Справа № 160/4352/20
Суддя: Юхно Ірина Валеріївна
Дата ухвалення: 2020-12-31 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
31 грудня 2020 року Справа № 160/4352/20
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого судді Юхно І. В.
розглянувши у письмовому провадженні у місті Дніпро адміністративну справу за позовною заявою Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій в Дніпропетровській області до Комунального некомерційного підприємства Кам`янської міської ради "Міська лікарня №4" про застосування заходів реагування,-
21.04.2020 до Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшов адміністративний позов Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області до Комунального некомерційного підприємства Кам`янської міської ради «Міська лікарня № 4», у якому позивач просить суд:
Позовні вимоги обґрунтовані тим, що актом перевірки Комунального некомерційного підприємства Кам`янської міської ради «Міська лікарня № 4» щодо додержання (виконання) вимог законодавства у сферах пожежної та техногенної безпеки, цивільного захисту від 23.01.2020 року № 64 встановлено порушення відповідачем вимог законодавства. Подальша експлуатація об`єкта Комунального некомерційного підприємства Кам`янської міської ради «Міська лікарня № 4» з виявленими порушеннями створює загрозу життю та/або здоров`ю людей.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 24.04.2020 року адміністративний позов Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області було залишено без руху та запропоновано позивачу протягом п`яти днів з дня отримання копії ухвали усунути недоліки позовної заяви.
06.05.2020 року на виконання вищевказаної ухвали позивачем надано до суду документ про сплату судового збору.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 14.05.2020 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження за правилами загального позовного провадження. Підготовче засідання призначено на 09.06.2020 року, але в зв`язку із не закінченням строку на подачу відзиву суд на місці ухвалив відкласти розгляд справи на 07.07.2020 року.
09.06.2020 року відповідач надав до суду відзив щодо заявлених позовних вимог, в якому частково визнає позовні вимоги та заперечує проти задоволення позову в повному обсязі. В обґрунтування чого зазначив про безпідставність визначених в акті перевірки від 23.01.2020 року № 64 порушень п.1.2. глави 1 розділу V ППБУ стосовно обладнання приміщення системами протипожежного захисту відповідно до ДБН В.2.5.-56-2014, а саме: системою пожежної сигналізації на об`єкті Котельня, оскільки вказаний об`єкт не перебуває на балансі відповідача, законсервовано та не експлуатується. Також відповідач вважає безпідставними порушення п.4.1. глави 4 розділу ІV ППБУ - дозволяється розміщення газових плит в приміщеннях головного корпусу (п.16.4.3 Державні будівельні норми України «Будинки і споруди. Заклади охорони здоров`я (далі - ДБН В.2.2-10-2017). Розміщення газових плит в приміщенні головного корпусу не створює безпосереднього ризику виникнення і розвитку пожежі. Заміна газових плит на електричні потребує виділення значних коштів на проектно-технічну документацію, самі електричні прилади та їх установку. Виконання та усунення всіх інших порушень, встановлених Кам`янським міським управлінням Головного управління державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області потребує виділення бюджетних коштів. З цією метою адміністрація Комунального некомерційного підприємства Кам`янської міської ради «Міська лікарня № 4» неодноразово зверталась до начальника управління охорони здоров`я Кам`янської міської ради про необхідність виділення суми коштів та планували кошти в проект бюджету на 2020 рік, але рішенням сесії Кам`янської міської ради виділені не були.
02.07.2020 року на електронну адресу Дніпропетровського окружного адміністративного суду, відповідачем надіслано клопотання за вх. №8609-ел., про зупинення провадження у справі та надання строку для примирення, у зв`язку з проведенням позапланової перевірки. Також 12.06.2020 року Головним управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області надіслано повідомлення про наміри проведення позапланової перевірки з метою підтвердження усунення порушень.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 07.07.2020 року провадження в адміністративній справі №160/4352/20 за позовом Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області до Комунального некомерційного підприємства Кам`янської міської ради «Міська лікарня №4» про застосування заходів реагування зупинено для надання сторонам часу для примирення.
З огляду на вищенаведені обставини ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 18.12.2020 року поновлено провадження в адміністративній справі №160/4352/20 за позовом Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області до Комунального некомерційного підприємства Кам`янської міської ради «Міська лікарня №4» про застосування заходів реагування. Продовжено розгляд справи за правилами загального позовного провадження суддею Юхно І.В. одноособово. Призначено справу до розгляду у підготовчому судовому засіданні 24 грудня 2020 року.
