Справа № 540/538/21
Суддя: Кисильова О.Й.
Дата ухвалення: 2021-06-14 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ХЕРСОНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
___________________________________________________________________
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 червня 2021 р.м. ХерсонСправа № 540/538/21
Херсонський окружний адміністративний суд у складі:

головуючої судді: Кисильової О.Й.,

розглянувши в порядку письмового провадження за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Департаменту патрульної поліції Національної поліції України, Управління патрульної поліції у м. Києві Департаменту патрульної поліції про визнання незаконним та скасування наказу про застосування дисциплінарного стягнення,

встановив:

ОСОБА_1 (далі-позивач) звернувся до суду із адміністративним позовом до Департаменту патрульної поліції Національної поліції України (далі - відповідач-1), Управління патрульної поліції у м. Києві Департаменту патрульної поліції (далі - відповідач-2), в якому просить визнати незаконним та скасувати наказ відповідача-2 від 14.01.2021 № 8 "Про застосування дисциплінарного стягнення до сержанта поліції ОСОБА_1 " та стягнути на користь позивача премію за січень 2021 року у сумі 4000,00 грн.

Ухвалою від 22.02.2021 позовна заява залишена без руху, позивачу наданий строк для усунення недоліків.

Ухвалою від 19.03.2021 у справі відкрите спрощене позовне провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні).

Позовні вимоги обгрунтовані тим, що наказом УПП у м. Києві ДПП від 14.01.2021 №8 позивачу оголошена догана за вчинення дисциплінарного проступку, що виразився в порушенні вимог пункту 1, 2 частини 1 статті 18 Закону України "Про Національну поліцію", абзаців 2, 3, 8, 9 та 11 пункту 1 розділу 2 Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом Міністерства внутрішніх справ України від 09.11.2016 № 1179, пунктів 4, 5 Розділу II вимоги Голови Національної поліції України "Про вжиття превентивних заходів" від 22.03.2020 № 3659/01/25-2020, відповідно до якого виконання службових обов`язків повинно здійснюватися виключно з використанням засобів індивідуального захисту (респіраторів або медичних масок). Втім, позивач зазначає, що службової дисципліни не порушував, а службове розслідування проведене відповідачем з з грубим порушенням Дисциплінарного статуту Національної поліції України та Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затвердженого наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07.11.2018 №893, що регулює його проведення, тому наказ від 14.01.2021 № 8 вважає незаконним та таким, що підлягає скасуванню. Просить задовольнити позовні вимоги в повному обсязі.

22.04.2021 відповідач-2 надіслав до суду відзив на позовну заяву, в якому Департамент патрульної поліції заперечує проти задоволення позовних вимог, з огляду на таке. Під час службового розслідування виявлені факти порушення службової дисципліни поліцейським роти № 1 батальйону № 4 полку № 1 (з обслуговування правого берега) УПП у м. Києві ДПП сержантом поліції ОСОБА_1 , що виразилися у порушенні вимог голови Національної поліції України "Про вжиття превентивних заходів" від 22.03.2020 №3659/01/25-2020, за якими виконання службових обов`язків повинно здійснюватися виключно з використанням засобів індивідуального захисту (респіраторів або медичних масок). Відеозаписом, що доданий до відзиву, підтверджує факт знаходження позивача на службі без засобу індивідуального захисту (захисної маски), а також виявлено, що позивач, який перебував на забезпечені охорони адміністративної будівлі УПП у місті Києві ДПП пост № 1 (перший поверх адміністративної будівлі "корпус" Б, стійка інформації) в робочий час переглядав відеоматеріали та грався у мобільному телефоні. Позивач заступив на добове чергування по забезпеченню охорони адміністративної будівлі управління патрульної поліції у місті Києві Департаменту патрульної поліції, пост № 1 та у Журналі реєстрації дислокації сил та засобів працівників, які заступають для здійснення охорони адміністративної будівлі, поставив підпис про ознайомлення з дорученням управління патрульної поліції у місті Києві Департаменту патрульної поліції від 21.05.2018 №71д/41/11/2/03.2018 та проведення інструктажу. Відповідач-2 зазначає, що встановлені дані є переконливими та достатніми, в повному обсязі відповідають фактичним обставинам справи та знайшли своє підтвердження в доказах, які містяться в матеріалах справи, які всебічно досліджені під час службового розслідування. Із врахуванням викладеного, просить відмовити позивачу в задоволенні позовних вимог.

