Справа № 480/159/21
Суддя: С.В. Воловик
Дата ухвалення: 2021-06-14 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

СУМСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А
про відмову у відстроченні виконання судового рішення
14 червня 2021 року Справа № 480/159/21
Сумський окружний адміністративний суд у складі: головуючого судді - Воловика С.В., розглянувши в приміщенні суду в м. Суми заяву Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 про відстрочення виконання рішення суду по справі №480/159/21 за позовом Головного управління ДПС у Сумській області до Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 про стягнення податкової заборгованості,
Головне управління ДПС у Сумській області звернулось до суду з позовною заявою до Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 , в якій просить суд:
- стягнути з відповідача податкову заборгованість з єдиного податку з фізичних осіб в сумі 148 552, 52 грн.
Рішенням Сумського окружного адміністративного суду від 29.03.2021 року позовну заяву Головного управління ДПС у Сумській області до Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 про стягнення податкової заборгованості задоволено. Стягнуто з Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 за рахунок коштів на рахунках у банках, обслуговуючих такого платника податків податковий борг з єдиного податку з фізичних осіб загальною сумою 148 552,52 грн.

17.05.2021 відповідачем до канцелярії суду подано заяву про відстрочення виконання рішення суду від 29.03.2021 до 28 березня 2022 року, мотивовану відсутністю грошових коштів для повного погашення заборгованості.

Ухвалою суду від 24.05.2021 заяву про відстрочення виконання судового рішення призначено до розгляду на 04.06.2021 о 11 год. 40 хв., про що учасники справи повідомлені належним чином.

За приписами частини 2 ст. 378 Кодексу адміністративного судочинства України неприбуття у судове засідання осіб, які були належним чином повідомлені про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає судовому розгляду.

Згідно з ч. 4 ст. 229 Кодексу адміністративного судочинства України у разі неявки у судове засідання всіх учасників справи або якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється за відсутності учасників справи (у тому числі при розгляді справи в порядку письмового провадження), фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Таким чином, фіксування судового засідання по справі не здійснюється.

Розглянувши клопотання відповідача про відстрочення виконання рішення суду, суд зазначає наступне.

Відповідно до статті 129-1 Конституції України суд ухвалює рішення іменем України. Судове рішення є обов`язковим до виконання. Держава забезпечує виконання судового рішення у визначеному законом порядку.

Згідно з частинами 2-4 статті 13 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» та статтею 14 КАС України судові рішення, що набрали законної сили, є обов`язковими до виконання всіма органами державної влади, органами місцевого самоврядування, їх посадовими та службовими особами, фізичними і юридичними особами та їх об`єднаннями на всій території України. Обов`язковість урахування (преюдиційність) судових рішень для інших судів визначається законом. Контроль за виконанням судового рішення здійснює суд у межах повноважень, наданих йому законом. Невиконання судових рішень має наслідком юридичну відповідальність, установлену законом.

Статтею 370 КАС України передбачено, що судове рішення, що набрало законної сили, є обов`язковим для учасників справи, для їхніх правонаступників, а також для всіх органів, підприємств, установ та організацій, посадових чи службових осіб, інших фізичних осіб і підлягає виконанню на всій території України, а у випадках, встановлених міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, або за принципом взаємності, - за її межами.

Судове рішення, яке набрало законної сили або яке належить виконати негайно, само по собі є підставою для його виконання, що визначено ч. 2 ст. 372 КАС України.

Виконання судового рішення є складовою права на справедливий суд та однією з процесуальних гарантій доступу до суду, що передбачено статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Відповідно до ч. 1 ст. 378 КАС України за заявою сторони суд, який розглядав справу як суд першої інстанції, може відстрочити або розстрочити виконання рішення, а за заявою стягувача чи виконавця (у випадках, встановлених законом), - встановити чи змінити спосіб або порядок його виконання. Питання про відстрочення або розстрочення виконання, зміну чи встановлення способу і порядку виконання судового рішення може бути розглянуто також за ініціативою суду.

Відповідно до ч. 3 ст. 378 КАС України підставою для встановлення або зміни способу або порядку виконання, відстрочення чи розстрочення виконання судового рішення є обставини, що істотно ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим.

