Справа № 308/2971/19
Суддя: Лемак О. В.
Дата ухвалення: 2021-06-08 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 308/2971/19
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

08 червня 2021 року місто Ужгород

Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області в складі:

головуючого судді Лемак О.В.,

за участю секретаря судового засідання Сухан Н.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду в місті Ужгород в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін адміністративну справу за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Державної фіскальної служби України Закарпатської митниці ДФС, заступника начальника Закарпатської митниці ДФС Ясевич Миколи Миколайовича, про скасування постанови у справі про порушення митних правил,

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1 звернувся до Ужгородського міськрайонного суду з вказаним адміністративним позовом, мотивуючи його тим, що 06 березня 2019 року заступником начальника Закарпатської митниці ДФС, Ясевич Миколою Миколайовичем, було складено постанову в справі про порушення митних правил №0473/30500/19, відповідно до змісту якої ОСОБА_1 було притягнуто до відповідальності, за ч.3 ст.470 Митного кодексу України, та накладено стягнення у вигляді штрафу в розмірі 8500,00 грн.

Вважає, що вищевказана постанова винесена відповідачем без повного та належного дослідження всіх обставин справи та наданих мною доказів, а тому є незаконною, і підлягає скасуванню.

Зазначає, що відповідно до обставин справи, 31.01.2019 р. о 07 год. 10 хв. у зону митного контролю ділянки «виїзд з України» митного поста Ужгород Закарпатської митниці ДФС, заїхав легковий автомобіль марки «MERCEDES BENZ» модель «С220», VIN - код: НОМЕР_1 , р.н. Словаччини НОМЕР_2 , під керуванням громадянина України ОСОБА_1 , що прямував із України в Словаччину. Державною митною службою України було виявлено, що позивачем пропущено строк транзитного перебування на території України та складено протокол про порушення митних правил №0473/30500/19 від 31.01.2019 р., за наслідками розгляду якого винесено оскаржувану постанову.

Пояснює, що із такою позицією відповідача погодитися не можна, оскільки 14.08.2018 р., через канцелярію Закарпатської митниці ДФС він подав заяву про неможливість своєчасного вивезення за межі території України вказаного транспортного засобу через його несправність. Бланк заяви йому надали безпосередньо на Закарпатській митниці ДФС.

На підтвердження того, що транспортний засіб був на ремонті позивачем долучено наступні документи: довідка №31/001/01/19 від 31.01.2019 р. від ФОП ОСОБА_2 , квитанція серії ББАЛ №555942 від 31.01.2019р., акт №31/001/01/19 від 31.01.2019 здачі - прийняття робіт (надання послуг), наряд - заказ №31/001/08/18 , витягу з реєстру платників єдиного податку, свідоцтво про державну реєстрацію фізичної особи - підприємця ОСОБА_3 , виписки з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань.

Таким чином, вважає, що через те, що транспортний засіб був у несправному стані, у нього не було можливості виїхати із території України у встановлений строк.

На підставі наведеного просить суд постанову в справі про порушення митних правил №0473/30500/19 від 06.03.2019 р. про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності скасувати, а провадження закрити.

Від представника Закарпатської митниці ДФС Матей В.М. надійшов відзив на адміністративний позов, згідно якого вказує, що постанова від 06.03.2019 року у справі про порушення митних правил №0473/30500/19 є обґрунтованою та такою, що винесена із дотриманням норм адміністративного та митного законодавства, а тому просить відмовити у задоволенні позовних вимог позивача ОСОБА_1 до Закарпатської митниці ДФС у повному обсязі.

Позивач в судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи був повідомленим належним чином, однак подав через канцелярію суду заяву про розгляд справи за його відсутності. Просив суд позов задовольнити.

Відповідач в судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи був повідомленим належним чином.

Дослідивши матеріали справи, оцінивши зібрані докази, виходячи з їх належності та допустимості, суд дійшов до наступного висновку.

Згідно із частиною 1 стаття 2КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку субєктів владних повноважень.

Відповідно до вимог ч.2 ст.19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до положень ст.458 МК України порушенням митних правил є адміністративним правопорушенням, яке являє собою протиправні, винні (умисні або з необережності) дії чи бездіяльність, що посягають на встановлений цим Кодексом та іншими актами законодавства України порядок переміщення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України, пред`явлення їх органам доходів і зборів для проведення митного контролю та митного оформлення, а також здійснення операцій з товарами, що перебувають під митним контролем або контроль за якими покладено на органи доходів і зборів цим Кодексом чи іншими законами України, і за які цим Кодексом передбачена адміністративна відповідальність..