У позовній заяві позивач просить розгляд справи здійснювати за його відсутності.

Відповідно до ч. 5 ст. 262 КАС України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше.

Таким чином, суд розглядає справу в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами.

Дослідивши матеріали справи та оцінивши надані сторонами докази, суд встановив наступне.

ОСОБА_1 проходить службу в органах Національної поліції України на посаді поліцейського роти № 1 батальйону № 2 (з обслуговування правового берега) в Управлінні патрульної поліції у місті Києві Депратаменту патрульної поліції.

11.11.2020 старший інспектор з особливих доручень відділу моніторингу та аналітичного забезпечення УПП у місті Києві ДПП лейтенант поліції ОСОБА_2 подав на ім`я начальника УПП у м. Києві доповідну записку про те, що до відділу надішли матеріали щодо систематичного порушення службової дисципліни поліцейським роти № 1 батальйону № 4 полку № 1 (з обслуговування правого берега) УПП у місті Києві сержантом поліції ОСОБА_1 , який перебував на забезпечені охорони адміністративної будівлі УПП у місті Києві ДПП, без засобу індивідуального захисту (захисної маски), що мало місце 30.10.2020. Просить призначити службове розслідування.

19.11.2020 старший інспектор з особливих доручень відділу моніторингу та аналітичного забезпечення управління патрульної поліції у місті Києві ДПП капітан поліції Хабенко Н.О. подав на ім`я начальника УПП у м. Києві рапорт, в якому зазначив, що 30.10.2020 близько 10 год 40 хв виявлено, що поліцейський роти № 1 батальйону № 4 полку № 1 (з обслуговування правого берега) УПП у місті Києві сержант поліції ОСОБА_1 , який перебуваючи на забезпечені охорони адміністративної будівлі управління патрульної поліції у місті Києві Департаменту патрульної поліції, пост № 1 (перший поверх адміністративної будівлі "корпус" Б, стійка інформації) знаходився без засобу індивідуального захисту (захисної маски), та в робочий час переглядав відеоматеріали та грався у мобільному телефоні. Дане порушення зафіксоване на портативну камеру.

Наказом начальника Управління патрульної поліції у місті Києві Департаменту патрульної поліції від 24.11.2020 № 566 призначене службове розслідування за фактом перебування ОСОБА_1 на службі 30.10.2020 без засобів індивідуального захисту (захисної маски) у приміщенні адміністративної будівлі УПП у м. Києві ДПП, безпосередньо здійснюючи консультацію відвідувачів.

Управління патрульної поліції у місті Києві надіслало позивачу повідомлення від 08.12.2020 № 44059/41/11/2/02-2020 про призначення відносно нього службового розслідування та виклик до Управління для надання пояснень на 15.12.2020 о 10:00 год.

Актом від 15.12.2020 зафіксована відмова ОСОБА_1 від надання письмових пояснень щодо проведення службового розслідування, призначеного наказом УПП у м. Києві ДПП від 24.11.2020 № 566.

У ході службового розслідування щодо можливого порушення ОСОБА_1 службової дисципліни, комісією встановлене порушення поліцейським роти № 1 батальйону № 4 полку № 1 (з обслуговування правого берега) УПП у місті Києві Департаменту патрульної поліції сержантом поліції ОСОБА_1 вимог голови Національної поліції України "Про вжиття превентивних заходів" від 22.03.2020 №3659/01/25-2020, відповідно до якої виконання службових обов`язків повинно здійснюватися виключно з використанням засобів індивідуального захисту (респіраторів або медичних масок), а також порушення вимог доручення начальника управління патрульної поліції Департаменту патрульної поліції від 21.05.2018 № 71д/41/11/2/03-2018, відповідно до якого працівникам, які заступили для забезпечення охорони та здійснення пропускного режиму заборонено під час несення служби в робочий час переглядати відеоматеріали, кінофільми, відеокліпи з ноутбуков, нетбуків, мобільних телефонів, комп`ютерних планшетів, тощо.

