Справа № 576/224/21
Суддя: Бершов Г.Є.
Дата ухвалення: 2021-06-14 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 червня 2021 р. Справа № 576/224/21
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

головуючого судді: Бершова Г.Є.

суддів: Ральченка І.М. , Катунова В.В.

за участю секретаря судового засідання Ігнатьєвої К.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Глухівського міськрайонного суду Сумської області від 01.04.2021 (суддя Усенко Л.М., м. Глухів, повний текст складено 01.04.21) по справі № 576/224/21

за позовом ОСОБА_1

до Державної екологічної інспекції у Сумській області

про скасування постанови про накладення адміністравивного стягнення,

ВСТАНОВИВ:

Позивач, ОСОБА_1 , звернувся до Глухівського міськрайонного суду Сумської області з адміністративним позовом до Державної екологічної інспекції у Сумській області, в якому просив скасувати постанову про накладення адміністративного стягнення за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 85 КУпАП у вигляді штрафу в розмірі 1 020 грн.

Позов обґрунтовує тим, що 10 січня 2021 року державним інспектором з охорони навколишнього природного середовища Сумської області Сугоняком Я.В. відносно позивача складено протокол про адміністративне правопорушення № 013605 за ч. 1 ст. 85 КУпАП за нібито порушення правил полювання.

Рішенням Глухівського міськрайонного суду Сумської області від 01 квітня 2021 року у задоволенні позову відмовлено.

Не погодившись із рішенням суду першої інстанції, позивач подав апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального права, просив скасувати оскаржуване рішення та прийняти нове, яким задовольнити позовні вимоги у повному обсязі.

Відповідно до ч. 4 ст. 229 КАС України фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Колегія суддів, заслухавши суддю-доповідача, перевіривши рішення суду першої інстанції та доводи апеляційної скарги, дослідивши матеріали справи, вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з огляду на таке.

Судом першої інстанції встановлено та підтверджено в суді апеляційної інстанції, що 18 січня 2021 року постановою № 013605 ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , притягнуто до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 85 КУпАП у зв`язку з тим, що останній 10.01.2021 року здійснював полювання в забороненому місці, а саме на території відтворювальної ділянки № 8 Глухівського РО УТМР в кварталі 69 Шалигинського лісництва ДП «Глухівське лісове господарство» біля с. Шалигине Глухівського району із власною мисливською рушницею, що є порушенням правил використання об`єктів тваринного світу. Зазначеними діями ОСОБА_1 порушив п. 2 ст. 20, ст. 27 Закону України «Про мисливське господарство та полювання», п. 3.4. Наказу № 8 від 27.07.2020р. Глухівської РО УТМР «Про строки та порядок провадження полювання в мисливських угіддях Глухівської РО УТМР в 2020-2021р.р.» (а.с. 6).

Винесенню постанови передувало складення протоколу про адміністративне правопорушення від 10.01.2021. В протоколі зміст правопорушення викладений аналогічно змісту постанови, конкретизоване місце події - урочище Бельово, вказано, що ОСОБА_1 від дачі пояснень, підпису та отримання копії протоколу відмовився в присутності двох свідків ОСОБА_2 і ОСОБА_3 (а.с. 5).

Позивач, не погодившись з постановою відповідача, звернувся до суду з даним позовом.

Відмовляючи у задоволенні позовних вимог, суд першої інстанції виходив з правомірності оскаржуваної постанови та відсутності підстав для її скасування.

Колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, з огляду на таке.

Відповідно до ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно з ч. 1 ст. 2 КАС України завданням адміністративного судочинства є захист прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку органів державної влади, органів місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб, інших суб`єктів при здійсненні ними владних управлінських функцій на основі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень, шляхом справедливого, неупередженого та своєчасного розгляду адміністративних справ.