22.12.2020 до суду від відповідача надійшло клопотання про відкладення розгляду справи, без надання відповідних доказів, у зв`язку з чим, суд вважає вказане клопотання необґрунтованим.
24.12.2020 року в підготовче судове засідання сторони не прибули, про дату, час та місце судового засідання були повідомлені належним чином. 24.12.2020 року ухвалою суду закрито підготовче провадження та справу призначено до судового розгляду по суті в порядку письмового провадження.
Дослідивши матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, на яких ґрунтуються вимоги позову, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив наступні обставини справи.
12.12.2019 року Кам`янським міським управлінням Головного управління державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області прийнято наказ № 32 «Про проведення перевірок».
Кам`янським міським управлінням Головного управління державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області видано посвідчення на проведення заходу державного нагляду (контролю) від 12.12.2019 року №589, яке вручено 21.01.2020 року генеральному директору Комунального некомерційного підприємства Кам`янської міської ради «Міська лікарня № 4» Бенько С.Г., про що свідчить підпис на копії посвідчення, доданого до матеріалів справи.
- дозволяється розміщення газових плит в приміщеннях головного корпусу (п.16.4.3 Державні будівельні норми України «Будинки і споруди. Заклади охорони здоров`я (далі - ДБН В.2.2-10-2017);
- будівлю головного корпусу не обладнано системами протипожежного захисту відповідно до ДБН В.2.5-56-2014), а саме: системою пожежної сигналізації, системою оповіщення про пожежу та управління евакуюванням людей (п.8.1 таблиця А-1 додаток А ДБН В.2.5.-56-2014., п.10 таблиця Б.1 додаток Б ДБН В.2.5.-56-2014);
- не проведено вогнезахисне оброблення дерев`яних конструкцій горища будівлі головного корпусу;
- не проведено випробування на тиск та витрату води систем зовнішнього протипожежного водопроводу з оформленням акту;
- не проведено технічне обслуговування і перевірку на працездатність пожежних кранів шляхом пуску води з реєстрацією результатів перевірки у спеціальному журналі обліку технічного обслуговування;
- пожежні крани закладу не приведені в працездатний стан;
- пожежні крани, рукава та ручні стволи незабезпеченні однотипними елементами з`єднання;
- під час експлуатації об`єкта допускається зниження класу вогнестійкості елементів заповнення прорізів у протипожежних перешкодах, а саме: виходи на горище зі сходової клітини не виконанні через протипожежні люки 2-го типу (п.8, п.6.2., п.6.4. таблиця 3 Державних будівельних норм України «Пожежна безпека об`єктів будівництва» (далі- ДБН В.1.1-7:2016);
- будівлю закладу не обладнано зовнішньою установкою від прямих попадань блискавки і вторинних їх проявів;
- допускається встановлення глухих грат на вікнах приміщень;
- під час експлуатації об`єктів допускається зниження класу вогнестійкості елементів заповнення прозорів у протипожежних перешкодах, а саме: не встановлені протипожежні двері з нормованою межею вогнестійкості в приміщенні електрощитової (п.6.31, п.6.4., таблиця 3 ДБН В.1.1.-7:2016);
- не пофарбовані стаціонарні зовнішні пожежні сходи;
- дозволяється експлуатація світильників в палаті № 1 без захисного суцільного скла (ковпака);
- не забезпечено з`єднувальні коробки кришками з негорючих або важкогорючих матеріалів;
- не забезпечено вогнегасник в приміщенні кухонного блоку розтрубом (пп.7 п.2 розділу ІV Наказу № 25 від 15.01.2018 року «Про затвердження Правил експлуатації та типових норм належності вогнегасників»).
- будівлю хоспісу не обладнано системами протипожежного захисту відповідно до ДБН В.25-56-2014, а саме: системою пожежної сигналізації, системою оповіщення про пожежу та управління евакуюванням людей (п.8.1. таблиця А.1 додаток А. п. 10 таблиця Б.1додаток Б ДБН В.2.5.-56-2014);
- не проведено вогнезахисне оброблення дерев`яних конструкцій горища будівлі хоспісу;
- дозволяється експлуатація світильників в палаті № 9 без захисного скла (ковпака).
- приміщення обладнати системами протипожежного захисту відповідно до ДБН В.2.5.-56-2014, а саме: системою пожежної сигналізації (п.1.6.1 таблиця А.2 додаток А ДБН В.2.5.-56-2014).