За результатами службового рослідування щодо можливого порушення ОСОБА_1 службової дисципліни, Управлінням патрульної поліції у місті Києві 23.12.2020 складений висновок, який направлений до відділу кадрового забезпечення управління патрульної поліції у місті Києві Департаменту патрульної поліції для долучення до особової справи поліцейського роти № 1 батальйону № 4 полку № 1 (з обслуговування правого берега) управління патрульної поліції у місті Києві Департаменту патрульної поліції сержанта поліції ОСОБА_1 .

На підставі висновку службового розслідування від 23.12.2020, начальник Управлінням патрульної поліції у місті Київі 14.01.20021 виніс наказ № 8 про застосування дисциплінарного стягнення до сержанта поліції ОСОБА_1 у вигляді оголошення догани.

Не погодившись із законністю наказу від 14.01.2021 № 8, позивач звернувся до суду із даним позовом.

Надаючи оцінку спірним правовідносинам, суд враховує наступні обставини та положення законодавства.

Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України визначає Закон України "Про Національну поліцію" від 02.07.2015 № 580-VIII ( далі - Закон № 580-VIII).

Положення Закону України "Про Національну поліцію" від 02.07.2015 № 580-VIII суд застосовує в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин.

Згідно із ч. 1 ст. 8 Закону № 580-VIII поліція діє виключно на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України.

Основні обов`язки поліцейського наведені у статті 18 Закону № 580-VIII.

Так, за змістом ч. 1 ст. 18 Закону № 580-VIII поліцейський зобов`язаний, зокрема, неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва.

Відповідно до ч. 1, ч. 2 ст. 19 Закону № 580-VIII у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону.

Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

Сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження визначається Дисциплінарним статутом Національної поліції України, затвердженим Законом України "Про Дисциплінарний статут Національної поліції України" від 15.03.2018 № 2337-VIIІ (далі-Дисциплінарний статут).

Частиною 1 ст. 1 Дисциплінарного статуту встановлено, що службова дисципліна - це дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників

За правилами ч. 3 ст. 1 Дисциплінарного статуту службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України "Про Національну поліцію", зобов`язує поліцейського, зокрема, бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України; знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки; безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону; утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України.

Відповідно до ч. 1 ст. 11 Дисциплінарного статуту за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.

Дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції (ст. 12 Дисциплінарного статуту).

За вчинення дисциплінарного проступку, з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків, як засіб підтримання службової дисципліни, застосовується дисциплінарне стягнення (ч. 1 ст. 13 Дисциплінарного статуту).

Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони (ч. 2 ст. 13 Дисциплінарного статуту).

Частиною 3 ст. 13 Дисциплінарного статуту визначені такі види дисциплінарних стягнень: зауваження; догана; сувора догана; попередження про неповну службову відповідність; пониження у спеціальному званні на один ступінь; звільнення з посади; звільнення із служби в поліції.

Згідно зі ст. 14 Дисциплінарного статуту, з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків, проводиться службове розслідування.

Так, зі змісту висновку службового розслідування від 23.12.2020 слідує, що опитаний в ході службового розслідування старший інспектор з особливих доручень відділу моніторингу та аналітичного забезпечення управління патрульної поліції у місті Києві Департаменту патрульної поліції ОСОБА_3 повідомив, що 30.10.2020 з 08 год. 00 хв по 20 год. 00 хв. заступив на денне чергування в складі екіпажу "Рубін-16" ( ОСОБА_3 та ОСОБА_4 ) та близько 10 год. 40 хв., під час перевірки особового складу батальйону № 4 полку № 1 (з обслуговування правого берега) управління патрульної поліції у місті Києві ДПП задіяного на охорону адміністративної будівлі управління патрульної поліції у місті Києві ДПП, що знаходиться за адресою: вул. Народного ополчення, 9 у місті Києві та виявив, що поліцейський роти № 1 батальйону № 4 полку № 1 (з обслуговування правого берега) УПП у м. Києві ДПП сержант поліції ОСОБА_1 , який перебував на забезпечені охорони адміністративної будівлі управління патрульної поліції у місті Києві Департаменту патрульної поліції, пост №1 (перший поверх адміністративної будівлі "корпус" Б, стійка інформації), та знаходився без засобу індивідуального захисту (захисної маски). Також під час перевірки особового складу задіяного на охорону адміністративної будівлі виявив, що поліцейський роти ОСОБА_1 в робочий час переглядав відеоматеріали та грався у мобільному телефоні. Дане порушення службової дисципліни було зафіксоване на портативну камеру.