Згідно до вимог ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Частиною 1 ст. 85 КУпАП передбачено відповідальність за порушення правил полювання (полювання без належного на те дозволу, в заборонених місцях, у заборонений час, забороненими знаряддями або способами, на заборонених для добування тварин, допускання собак у мисливські угіддя без нагляду, полювання з порушенням установленого для певної території (регіону, мисливського господарства, обходу тощо) порядку здійснення полювання), яке не мало наслідком добування, знищення або поранення тварин, а також транспортування або перенесення добутих тварин чи їх частин без відмітки цього факту в контрольній картці обліку добутої дичини і порушень правил полювання та в дозволі на їх добування.

Спірною постановою позивач притягнутий до адміністративної відповідальності за здійснення полювання в забороненому місці, що охоплюється диспозицією ч. 1 ст. 85 КУпАП.

За приписами частини першої статті 268 КУпАП особа, яка притягається до адміністративної відповідальності має право: знайомитися з матеріалами справи, давати пояснення, подавати докази, заявляти клопотання; при розгляді справи користуватися юридичною допомогою адвоката, іншого фахівця у галузі права, який за законом має право на надання правової допомоги особисто чи за дорученням юридичної особи, виступати рідною мовою і користуватися послугами перекладача, якщо не володіє мовою, якою ведеться провадження; оскаржити постанову по справі. Справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

Повістка особі, яка притягається до адміністративної відповідальності, вручається не пізніш як за три доби до дня розгляду справи в суді, в якій зазначаються дата і місце розгляду справи. Інші особи, які беруть участь у провадженні по справі про адміністративні правопорушення, повідомляються про день розгляду справи в той же строк (стаття 277-1 КУпАП).

Аналіз наведених вище правових положень дає можливість дійти висновку, що провадження у справі про адміністративне правопорушення розпочинається зі складення у присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, протоколу про адміністративне правопорушення, і їй вручається копія такого протоколу. Про дату, час та місце розгляду справи про адміністративне правопорушення особа повідомляється не пізніше як за три доби до дати розгляду справи. В процесі розгляду справи особа, яка притягується до адміністративної відповідальності, має право користуватися правами, передбаченими статтею 268 КУпАП.

Закріплюючи процесуальні гарантії прав особи, що притягається до адміністративної відповідальності, у тому числі й на участь у розгляді її справи, положення КУпАП містять й певні застереження, націлені на забезпечення належної реалізації компетентними органами (особами) наданих їм повноважень, зокрема передбачені щодо розгляду справи про адміністративне правопорушення за відсутності особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, лише у випадку наявності даних, що підтверджують належне повідомлення такої особи про місце і час розгляду справи.

При цьому обов`язок повідомляти особу про місце і час розгляду справи не пізніше ніж за три дні до дати розгляду справи про адміністративне правопорушення вважається виконаним, якщо особа, яка притягується до відповідальності, знає (поінформована) про час та місце розгляду справи за три днів до дати розгляду справи. Обов`язок доказування цієї обставини несе уповноважена посадова особа.

Повідомлення має на меті забезпечення участі особи у розгляді уповноваженим державним органом справи про адміністративне правопорушення.

З матеріалів справи вбачається, що позивач був обізнаний про складання протоколу про адміністративне правопорушення, однак з власної волі залишив місце події та не був присутній під час його складання.

В подальшому копію протоколу отримав по пошті. Цю обставину позивач визнав.

Також ОСОБА_1 завчасно - за чотири дні повідомлений про час та місце розгляду справи про адміністративне правопорушення, а саме 18.01.2021 року о 10-30 год., що підтверджується копіями листа відповідача та поштового повідомлення (а.с. 61, 62).

Матеріалами справи підтверджується, що 18 січня 2021 року факсимільним зв`язком від імені ОСОБА_1 на ім`я начальника Державної екологічної інспекції у Сумській області надійшла письмова заява з проханням відкласти розгляд справи про адміністративне правопорушення 18.01.21 у зв`язку з підозрою на коронавірус та перебуванням на самоізоляції (а.с. 7).

Не зважаючи на це справа про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності розглянута 18 січня 2021 року за його відсутності.

При цьому, колегія суддів не приймає до уваги твердження відповідача про те, що саме система електронного документообігу «Автоматизована система управління документами «ДОК ПРОФ 3» стала на заваді своєчасному повідомленню ОСОБА_4 щодо клопотання про відкладення розгляду справи.

