Справа № 120/4583/21-а
Суддя: Заброцька Людмила Олександрівна
Дата ухвалення: 2021-06-09 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

м. Вінниця

09 червня 2021 р. Справа № 120/4583/21-а

Вінницький окружний адміністративний суд у складі головуючої судді Заброцької Людмили Олександрівни, розглянувши матеріали адміністративної справи за позовом Головного управління ДПС у Вінницькій області до фізичної особи - підприємця ОСОБА_1 про стягнення заборгованості, -

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Вінницького окружного адміністративного суду знаходиться адміністративна справа за позовом Головного управління ДПС у Вінницькій області до фізичної особи - підприємця ОСОБА_1 про стягнення заборгованості.

Ухвалою від 01.06.2021 року позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі, розгляд справи вирішено здійснювати за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (у письмовому провадженні).

04.06.2021 року відповідач в справі - ФОП ОСОБА_1 подала до суду зустрічний позов до Головного управління ДПС у Вінницькій області, у якому просить суд скасувати рішення про застосування до неї фінансових санкцій, прийняте ГУ ДПС у Вінницькій області від 22.12.2020 №3906/02-032-09-02/ НОМЕР_1 .

Також, разом із зустрічною позовною заявою ФОП ОСОБА_1 подала клопотання про поновлення строку звернення до суду із позовною заявою, в якому вказала, що дізналась про оскаржуване нею рішення про застосування до неї фінансових санкцій лише 12.05.2021, отримавши позовну заяву ГУ ДПС у Вінницькій області до ФОП ОСОБА_1 про стягнення заборгованості.

Окремо зазначила, що у рекомендованому повідомлені, копію якого надано ГУ ДПС у Вінницькій області до позовної заяви як доказ отримання нею рішення про застосування до неї фінансових санкцій, міститься не її підпис.

Відтак, вважає, що наведені нею причини пропуску строку звернення до суду є поважними, в зв`язку з чим просить суд поновити пропущений строк звернення до адміністративного суду.

Щодо дотримання ФОП ОСОБА_1 строку звернення до суду з адміністративним позовом, слід зазначити таке.

Частинами 1, 2 статті 122 КАС України передбачено, що позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

ФОП ОСОБА_1 , просить суд скасувати рішення про застосування до неї фінансових санкцій, прийняте ГУ ДПС у Вінницькій області від 22.12.2020 №3906/02-032-09-02/ НОМЕР_1 . Разом з тим, до суду з даним зустрічним позовом вона звернулася 04.06.2021.

Згідно з частиною 6 статті 161 КАС України, у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Приймаючи до уваги обставини, викладені ФОП ОСОБА_1 в обґрунтування заяви про поновлення пропущеного строку звернення до суду з означеним позовом, та з метою забезпечення доступу до правосуддя, суд вважає за можливе визнати поважними причини пропуску строку звернення до суду та задовольнити заяву ОСОБА_1 про поновлення пропущеного строку звернення до суд, поновивши такий строк.

Відповідно до частини 1 статті 177 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) відповідач, який не є суб`єктом владних повноважень, має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву.

Згідно з частиною 2 статті 177 КАС України зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову.

Частиною 3 статті 177 КАС України передбачено, що вимоги за зустрічним позовом ухвалою суду об`єднуються в одне провадження з первісним позовом.

У випадку подання зустрічного позову у справі, яка розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, суд постановляє ухвалу про перехід до розгляду справи за правилами загального позовного провадження (частина 4 статті 177 Кодексу адміністративного судочинства України).

Разом з тим, положенням ч. 1,2 ст. 178 КАС України визначено, що зустрічна позовна заява, яка подається з додержанням загальних правил пред`явлення позову, повинна відповідати вимогам статей 160, 161, 172 цього Кодексу.

До зустрічної позовної заяви, поданої з порушенням вимог, встановлених частиною першою цієї статті, застосовуються положення статті 169 цього Кодексу.

Відповідно до частин 3 та 5 статті 161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону. У разі необхідності до позовної заяви додаються клопотання та заяви позивача, зокрема про звільнення від сплати судового збору.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначено Законом України "Про судовий збір" (тут і надалі - в редакції, чинній на час подачі позовної заяви).

Статтею 1 Закону України "Про судовий збір" встановлено, що судовий збір - це збір, який справляється на всій території України за подання заяв, скарг до суду, за видачу судами документів, а також у разі ухвалення окремих судових рішень, передбачених цим Законом. Судовий збір включається до складу судових витрат.