Відповідно до ч.1 ст.494 МК України про кожний випадок виявлення порушення митних правил уповноважена посадова особа органу доходів і зборів, яка виявила таке порушення, невідкладно складає протокол за формою, установленою центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику.

Докази у справі про порушення митних правил визначаються статтею 495 МК України. Дана норма закону передбачає, що доказами у справі про порушення митних правил є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку встановлюються наявність або відсутність порушення митних правил, винність особи у його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Такі дані встановлюються: протоколом про порушення митних правил, протоколами процесуальних дій, додатками до зазначених протоколів; поясненнями свідків; поясненнями особи, яка притягується до відповідальності; висновком експерта; іншими документами (належним чином завіреними їх копіями або витягами з них) та інформацією, у тому числі тими, що перебувають в електронному вигляді, а також товарами - безпосередніми предметами порушення митних правил, товарами із спеціально виготовленими сховищами (тайниками), що використовувалися для приховування безпосередніх предметів порушення митних правил від митного контролю, транспортними засобами, що використовувалися для переміщення безпосередніх предметів порушення митних правил через митний кордон України. Посадова особа органу доходів і зборів, яка здійснює провадження у справі про порушення митних правил, оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом та правосвідомістю.

Частиною 3 статті 470 МК України передбачено відповідальність за перевищення встановленого статтею 95 цього Кодексу строку доставки товарів, транспортних засобів комерційного призначення, митних або інших документів на ці товари більше ніж для автомобільного транспорту - 10 діб (у разі переміщення в зоні діяльності однієї митниці - 5 діб).

Зі змісту оскаржуваної постанови слідує, що 31.01.2019 року о 07 год. 10 хв. у зону митного контролю ділянки «виїзд з України» митного посту «Ужгород» Закарпатської митниці ДФС, заїхав легковий автомобіль марки «MERCEDES BENZ» модель «С230», VIN-код: НОМЕР_1 , р.н. Словаччини НОМЕР_2 під керуванням громадянина України ОСОБА_1 , що прямував із України в Словаччину.

До митного контролю громадянин України ОСОБА_1 подав контрольний талон для переміщення по смузі руху «зелений коридор», свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу, документ, що посвідчує особу (паспорт громадянина України для виїзду за кордон № НОМЕР_3 ), а також документи про ремонт транспортного засобу, а саме:

- копію довідки з СТО ПП ОСОБА_2 від 31.01.2019 №31/001/01/19, в якій сказано, що автомобіль «MERCEDES BENZ» модель «С230», УЕЧ-код: НОМЕР_1 , р.н. Словаччини НОМЕР_2 знаходився на ремонті з 14.08.2018 по 31.01.2019 у зв`язку із ремонтом коробки передач, ремонтом ЕБУ;

- копію розрахункової квитанції від 31.01.2019 № 555942;

- копію акта №31/001/01/19 від 31.01.2019 здачі-прийняття робіт (надання послуг);

- копію наряда-заказа №31/001/08/18 від 14.08.2018;

- копії свідоцтва про державну реєстрацію ФОП ОСОБА_2 серії НОМЕР_4 ;

- копію витягу з реєстру платника єдиного податку від 14.09.2018 №272/07-01-13 ОСОБА_2 :

- копію з єдиного державного реєстру юридичних осіб ФОП та громадських формувань ОСОБА_2 ;

- копію заяви про звернення до начальника Закарпатської митниці ДФС 14.08.2018, в якій повідомляв про поломку автомобіля.

В своєму поясненні під час написання протоколу про порушення митних правил гр. ОСОБА_1 повідомив, що не зміг вивезти зазначений вище транспортний засіб у встановлені строки, через його поломку та ремонт.

Докази, які підтверджують факт аварії чи дії обставин непереборної сили, відсутні, а тому термін перебування автомобіля на ремонті, в контексті ст. 192 МК України, не підлягає виключенню зі встановленого ч. 1 ст. 95 МК України строку транзитного перевезення для автомобільного транспорту, оскільки його не перериває.

Оскільки гр. ОСОБА_1 не було подано жодного належного доказу, який би підтвердив факт аварії або настання дії обставин непереборної сили відповідно до ст. 460 Митного кодексу України, останній перевищив встановлений статтею 95 Митного кодексу України строк доставки товару - транспортного засобу марки «MERCEDES BENZ» модель «С230», VIN-код: НОМЕР_1 , р.н. Словаччини НОМЕР_2 , що перебував під митним контролем до органу доходів і зборів призначення більше ніж на десять діб, що вказує на наявність в його діях ознак складу правопорушення передбаченого ч.3 ст. 470 МК України.