Так, вказана заява ОСОБА_1 надійшла до інспекції 18.01.2021 о 9-55 год. (а.с. 146), тобто за 35 хвилин до початку розгляду справи. Цього часу достатньо для повідомлення раніше визначеної для розгляду справи про адміністративне правопорушення службової особи про надходження клопотання у справі. В будь-якому випадку складна система внутрішнього документообігу державного органу не може бути поважною причиною для створення перешкод громадянину в реалізації його прав чи виконанні обов`язків, визначених законом.

Колегія суддів враховує, що ОСОБА_1 був обізнаний як про складання протоколу про адміністративне правопорушення, так і про розгляд справи, завчасно мав можливість ознайомитись з ним та скористатись правами, що надані йому ст. 268 КУпАП, але з власної волі цього не зробив. Крім того, в ході розгляду даної справи позивач мав можливість реалізувати їх в повному обсязі. Окрім того, колегія суддів зазначає, що в обґрунтування клопотання позивача про відкладення розгляду адміністративної справи не надано жодних доказів.

Щодо суті встановлених у діях позивача порушень законодавства колегія суддів зазначає таке.

Так, відповідно до ст. 1 Закону України «Про мисливське господарство та полювання» полювання - дії людини, спрямовані на вистежування, переслідування з метою добування і саме добування (відстріл, відлов) мисливських тварин, що перебувають у стані природної волі або утримуються в напіввільних умовах.

Право на полювання в межах визначених для цього мисливських угідь мають громадяни України, які досягли 18-річного віку, іноземці, які одержали в установленому порядку дозвіл на добування мисливських тварин та інші документи, що засвідчують право на полювання.

Полювання з використанням вогнепальної мисливської зброї дозволяється лише особам, які в установленому порядку одержали в уповноваженому державному органі відповідний документ дозвільного характеру на право користування цією зброєю.

До полювання прирівнюється: перебування осіб у межах мисливських угідь, у тому числі на польових і лісових дорогах (крім доріг загального користування), з будь-якою стрілецькою зброєю або з капканами та іншими знаряддями добування звірів і птахів, або з собаками мисливських порід чи ловчими звірами і птахами, або з продукцією полювання (крім випадків регулювання чисельності диких тварин, польових випробувань і змагань мисливських собак (не нижче обласного рівня). (ст. 12 Закону України «Про мисливське господарство та полювання»).

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 20 Закону України «Про мисливське господарство та полювання» забороняється полювання в заборонених для цього місцях, серед яких відтворювальні ділянки (крім відстрілу і відлову хижих та шкідливих тварин).

Позивач не заперечує, що у вказаний в протоколі про адміністративне правопорушення час перебував в урочищі Бельово. Маючи при собі зареєстровану мисливську зброю та дозвільні документи, приїхав з метою боротьби з браконьєрством та полювання на лисицю. На території урочища Бельово відсутні межові знаки відтворювальних ділянок. Квартал 69 такою ділянкою не являється.

Колегія суддів не може прийняти до уваги доводи позивача про перебування в урочищі Бельово з метою відстрілу червоної лисиці.

Так, відповідно до ч. 1 ст. 32 Закону України «Про мисливське господарство та полювання» селекційний та вибірковий діагностичний відстріли мисливських тварин для ветеринарно-санітарної експертизи проводяться незалежно від строків мисливського сезону працівниками, уповноваженими здійснювати охорону мисливських угідь, за дозволом центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері лісового та мисливського господарства, а в межах територій та об`єктів природно-заповідного фонду - за дозволом обласних, Київської, Севастопольської міських державних адміністрацій, за письмовою заявою користувача мисливських угідь.

На виконання ст. 32 Закону України «Про мисливське господарство та полювання» наказом Міністерства аграрної політики та продовольства України від 08.02.14 № 60 затверджено Інструкцію про вибірковий діагностичний відстріл мисливських тварин для проведення державної ветеринарно санітраної експертизи. Наказ зареєстрований в Міністерстві юстиції України 14.04.14 за № 423/25200.