4. Загальні заходи:
- забезпечити працюючий персонал у повному обсязі згідно вимог чинного законодавства засобами радіаційного та хімічного захисту.
Вирішуючи заявлений спір по суті, суд зазначає наступне.
Правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов`язки та відповідальність суб`єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) визначаються Законом України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» від 05.04.2007 №877-V.
У статті 1 Закону №877-V встановлено, що:
- державний нагляд (контроль) - діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, місцевих державних адміністрацій, органів місцевого самоврядування (далі - органи державного нагляду (контролю)) в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб`єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, допустимого рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища;
- заходи державного нагляду (контролю) - планові та позапланові заходи, які здійснюються шляхом проведення перевірок, ревізій, оглядів, обстежень та інших дій.
Згідно із положеннями частини 5 статті 4 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» виробництво (виготовлення) або реалізація продукції, виконання робіт, надання послуг суб`єктами господарювання можуть бути зупинені повністю або частково виключно за рішенням суду.
Відновлення виробництва (виготовлення) або реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг суб`єктами господарювання після призупинення можливе з моменту отримання органом державного нагляду (контролю), який ініціював призупинення, повідомлення суб`єкта господарювання про усунення ним усіх встановлених судом порушень.
Плановий чи позаплановий захід щодо суб`єкта господарювання - юридичної особи має здійснюватися у присутності керівника або особи, уповноваженої керівником. Плановий чи позаплановий захід щодо фізичної особи - підприємця має здійснюватися за його присутності або за присутності уповноваженої ним особи (частина 11 статті 4 Закону №877-V).
Частиною 1 статті 6 Закону №877-V передбачено, що підставами для здійснення позапланових заходів є:
- подання суб`єктом господарювання письмової заяви до відповідного органу державного нагляду (контролю) про здійснення заходу державного нагляду (контролю) за його бажанням;
- виявлення та підтвердження недостовірності даних, заявлених суб`єктом господарювання у документі обов`язкової звітності, крім випадків, коли суб`єкт господарювання протягом місяця з дня первинного подання повторно подав такий документ з уточненими достовірними даними або якщо недостовірність даних є результатом очевидної описки чи арифметичної помилки, яка не впливає на зміст поданої звітності. У разі виявлення органом державного нагляду (контролю) помилки у документі обов`язкової звітності він упродовж десяти робочих днів зобов`язаний повідомити суб`єкта господарювання про необхідність її виправлення у строк до п`яти робочих днів з дня отримання повідомлення. Невиправлення помилки у встановлений строк є підставою для проведення позапланового заходу;
- перевірка виконання суб`єктом господарювання приписів, розпоряджень або інших розпорядчих документів щодо усунення порушень вимог законодавства, виданих за результатами проведення попереднього заходу органом державного нагляду (контролю);
- звернення фізичної особи (фізичних осіб) про порушення, що спричинило шкоду її (їхнім) правам, законним інтересам, життю чи здоров`ю, навколишньому природному середовищу чи безпеці держави, з додаванням документів чи їх копій, що підтверджують такі порушення (за наявності). Позаплановий захід у такому разі здійснюється виключно за погодженням центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у відповідній сфері державного нагляду (контролю), або відповідного державного колегіального органу. У такому разі перед початком здійснення позапланового заходу державного нагляду (контролю) посадові особи органів державного нагляду (контролю) зобов`язані пред`явити керівнику чи уповноваженій особі суб`єкта господарювання - юридичної особи, її відокремленого підрозділу, фізичній особі - підприємцю або уповноваженій ним особі, крім документів, передбачених цим Законом, додатково копію погодження центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у відповідній сфері державного нагляду (контролю), або відповідного державного колегіального органу на проведення такої перевірки. Суб`єкти господарювання мають право не допускати посадових осіб органу державного нагляду (контролю) до здійснення заходів державного нагляду (контролю), якщо вони не предявили документи, передбачені цим абзацом;
- неподання суб`єктом господарювання документів обов`язкової звітності за два звітні періоди підряд без поважних причин або без надання письмових пояснень про причини, що перешкоджали поданню таких документів;
- доручення Прем`єр-міністра України про перевірку суб`єктів господарювання у відповідній сфері у зв`язку з виявленими системними порушеннями та/або настанням події, що має значний негативний вплив на права, законні інтереси, життя та здоров`я людини, захист навколишнього природного середовища та забезпечення безпеки держави;
- настання аварії, смерті потерпілого внаслідок нещасного випадку або професійного захворювання, що було пов`язано з діяльністю суб`єкта господарювання.