Вчинення гр. ОСОБА_1 правопорушення, передбаченого ч.3 ст.470 МК України підтверджується протоколом про ПМП № 0473/30500/18 від 31.01.2019 року, його поясненням, доповідною запискою державного інспектора Дмитрука М.П. та іншими документами, що містяться у матеріалах справи.

Згідно вказаної постанови в справі про порушення митних правил № 0473/30500/18 від 31.01.2019 ОСОБА_1 визнано винним у вчинені правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 470 МК України та накладено на нього адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 8 500,00 грн.

Відповідно до ст.90 МК України транзит - це митний режим, відповідно до якого товари та/або транспортні засоби комерційного призначення переміщуються під митним контролем між двома органами доходів і зборів України або в межах зони діяльності одного органу доходів і зборів без будь-якого використання цих товарів, без сплати митних платежів та без застосування заходів нетарифного регулювання зовнішньоекономічної діяльності.

Статтею 93 МК України визначено, що товари, транспортні засоби, що переміщуються у митному режимі транзиту, повинні: перебувати у незмінному стані, крім природних змін їх якісних та/або кількісних характеристик за нормальних умов транспортування і зберігання; не використовуватися з жодною іншою метою, крім транзиту; бути доставленими у митний орган призначення до закінчення строку, визначеного статтею 95 цього Кодексу.

Згідно ч.1 ст.102 МК України митний режим транзиту завершується вивезенням товарів, транспортних засобів, поміщених у цей режим, за межі митної території України. Таке вивезення здійснюється під контролем органу доходів і зборів призначення.

У відповідності до ч.5 ст.102 МК України для завершення митного режиму транзиту особою, відповідальною за дотримання вимог митного режиму, до закінчення строку, визначеного статтею 95 цього Кодексу, органу доходів і зборів призначення повинні бути представлені товари, поміщені у митний режим транзиту, та митна декларація або інший документ, визначений статтею 94 цього Кодексу.

Згідно ст.ст.95, 192 МК України до строку перебування транзитних товарів і транспортних засобів на митній території України не включається час дії аварії чи обставин непереборної сили.

З огляду на вищевказане, суд вважає доведеним факт ввезення позивачем згаданого вище транспортного засобу в режимі транзит на митну територію України та факт не вивезення останнього у встановлений зокрема ст. 95 МК України

За наведених обставин, суд приходить до переконання, що оскаржувана постанова про притягнення позивача до адміністративної відповідальності за ч. 3 ст. 470 МК України в частині визнання його винним винесена правомірно, оскільки позивачем фактично було допущено порушення вимог митного законодавства.

Разом з тим, як вбачається з матеріалів справи, позивач ОСОБА_1 факт ввезення ним 09.08.2018 року на митну територію України в режимі «транзит» автомобіля марки «MERCEDES BENZ» реєстраційний номер Словаччини НОМЕР_2 не заперечує. Пояснює, що не зміг вивезти вказаний транспортний засіб за межі України, оскільки такий знаходився на ремонті у зв`язку з його поломкою про, що ним було повідомлено Закарпатську митницю ДФС заявою від 14.08.2018 року.

Відповідно до п. 4 ч.3 ст. 286 КАС України за наслідками розгляду справи з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності місцевий загальний суд як адміністративний має право: змінити захід стягнення в межах, передбачених нормативним актом про відповідальність за адміністративне правопорушення, з тим, однак, щоб стягнення не було посилено.

Відповідно до ст. 487 МК України провадження у справах про порушення митних правил здійснюється відповідно до цього Кодексу, а в частині, що не регулюється ним, - відповідно до законодавства України про адміністративні правопорушення.

Статтею 22 КУпАП встановлено, що при малозначності вчиненого адміністративного правопорушення орган (посадова особа), уповноважений вирішувати справу, може звільнити порушника від адміністративної відповідальності і обмежитись усним зауваженням.

Відповідно до п. 4 ч.3 ст. 286 КАС України за наслідками розгляду справи з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності місцевий загальний суд як адміністративний має право: змінити захід стягнення в межах, передбачених нормативним актом про відповідальність за адміністративне правопорушення, з тим, однак, щоб стягнення не було посилено.