Інструкція встановлює єдиний для усіх користувачів мисливських угідь порядок проведення вибіркового діагностичного відстрілу мисливських тварин для проведення державної ветеринарно-санітарної експертизи, оформлення та видачі дозволів на його проведення (п. 1.1 Інструкції).

Підставою для видачі дозволу на діагностичний відстріл є розпорядження головного державного інспектора ветеринарної медицини Автономної Республіки Крим, областей, міст Києва та Севастополя про потребу проведення діагностичних відстрілів (п.п. 2.2).

Дозволи на діагностичний відстріл на території мисливських угідь України (крім територій та об`єктів природно-заповідного фонду) видаються Держлісагентством України (п.п. 3.1).

Дозволи на діагностичний відстріл видаються працівникам, які уповноважені здійснювати охорону мисливських угідь, а для територій та об`єктів природно-заповідного фонду - працівникам, які уповноважені здійснювати охорону територій природно-заповідного фонду (3.3).

Для отримання дозволу на діагностичний відстріл на території мисливських угідь (крім територій та об`єктів природно-заповідного фонду) користувачі мисливських угідь подають до Держлісагентства України заяву про його надання. До заяви додається розпорядження головного державного інспектора ветеринарної медицини Автономної Республіки Крим, областей, міст Києва та Севастополя (3.4).

Разом із дозволом на діагностичний відстріл користувачі отримують в органі, який видає дозволи, бланки актів діагностичного відстрілу (3.7) .

Реєстрація видачі дозволів на діагностичний відстріл та бланків актів діагностичного відстрілу повинна здійснюватись у спеціальних журналах, які мають бути прошнуровані, сторінки пронумеровані, скріплені печаткою та підписом керівника органу, який їх видає (3.8).

Протягом 10 днів після закінчення строку дії дозволу він повертається органу, який його видав, разом зі звітом про проведену роботу, оригіналами використаних актів діагностичного відстрілу та невикористаними бланками цих актів (3.9).

18 вересня 2020 року на засіданні Державної надзвичайної протиепізоотичної комісії при Глухівській районній державній адміністрації прийнято рішення про продовження виконання рішень засідання комісії щодо своєчасної та ефективної профілактики сказу тварин протягом 2020 року, з метою вивчення ефективності запроваджених заходів через місяць після вакцинації провести діагностичний відстріл лисиць в період мисливського сезону 2020-2021 (з розрахунку дві особи на 100 км.кв) (а.с. 8-9).

У січні 2021 року Головою президії Глухівської районної ради УТМР затверджено, а головою Державної протиепізоотичної комісії при Глухівській районній державній адміністрації погоджено список бригади мисливців, які беруть участь в полюванні в 2021 році на червону лисицю в мисливських угіддях Глухівської районної організації УТМР. ОСОБА_1 значиться у списку під номером 4 (а.с. 10).

Із копії маршрутного листа № 4, виданого головою президії Глухівської районної організації УТМР, вбачається, що 10.01.2021 група по боротьбі з браконьєрством, до складу якої входить ОСОБА_5 , здійснює на території Глухівського району в угіддях УТМР охорону угідь, регулювання чисельності червоної лисиці, відстріл хижих тварин, бродячих собак і котів (а.с. 11).

Згідно листа ДП «Глухівське лісове господарство» (не датований) користувачем мисливських угідь у кварталах 1-42 Шалигинського лісництва є Глухівська РО УТМР (а.с. 12).

Надані позивачем на підтвердження права діагностичного відстрілу червоної лисиці документи Інструкції не відповідають. Передбачених вказаним нормативним актом дозволу Держлісагенства та бланків актів діагностичного відстрілу ОСОБА_1 не надав.

Із листа Сумського обласного управління лісового та мисливського господарства від 08.02.21 (а.с. 144) вбачається, що Глухівська районна організація УТМР на предмет отримання дозволу Держлісагенства України щодо проведення відстрілу лисиці у період з 01.09.2020 по 01.02.2021 (а.с.143) не зверталась.