Згідно з ч. 4 статті 378 КАС України вирішуючи питання про відстрочення чи розстрочення виконання судового рішення, суд також враховує: 1) ступінь вини відповідача у виникненні спору; 2) щодо фізичної особи - тяжке захворювання самої особи або членів її сім`ї, її матеріальне становище; 3) стихійне лихо, інші надзвичайні події тощо.

Суд зазначає, що відстрочення виконання судового рішення передбачає наявність дійсних та реальних обставин, які об`єктивно унеможливлюють або створюють значні перешкоди у виконанні рішення суду. Такі обставини можуть виникати, зокрема, у зв`язку із відсутністю у боржника відповідних коштів у разі, коли стягнення усієї суми боргу призведе до порушень або зупинення роботи боржника, інших істотних обставин.

При цьому підставою для відстрочення, розстрочення, зміни способу та порядку виконання судового рішення можуть бути лише конкретні обставини, що ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим у визначений строк або встановленим судом способом.

Вирішуючи питання про відстрочення чи розстрочення виконання рішення, зміну способу і порядку виконання рішення, суд повинен враховувати матеріальні інтереси сторін, їх фінансовий стан, наявність інфляційних процесів у економіці держави та інші обставини справи, зокрема, щодо фізичної особи (громадянина) тяжке захворювання її самої або членів її сім`ї, скрутний матеріальний стан, стосовно юридичної особи наявну загрозу банкрутства, відсутність коштів на банківських рахунках і майна, на яке можливо було б звернути стягнення, щодо як фізичних, так і юридичних осіб стихійне лихо, інші надзвичайні події тощо.

Суд зазначає, що питання розстрочення або відстрочення виконання рішення суду знаходяться в площинні процесуального права. Разом із тим підстави, а саме наявність обставин, що ускладнюють виконання судового рішення (відсутність коштів, відсутність присудженого майна в натурі, стихійне лихо тощо), залежать від предмету спору, у межах спірних правовідносин.

Оцінюючи доводи заяв про відстрочення або розстрочення виконання судового рішення, суди повинні враховувати, що ці заходи не повинні створювати боржнику можливість ухилятися від виконання судового рішення. До уваги повинні братися не лише реальний майновий стан боржника, але й його наміри, що свідчать про бажання виконати рішення.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 06.12.2019 року у справі №2а/0570/6531/2011, постанові від 30.01.2020 у справі № 819/150/17.

Як вбачається з матеріалів справи, заявником до заяви про розстрочення рішення надано податкова декларація платника єдиного податку - фізичної особи-підприємця за 2019 рік, розрахунок податкових зобов`язань з податку на доходи фізичних осіб та військового збору з доходів, отриманих самозайнятою особою за 2020 рік, податковий розрахунок сум доходу, нарахованого (сплаченого) на користь платників податків-фізичних осіб, і сум утриманого з них податку, а також сум нарахованого єдиного внеску за 2021 рік, відомості про трудові відносини осіб та період проходження військової служби, довідку про те, що станом на 05.01.2021 у ФОП ОСОБА_1 відсутні наймані працівники та довідку про стан здоров`я дружини.

Проте, вказані документи не є достатніми доказами на підтвердження скрутного майнового стану відповідача, оскільки відображають лише отримані ним доходи від зайняття підприємницькою діяльністю. Тобто, надані ОСОБА_1 докази, не дають можливості визначити його доходи, отримані з інших, окрім підприємницької діяльності, джерел, а також встановити наявність або відсутність майнових активів (рухового або нерухомого майна) за рахунок якого можливо здійснити погашення податкового боргу.

З огляду на викладене, суд доходить висновку щодо відмови у задоволенні заяви про відстрочення виконання рішення суду, у порядку ст.378 КАС України.

Керуючись ст.ст.243, 248, 256, 378, 294, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

УХВАЛИВ:

В задоволенні заяви Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 про відстрочення виконання рішення суду по справі №480/159/21 - відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та може бути оскаржена до Другого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення. Апеляційні скарги до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи подаються через Сумський окружний адміністративний суд.

Суддя С.В. Воловик