Також, у висновку службового розслідування від 23.12.2020 зазначено, що допитати сержанта поліції ОСОБА_1 не видалося можливим, у зв`язку з його відмовою надати пояснення в УПП у м. Києві ДПП.

Оскаржуючи наказ про притягнення до дисциплінарної відповідальності за порушення службової дисципліни, ОСОБА_1 зазначає, що про проведення відносно нього службового розслідування дізнався 14.01.2021, коли позивача було ознайомлено зі спірним наказом від 14.01.2021 № 8. Тому стверджує, що відповідач-2 порушив його право на захист, передбачене ст. 18 Дисциплінарного статуту, що полягає в наданні позивачу можливості надавати письмові пояснення щодо обставин вчинення дисциплінарного проступку та докази правомірності своїх дій, оскільки відповідач-2 не повідомив позивача про здійснення відносно нього службового розслідування та не відібрав пояснення. Також відмічає, що у його особовій справі адреса місця проживання зазначена АДРЕСА_1 . Проте, матеріали службового розслідування, які надіслані адвокату позивача на його запит після прийняття спірного наказу, містять лист від 08.12.2020 № 44059/41/11/2/02-2020, який надісланий відповідачем-2 на адресу: АДРЕСА_2 , за якою позивач не проживає.

У свою чергу відповідач-2 у відзиві зазначає, що виклик позивача для надання пояснень від 08.12.2020 3 44059/41/11/2/02-2020 був надісланий за адресою, яка вказана в особовій справі ОСОБА_1 , а саме: АДРЕСА_3 .

Надаючи оцінку наведеним доводам сторін, суд враховує наступне.

Процедуру проведення службового розслідування стосовно поліцейського, права учасників службового розслідування, порядок оформлення його результатів, прийняття та реалізації рішень за результатами службового розслідування визначено Порядком проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затвердженим наказом Міністерства внутрішніх справ України 07.11.2018 № 893, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 28.11.2018 за № 1355/32807 (далі - Порядок № 893).

Відповідно до п. 1 Розділу ІІ Порядку № 893 службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.

Підставами для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації, рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

За правилами п. 2 Розділу ІІ Порядку № 893 службове розслідування призначається за наявності даних про:

- внесення до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомостей про скоєння поліцейським кримінального правопорушення;

- повідомлення поліцейському про підозру в учиненні ним кримінального правопорушення, якщо службове розслідування не було проведено на підставі абзацу другого цього пункту або якщо за його результатами не було встановлено дисциплінарного проступку;

- надходження подання спеціально уповноваженого суб`єкта у сфері протидії корупції або припису Національного агентства з питань запобігання корупції, в якому міститься вимога щодо проведення службового розслідування з метою виявлення причин та умов, за яких стало можливим учинення корупційного або пов`язаного з корупцією правопорушення чи невиконання вимог Закону України "Про запобігання корупції";

- ознаки дисциплінарного проступку, що призвів до загибелі або поранення (контузії, травми або каліцтва) поліцейського під час виконання ним службових повноважень;

- недотримання підстав та порядку застосування або використання вогнепальної зброї, спеціальних засобів або заходів фізичного впливу;

- недотримання норм кримінального процесуального законодавства України під час проведення досудового розслідування;

- втрату поліцейським службового посвідчення та спеціального нагрудного знака (жетона), табельної, добровільно зданої чи вилученої зброї або боєприпасів, нагородної зброї, якщо вона зберігалася в територіальному органі поліції чи його територіальному (відокремленому) підрозділі, а також закладі, установі Національної поліції України, що належать до її управління (далі - органі (підрозділ, заклад, установа) поліції), а також втрату спеціальних засобів поліцейським чи відсутність їх в органі (підрозділі, закладі, установі) поліції, матеріалів досудового розслідування, справ оперативного обліку та справ про адміністративні правопорушення, речових доказів, а також тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження;

- розголошення конфіденційної, таємної, службової або іншої інформації, яка містить таємницю, що охороняється законом;

