від джерел живлення, суд першої інстанції не врахував, що визначений спосіб не тільки перешкоджатиме усуненню відповідачем порушень вимог законодавства у сфері пожежної та техногенної безпеки, а й, фактично, унеможливить виконати вимоги органу контролю».

Суд вважає, що визначати спосіб виконання рішення слід безпосередньо при проведенні відповідних дій у разі примусового виконання рішення.

Враховуючи наведені доводи та долучені докази, позов слід задоволити частково. Зупинити експлуатацію будівлі Міського палацу імені Гната Хоткевича за адресою: 79019, Львівська область, місто Львів, вул. Кушевича, будинок 1 до усунення порушень вимог законодавства у сфері пожежної та техногенної безпеки, при цьому не визначаючи спосіб його виконання, а саме, шляхом опечатування (опломбування) та відімкнення їх від джерел живлення.

Відповідно до ч.2 ст. 139 КАС України при задоволенні позову суб`єкта владних повноважень з відповідача стягуються виключно судові витрати суб`єкта владних повноважень, пов`язані із залученням свідків та проведенням експертиз.

Таким чином, сплачений ГУ ДСНС у Львівській області судовий збір стягненню з відповідача не підлягає.

Керуючись ст.ст. 2, 5, 14, 77, 90, 241-246, 250, 255 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ВИРІШИВ:

Позов задоволити частково.

Зупинити експлуатацію будівлі Міського палацу культури імені Гната Хоткевича за адресою: 79019, Львівська область, місто Львів, вул. Кушевича, будинок 1 до усунення порушень вимог законодавства у сфері пожежної та техногенної безпеки.

В задоволенні іншої частини позовних вимог відмовити.

Судові витрати стягненню не підлягають.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом 30 днів з дня його проголошення через Львівський окружний адміністративний суд до Восьмого апеляційного адміністративного суду, з врахуванням гарантій встановлених пунктом 3 Розділу VІ «Прикінцевих положень» Кодексу адміністративного судочинства України.

Повний текст рішення складено 11.06.2021.

Суддя Крутько О.В.