Крім цього, з матеріалів справи встановлено, що ОСОБА_6 вранці 10 січня 2021 року перебував разом з керівником УТМР та іншими особами, серед яких був і ОСОБА_1 , на території 68-70 кварталів в урочищі Бельово, де вони полювали.

Порядок визначення територій для охорони та відтворення мисливських тварин (відтворювальних ділянок) затверджений наказом Державного комітету лісового господарства України від 22.02.2004 року № 4, який зареєстрований в Міністерстві юстиції України 05.02.2004 року за № 158/8757, розроблений відповідно до статті 27 Закону України "Про мисливське господарство та полювання" та установлює єдині для всіх користувачів мисливських угідь вимоги, які необхідно враховувати при визначенні територій для відтворювальних ділянок (п.п. 1.1., 1.2).

Визначення відтворювальних ділянок погоджується з власником або користувачем земельної ділянки та оформляється наказом користувача мисливських угідь, у якому вказуються площа угідь, що виділяється з цією метою, з переліком кварталів, урочищ, водойм тощо, що входять до складу відтворювальної ділянки, детальним описом її меж, видом або групою видів мисливських тварин, для відтворення яких виділяється ділянка, визначається режим охорони мисливських тварин на цій території (п.п. 3.1).

Відтворювальні ділянки Глухівської районної УТМР затверджені президією Глухівської райради УТМР та погоджені з директором Глухівського лісгоспу, про що свідчить копія протоколу № 6 від 28.10.2009 року (а.с. 141).

Даний документ відображає не лише власне рішення користувача мисливських угідь, але й погодження такого рішення з власником земельної ділянки, що відповідає п.п. 3.1 Порядку.

Із протоколу вбачається, що до номеру єгерського обходу № 8, розташованого на території Шалигинського лісництва входить відтворювальна ділянка площею 3400 га, до складу якої входить урочище « ІНФОРМАЦІЯ_2 ».

Щодо наданого позивачем листа ДП «Глухівське лісове господарство» до Сумського обласного управління лісового та мисливського господарства, в якому також міститься інформація про відтворювальні ділянки (а.с. 12) слід зазначити, що вказаний лист не зареєстрований та не датований відправником, не містить посилання на джерело вказаної в ньому інформації.

Окрім того, на вимогу суду апеляційної інстанції відповідачем надано пояснення, відповідно до яких правопорушення, вчинене позивачем, підтверджується також показаннями ОСОБА_6 , який працює єгерем обходу №8 Шалигінського лісництва, відповідно до яких 10.01.2021 року приблизно о 8 годині ранку йому зателефонував ОСОБА_7 та сказав чекати на нього, ОСОБА_1 та ОСОБА_8 та взяти мисливських собак. Всі разом поїхали в урочище Бельово, де полювали на козулю. Загони були в кварталах 68, 69, 70, що є відтворювальною ділянкою.

Також зазначено, що вся територія ОСОБА_9 є відтворювальною ділянкою.

Окрім того, вказано, що на ділянці встановлено квартальні стовпчики, а тому твердження позивача, що він не був обізнаний про те, що вказана ділянка є відтворювальною, колегією суддів відхиляється.

За таких обставин, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, що позов задоволенню не підлягає.

Таким чином, колегія суддів дійшла висновку про те, що доводи апелянта не спростовують обґрунтованих висновків суду першої інстанції, а тому апеляційні вимоги є безпідставними.

Згідно ч. 1 ст. 242 КАС України, рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Відповідно до ст. 316 КАС України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Таким чином, колегія суддів вважає, що при прийнятті рішення суд першої інстанції дійшов правильних висновків щодо встановлення обставин справи і правильно застосував норми матеріального та процесуального права.

Керуючись ст. ст. 245, 246, 250, 315, 321 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 - залишити без задоволення.

Рішення Глухівського міськрайонного суду Сумської області від 01.04.2021 по справі № 576/224/21 залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття, є остаточною та оскарженню не підлягає.

Головуючий суддя Г.Є. Бершов
Судді І.М. Ральченко В.В. Катунов