- порушення законодавства України у сфері фінансово-господарської діяльності органів поліції, а також установ, які належать до сфери управління Національної поліції України, виявлені під час ревізій або перевірок, внутрішніх аудитів;

- перебування поліцейського на роботі (службі) у стані алкогольного сп`яніння або стані, викликаному вживанням наркотичних чи інших одурманюючих засобів, або під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції;

- приховування від обліку заяв і повідомлень про вчинені кримінальні та адміністративні правопорушення, які були відомі поліцейському, але не отримали реєстраційного номера або не були зафіксовані ним у встановленому законодавством України порядку.

Отже, законодавець визначив, що підставами для призначення службового розслідування є заяви чи скарги громадян, посадових осіб, або рапорти інших поліцейських про вчинення порушення, що містять дані, які вказують на ознаки дисциплінарного проступку. У свою чергу, даними, які свідчать про те, що проступок має ознаки дисциплінарного, є обставини, перелік яких визначений п. 2 Розділу ІІ Порядку № 893.

Суд відмічає, що п. 2 Розділу ІІ Порядку № 893 не містить посилань на те, що знаходження на службі без засобів індивідуального захисту (захисної маски) чи гра в мобільному телефоні є тими обставинами, які вказують на проступок, що має ознаки дисциплінарного.

Відповідно до п. 1-3 Розділу V Порядку № 893 проведення службового розслідування полягає в діяльності дисциплінарної комісії із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин його вчинення, установлення причин і умов учинення дисциплінарного проступку, вини поліцейського, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин учинення дисциплінарних проступків.

Пунктом 7 Розділу V Порядку № 893 визначено, що розгляд справи дисциплінарною комісією проводиться зазвичай у формі письмового провадження.

Збирання та перевірка матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського у разі розгляду справи у формі письмового провадження здійснюються зазвичай шляхом: одержання пояснень щодо обставин справи від поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, та від інших осіб.

За змістом п. 16. Розділу V Порядку № 893 виклик поліцейського для надання пояснень у разі його відсутності на службі дисциплінарна комісія здійснює в порядку, визначеному частинами шостою - десятою статті 18 Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

Забезпечення поліцейському права на захист встановлено статтею 18 Дисциплінарного статуту, за правилами якої під час проведення службового розслідування поліцейський має право на захист, що полягає в наданні йому можливості надавати письмові пояснення щодо обставин вчинення дисциплінарного проступку та докази правомірності своїх дій.

Поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, має право:

1) надавати пояснення, подавати відповідні документи та матеріали, що стосуються обставин, які досліджуються;

2) подавати клопотання про отримання і залучення до матеріалів розслідування нових документів, отримання додаткових пояснень від осіб, які мають відношення до справи;

3) ознайомлюватися з матеріалами, зібраними під час проведення службового розслідування, робити їх копії за допомогою технічних засобів з урахуванням обмежень, передбачених Кримінальним процесуальним кодексом України, законами України "Про захист персональних даних", "Про державну таємницю" та іншими законами.

Положення статті 18 Дисциплінарного статуту щодо прав проліцейського під час здійснення щодо нього службового розслідування, кореспондуються із п. 2 Розділу ІV Порядку № 893.

Відповідно до ч. 6 ст. 18 Дисциплінарного статуту у разі відсутності поліцейського на службі дисциплінарна комісія викликає його для надання пояснень. Виклик для надання пояснень надсилається рекомендованим листом з повідомленням на адресу місця проживання поліцейського, що зазначена в його особовій справі.

Виклик про надання пояснень надсилається з таким розрахунком, щоб поліцейський, який викликається, мав не менше двох діб для прибуття на засідання дисциплінарної комісії (ч. 7 ст. 18 Дисциплінарного статуту).

Фактом, що підтверджує отримання або неотримання поліцейським виклику про надання пояснень, є отримання органом, що проводить службове розслідування, поштового повідомлення про вручення або про відмову від отримання такого виклику чи повернення поштового відправлення з позначкою про невручення (ч. 8 ст. 18 Дисциплінарного статуту).