Відповідно до ст. 4 Закону України "Про судовий збір", судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Законом України "Про Державний бюджет України на 2021 рік" прожитковий мінімум на одну працездатну особу з 1 січня 2021 року становить 2270,00 грн.

Відповідно до ст. 4 Закону України "Про судовий збір" встановлено розміри ставок судового збору. Зокрема, за подання до адміністративного суду адміністративного позову майнового характеру фізичною особою-підприємцем - 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (908 грн.).

Як вбачається з матеріалів зустрічної позовної заяви, ОСОБА_1 не надано доказу сплати судового збору за подання даного адміністративного позову майнового характеру.

В той же час, в зустрічній позовній заяві ОСОБА_1 зазначила, що на даний час вона не здійснює підприємницької діяльності та крім мінімальної пенсії немає інших доходів, також зазначає, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер її чоловік, на підставі чого просить суд звільнити її від сплати судового збору.

Розглянувши клопотання ОСОБА_1 про звільнення її від сплати судового збору, суд зазначає таке.

Відповідно до статті 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

При цьому, визначення майнового стану сторони є оціночним та залежить від доказів, якими обґрунтовується рівень її майнового стану. Якщо залежно від рівня майнового стану сторона позбавлена можливості сплатити судовий збір, то такі обставини є підставою на відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення сторони від сплати.

Суд також враховує позицію Пленуму Вищого адміністративного суду України від 05.02.2016р. «Про судову практику застосування адміністративними судами окремих положень Закону України від 08.07.2011 р. № 3674-VI «Про судовий збір» у редакції Закону України від 22.05.2015 р. № 484- VIII «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо сплати судового збору», зокрема, у вказаному аналізі зазначено, що при зверненні до суду із заявою про відстрочення або розстрочення сплати судового збору особа повинна додати до такої заяви належні документи на підтвердження факту відсутності таких коштів для сплати судового збору.

Суд зазначає, що викладені позивачкою обставини, які, на її думку, свідчать про необхідність звільнення її від сплати судового збору, не підтвердженні належними доказами. Так, позивачка зазначає, що вона на даний час не здійснює підприємницьку діяльність і у неї крім пенсії немає інших доходів.

Проте, з долучених до матеріалів зустрічної позовної заяви документів встановлено, що ОСОБА_1 не припинила підприємницьку діяльність ( відповідні відомості не внесенні до ЄДРПОУ).

Крім того, як вона сама зазначає в позовній заяві, 11.11.2020 року нею отримано ліцензію на право торгівлі алкогольними та тютюновими виробами, термін дії яких з 11.11.2020 по 11.11.2021.

Відтак, наявні докази не свідчать, що позивачка не отримує інших доходів крім пенсії, та, відповідно, про скрутне матеріальне становище ОСОБА_1 і наявність підстав, передбачених частинами 1 та 2 ст. 8 ЗУ "Про судовий збір", для звільнення ОСОБА_1 від сплати судового збору за подання зустрічної позовної заяви.

Таким чином, суд приходить до висновку про відмову у задоволенні клопотання ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору.

Відповідно до частини 1 статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Частиною 2 ст. 169 КАС України встановлено, що в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

З огляду на викладене та враховуючи невідповідність поданої позовної заяви вимогам статті 161 КАС України доходжу висновку про наявність підстав для залишення позовної заяви без руху, надавши позивачці строк для усунення недоліків позовної заяви шляхом подання суду доказу здійснення сплати судового збору в сумі 908 грн.

Керуючись статтями 160, 161, 169 КАС України, -

УХВАЛИВ:

Відмовити у задоволенні клопотання фізичної особи - підприємця ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору.

Зустрічну позовну заяву фізичної особи - підприємця ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Вінницькій області про скасування рішення про застосування фінансових санкцій залишити без руху.

Запропонувати ОСОБА_1 у 10-денний строк з дня отримання копії ухвали усунути недоліки позовної заяви, шляхом надання суду доказів сплати судового збору в сумі 908,00 грн.

Копію ухвали направити ОСОБА_1 для відома та виконання.

Ухвала суду набирає законної сили в порядку, визначеному ст. 256 КАС України.

Відповідно до ч. 3 ст. 293 КАС України, заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Заброцька Людмила Олександрівна