Відповідно до ст. 487 МК України провадження у справах про порушення митних правил здійснюється відповідно до цього Кодексу, а в частині, що не регулюється ним, - відповідно до законодавства України про адміністративні правопорушення.

Статтею 22 КУпАП встановлено, що при малозначності вчиненого адміністративного правопорушення орган (посадова особа), уповноважений вирішувати справу, може звільнити порушника від адміністративної відповідальності і обмежитись усним зауваженням.

По суті правопорушник звільняється від правових наслідків свого протиправного діяння, виходячи із засад гуманності, хоча це діяння як під час вчинення, так і під час звільнення від відповідальності залишається правопорушенням. У законодавстві не закріплено визначення малозначного правопорушення та відсутні вказівки на його ознаки. У кожному конкретному випадку суд має вирішувати питання про визнання діяння малозначним, виходячи, зокрема, з того, що його наслідки не становлять великої суспільної небезпеки, не завдали або не здатні завдати значної шкоди суспільним або державним інтересам, правам та свободам інших осіб.

Для встановлення ступеня суспільної небезпечності необхідно проаналізувати всі сторони допущеного порушення, оцінити обставини вчинення порушення, мету, мотив і спосіб, а також наявність умов, що дають змогу досягти виховних та превентивних дій.

Згідно з роз`ясненнями, наданими у постанові Пленуму Верховного Суду України від 03.06.2005 року № 8 «Про судову практику у справах про контрабанду та порушення митних правил», суддя вправі вирішувати питання про можливість звільнення особи від адміністративної відповідальності при малозначності правопорушення на підставі ст. 22 КУпАП. При цьому, слід враховувати мету, мотив і спосіб вчинення правопорушення.

Так, на думку суду, посадовою особою, якою вирішувалося питання про притягнення ОСОБА_1 до відповідальності, не було враховано всіх дійсних обставин вчинення вказаного правопорушення, а саме: особу, яка притягається до відповідальності ОСОБА_1 , який раніше до відповідальності за порушення митних правил не притягувався, наслідки даного порушення, які не представляють собою суспільної небезпеки та не завдали значної шкоди державним чи суспільним інтересам.

З врахуванням вказаних обставин, суд вважає, що штраф у сумі 8500,00 грн. як міра відповідальності за вчинене ОСОБА_1 , порушення митних правил, передбачене ч. 3 ст. 470 МК України є занадто суворим та може поставити останнього у тяжке матеріальне становище.

З огляду на викладене, приймаючи до уваги, що при винесенні оскаржуваної постанови посадова особа, уповноважена вирішувати справу, не врахувала характер та обставини вчиненого правопорушення, особу винного, що суттєво та значно зменшує ступінь його вини, а відтак, суд вважає, що оскаржувану постанову в частині накладення стягнення слід змінити, звільнивши ОСОБА_1 , від адміністративної відповідальності на підставі ст. 22 КУпАП, обмежившись усним зауваженням, а провадження у справі про адміністративне правопорушення закрити.

Керуючись ст.ст. 2, 6, 72-77, 241, 243, 244, 245, 246, 250, 271, 286 КАС України, суд

У Х В А Л И В :

Позовну заяву - задовольнити частково.

Постанову Закарпатської митниці ДФС в справі про порушення митних правил №0473/30500/19 від 06.03.2019 про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за порушення митних правил, передбаченого ч.3 ст.470 Митного кодексу України в частині накладення на ОСОБА_1 адміністративного стягнення у виді штрафу в розмірі 8500,00 грн. змінити, звільнивши останнього від адміністративної відповідальності у зв`язку з малозначністю вчиненого ним адміністративного правопорушення, обмежившись усним зауваженням, а провадження в справі про адміністративне правопорушення, передбачене ч. 3 ст. 470 Митного кодексу України щодо ОСОБА_1 закрити.

В решті вимог відмовити.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом десяти днів з дня його проголошення безпосередньо до Восьмого апеляційного адміністративного суду.

Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Строк на апеляційне оскарження також може бути поновлений в разі його пропуску з інших поважних причин, крім випадків, визначених ч. 2ст. 299 КАС України.

Судові рішення за наслідками розгляду судами першої інстанції справ, визначених ст. 286 КАС України, набирають законної сили після закінчення строку апеляційного оскарження, а у разі їх апеляційного оскарження з моменту проголошення судового рішення суду апеляційної інстанції.

Дата складення повного рішення суду 08.06.2021 року.

Головуюча О.В. Лемак