Таким чином, зі змісту статті 18 Дисциплінарного статуту слідує, що під час проведення службового розслідування щодо поліцейського, забезпечення йому права на захист здійснюється шляхом виклику для надання пояснень надсилається рекомендованим листом з повідомленням на адресу місця проживання поліцейського, що зазначена в його особовій справі у тому разі, якщо поліцейський відсутній на службі. Фактом, що підтверджує отримання або неотримання поліцейським виклику про надання пояснень, є отримання органом, що проводить службове розслідування, поштового повідомлення про вручення або про відмову від отримання такого виклику чи повернення поштового відправлення з позначкою про невручення.

Так, матеріали службового розслідування містять лист Управління патрульної поліції у місті Києві від 08.12.2020 № 44059/41/11/2/02-2020, адресований ОСОБА_1 за адресою: АДРЕСА_2 , про призначення відносно нього службового розслідування та виклик до Управління для надання пояснень на 15.12.2020 о 10:00 год.

Втім, суд відмічає, що матеріали службового розслідування не містять доказів того, що даний лист-виклик надісланий ОСОБА_1 рекомендованим листом з повідомленням про вручення на адресу місця проживання позивача, що зазначена в його особовій справі. Відсутні також докази того, що позивач відмовився від отримання такого виклику чи повернення поштового відправлення з позначкою про невручення.

Також відповідач-2 не надав суду докази належного повідомлення позивача про існування відносно нього службового розслідування та про виклик до Управління з метою надання пояснень.

Зважаючи на викладене, суд погоджується із доводами позивача про порушення його права на захист, передбаченого статтею 18 Дисциплінарного статуту, оскільки належних доказів того, що позивач був повідомлений у передбачений вказаною нормою спосіб про проведення відносно нього службового розслідування для забезпечення права на надання пояснень та клопотань, а також ознайомлення з матеріалами, зібраними під час проведення службового розслідування.

Варто відмітити, що відповідач-2 не надав суду доказів того, що в особовій справі ОСОБА_1 містяться відомості про те, що адресою місця проживання/перебування позивача є АДРЕСА_2 .

Частиною 1 статті 11 КАС України визначено, що розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюється на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості, а частиною 1 статті 71 КАС України зазначено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення,

Відповідно до ч. 2 ст. 77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Таким чином, суд відмічає, що відповідач-2 належними та допустими доказами не підтвердив факт обізнаності позивача про існування стосовно нього службового розслідування та підстав для його проведення.

Оцінюючи доводи позивача про відсутність факту порушення ним службової дисципліни, суд відмічає наступне.

Як зазначено у наказі від 14.01.2021 № 8, позивача притягнуто до дисциплінарної відповідальності у вигляді догани за порушення вимог пункту 1, 2 частини 1 статті 18 Закону України "Про Національну поліцію", абзаців 2, 3, 8, 9 та 11 пункту 1 розділу 2 Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом Міністерства внутрішніх справ України від 09.11.2016 № 1179, пунктів 4, 5 Розділу II вимоги Голови Національної поліції України "Про вжиття превентивних заходів" від 22.03.2020 № 3659/01/25-2020, тобто за недотримання положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції та за невиконання своїх службових обов`язків відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва.

Доказів ознайомлення позивача із наказом Національної поліції України "Про вжиття превентивних заходів" від 22.03.2020 № 3659/01/25-2020, за якими виконання службових обов`язків повинно здійснюватися виключно з використанням засобів індивідуального захисту (респіраторів або медичних масок) відповідач-2 суду не надав.

Матеріали службового розслідування містять підпис позивача, вчинений ним 09.04.2020 у відомості про проведення інструктажу про ознайомлення та врахування в роботі доручення Департаменту патрульної поліції від 31.03.2020 про заходи щодо запобігання виникненню і поширенню гострої респіраторної хвороби Covid-19.

У свою чергу, як стверджує відповідач-2, порушення службової дисципліни виразилось у перебуванні ОСОБА_1 на службі 30.10.2020 без засобу індивідуального захисту.

Дані доводи відповідача-2 грунтуються на поясненнях старшого інспектора з особливих доручень відділу моніторингу та аналітичного забезпечення УПП у місті Києві ОСОБА_3 , надані в межах службового розслідування.

Також відповідач-2 із відзивом на позов надав суду відеозапис, оглянувши який суд відмічає, що даний відеозапис не містить дати та місця зйомки та хто проводив зйомку. Разом із тим, із дослідженого відеозапису судом встановлено, що особа чоловічої статі без медичної маски на обличчі сидить на стільці та тримає мобільний телефон, але не видно, що саме зображено на екрані телефону.

Отже, на переконання суду, даний відеозапис не є належним та допустим доказом, у розумінні ст. ст. 73 та 74 КАС України, оскільки не підтверджує знаходження саме ОСОБА_1 30.10.2020 на місці служби без засобу індивідуального захисту та те, що позивач грав ігри в мобільному телефоні.

За правилами ч. 8 ст. 19 Дисциплінарного статуту під час визначення виду стягнення керівник враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.

У контексті аргументів відповідача-2 про порушення позивачем службової дисципліни, суд вважає за необхідне вказати, що навіть якщо позивачем допущений проступок у вигляді порушення наказу керівника щодо знаходження на місці служби у засобах індивідуального захисту, то таке порушення не має ознак проступку, що, з урахуванням відсутності шкоди, чи будь-яких інших обтяжуючих обставин, має наслідком оголошення догани.

У висновку про службове розслідування від 23.12.2020 відповідачем-2 не наведено, які саме наслідки за собою потягли дії ОСОБА_1 , яка шкода заподіяна діями позивача.

На думку суду, відповідач-2 повинен був належним чином обґрунтувати необхідність застосування такої міри стягнення, як догана, та неможливість застосування іншого виду дисциплінарного стягнення, передбаченого ч. 3 ст. Дисциплінарного статуту, такого як зауваження.

Також, відповідачем-2 не надавалась належна оцінка попередній поведінці позивача, не досліджувалось, як характеризувався позивач раніше під час виконання службових обов`язків.

У відзиві відповідач-2 зазначає про неодноразове порушення позивачем службової дисципліни, надавши висновок службового розслідування від 15.12.2020.

Втім, суд зауважує, що відповідачем-2 не надано жодних доказів притягнення позивача до відповідальності за наслідками службового розслідування від 15.12.2020 чи доказів наявності діючих на час розгляду справи дисциплінарних стягнень.

Відповідно до частини третьої статті 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія), добросовісно та розсудливо.

Приймаючи наказ від 14.01.2021 № 8 про визнання дій позивача такими, що мають ознаки дисциплінарного проступку, відповідач-2 повинен був діяти обґрунтовано, тобто з урахуванням всіх обставин, що мають значення для прийняття рішення, неупереджено, добросовісно та розсудливо з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення.

Натомість, відповідач-2, не маючи правових підстав для проведення службового розслідування, не забезпечивши право позивача на захист, та не з`ясувавши повно та всебічно обставини поведінки позивача, що мали місце 30.10.2020, визнав дії ОСОБА_1 такими, що вчинені всупереч вимог пункту 1, 2 частини 1 статті 18 Закону України "Про Національну поліцію", абзаців 2, 3, 8, 9 та 11 пункту 1 розділу 2 Правил етичної поведінки поліцейських.

Суд зауважує, що порушення суб`єктом владних повноважень порядку, визначеного Законом, зокрема, щодо проведення службового розслідування, нівелює наслідки такого розслідування та є підставою для скасування наказу, прийнятого за його результатами.

Таким чином, суд вважає, що застосування до позивача дисциплінарного стягнення у вигляді догани є неправомірним та непропорційним, прийняте з порушенням процедури, що є підставою для скасування наказу від 14.01.2021 № 8.

Щодо позовних вимог про стягнення на користь позивача премії за січень 2021 року у сумі 4000,00 грн, суд зазначає таке.

Відповідно до пункту 12 Розділу II наказу Міністерства внутрішніх справ України від 06.04.2016 № 260 "Про затвердження Порядку та умов виплати грошового забезпечення поліцейським Національної поліції та здобувачам вищої освіти закладів вищої освіти із специфічними умовами навчання, що здійснюють підготовку поліцейських" керівники органів поліції мають право преміювати поліцейських відповідно до особливостей проходження служби та особистого внеску поліцейського в загальні результати служби з урахуванням специфіки і особливостей виконання покладених на нього завдань та в межах асигнувань, затверджених на грошове забезпечення для утримання Національної поліції України.

Розміри премії встановлюються за рішенням керівників органів поліції відповідно до затверджених ними положень про преміювання та наявного фонду грошового забезпечення.

Рішення керівників органів поліції про преміювання оформлюється наказом, який видається до 25 числа кожного місяця, згідно із затвердженим положенням про преміювання та на підставі списків керівників структурних або відокремлених підрозділів органу поліції. Рішення керівників органів поліції про преміювання заступників керівника органу поліції, керівників структурних підрозділів та відокремлених структурних підрозділів здійснюється на підставі наказу.

Залежно від виконання показників преміювання (у тому числі успішного виконання службових обов`язків, допущення проступків, застосування до поліцейських дисциплінарного стягнення в установленому законодавством порядку), які можуть впливати на розмір премії, до наказу про преміювання за відповідний місяць можуть уноситися відповідні зміни та проводитися перерахунок премії на підставі мотивованого рапорта (звернення) керівника.

Отже, із наведених вище положень Порядку та умов виплати грошового забезпечення поліцейським Національної поліції слідує, що рішення про преміювання поліцейського, чи про зменшення або позбавлення поліцейського премії, належить до функцій керівників органу поліції, які примають зазначені рішення враховуючи показники роботи поліцейського та допущення ним тих чи інших проступків.

Матеріали справи містять рапорт керівника УПП у місті Києві, поданого начальнику Департаменту патрульної поліції про те, що при встановленні преміювання особового складу Управління патрульної поліії у місті Києві ДПП за січень 2020 рік, просить врахувати певні обставини та зменшити розмір премії на 4000,00 грн поліцейському роти № 1 батальйону №4 полку № 1 сержантау поліції ОСОБА_1 у зв`язку із порушенням службової дисципліни, що виразилося у перебуванні у громадськом місці без засобу індивідуального захисту (захисної маски) під час складання адміністративних матеріалів 30.10.2020.

Зменшення позивачу розміру премії на 4000,00 грн. підтверджується також наявним в матеріалах справи розрахунковим листом за січень 2021 року (жетон № 0006370).

Отже, суд встановив, що унаслідок невиконання позивачем вимог щодо перебування на службі та в громадських місцях в засобах індивідуального захисту (медична маска), відповідач-1 зменшив ОСОБА_1 розмір щомісячної премії за січень 2021 року на 4000,00 грн.

Суд відмічає, що розмір премії позивачу зменшений на підставі рапорту керівника УПП у м. Києві.

Таким чином, оскільки надання та позбавлення поліцейського премії, чи зменшення її розміру є правом начальника, який на власний розсуд визначає наявність чи відсутність підстав для прийняття таких рішень, суд відмовляє позивачу у задоволенні позову в частині стягнення на його користь премії за січень у сумі 4000,00 грн.

За таких обставин, суд частково задовольняє позовні вимоги ОСОБА_1 .

Розподіл судових витрат суд здійснює за правилами статті 139 КАС України.

Керуючись ст. ст. 9, 14, 73-78, 90, 143, 242 246, 250, 255 КАС України, суд, -

вирішив:

Адміністративний позов задовольнити частково.

Визнати протиправним та скасувати наказ Управління патрульної поліції у м. Києві Департаменту патрульної поліції від 14.01.2021 № 8 "Про застосування дисциплінарного стягнення до сержанта поліції ОСОБА_1 ".

У задоволенні решти позовних вимог відмовити.

Стягнути на користь ОСОБА_1 (рнокпп НОМЕР_1 ; АДРЕСА_4 ) судові витрати зі сплати судового збору у сумі 454 (чотириста п`ятдесят чотири) грн за рахунок бюджетних асигнувань Департамента патрульної поліції (; 03048, м. Київ, вул. Ф. Ернеста, 3).

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку безпосередньо до П`ятого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги в 30-денний строк з дня складання повного судового рішення, при цьому відповідно до п.п. 15.5 п. 15 розділу VII "Перехідні положення" КАС України до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються через суд першої інстанції, який ухвалив відповідне рішення.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо вона не була подана у встановлений строк. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після закінчення апеляційного розгляду справи.

Суддя О.Й. Кисильова

кат. 106030000