Під час проведення позапланового заходу з`ясовуються лише ті питання, необхідність перевірки яких стала підставою для здійснення цього заходу, з обов`язковим зазначенням цих питань у посвідченні (направленні) на проведення заходу державного нагляду (контролю).
Частиною 4 статті 6 Закону №877-V визначено, що строк здійснення позапланового заходу не може перевищувати десяти робочих днів, а щодо суб`єктів малого підприємництва - двох робочих днів.
Згідно із частиною 1 статті 7 Закону №877-V для здійснення планового або позапланового заходу орган державного нагляду (контролю) видає наказ (рішення, розпорядження), який має містити найменування суб`єкта господарювання, щодо якого буде здійснюватися захід, та предмет перевірки.
На підставі наказу (рішення, розпорядження) оформляється посвідчення (направлення) на проведення заходу державного нагляду (контролю), яке підписується керівником органу державного нагляду (контролю) (головою державного колегіального органу) або його заступником (членом державного колегіального органу) із зазначенням прізвища, ім`я та по батькові і засвідчується печаткою.
Частиною 6 статті 7 Закону №877-V визначено, що за результатами здійснення планового або позапланового заходу посадова особа органу державного нагляду (контролю) складає акт, який повинен містити такі відомості:
- дату складення акта;
- тип заходу (плановий або позаплановий);
- форма заходу (перевірка, ревізія, обстеження, огляд тощо);
- предмет державного нагляду (контролю);
- найменування органу державного нагляду (контролю), а також посаду, прізвище, ім`я та по батькові посадової особи, яка здійснила захід;
- найменування юридичної особи або прізвище, ім`я та по батькові фізичної особи - підприємця, щодо діяльності яких здійснювався захід.
Посадова особа органу державного нагляду (контролю) зазначає в акті стан виконання вимог законодавства суб`єктом господарювання, а в разі невиконання - детальний опис виявленого порушення з посиланням на відповідну вимогу законодавства.
В останній день перевірки два примірники акта підписуються посадовими особами органу державного нагляду (контролю), які здійснювали захід, та суб`єктом господарювання або уповноваженою ним особою, якщо інше не передбачено законом.
Якщо суб`єкт господарювання не погоджується з актом, він підписує акт із зауваженнями.
Зауваження суб`єкта господарювання щодо здійснення державного нагляду (контролю) є невід`ємною частиною акта органу державного нагляду (контролю).
У разі відмови суб`єкта господарювання підписати акт посадова особа органу державного нагляду (контролю) вносить до такого акта відповідний запис.
Один примірник акта вручається керівнику чи уповноваженій особі суб`єкта господарювання - юридичної особи, її відокремленого підрозділу, фізичній особі - підприємцю або уповноваженій ним особі в останній день заходу державного нагляду (контролю), а другий зберігається в органі державного нагляду (контролю).
Згідно з частиною 7 статті 7 Закону №877-V на підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду.
У разі необхідності вжиття інших заходів реагування орган державного нагляду (контролю) протягом п`яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу.
Відповідно до статті 1 Кодексу цивільного захисту України, Кодекс цивільного захисту України регулює відносини, пов`язані із захистом населення, територій, навколишнього природного середовища та майна від надзвичайних ситуацій, реагуванням на них, функціонуванням єдиної державної системи цивільного захисту, та визначає повноваження органів державної влади, Ради міністрів Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування, права та обов`язки громадян України, іноземців та осіб без громадянства, підприємств, установ та організацій незалежно від форми власності.
Статтею 64 Кодексу цивільного захисту України передбачено, що центральний орган виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, уповноважений організовувати та здійснювати державний нагляд (контроль) щодо виконання вимог законів та інших нормативно-правових актів з питань техногенної та пожежної безпеки, цивільного захисту і діяльності аварійно-рятувальних служб.
Центральний орган виконавчої влади, який здійснює нагляд (контроль) у сфері техногенної та пожежної безпеки, реалізує повноваження безпосередньо і через свої територіальні органи в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві та Севастополі, районах, районах у містах, містах обласного, республіканського (Автономної Республіки Крим) значення.
До складу центрального органу виконавчої влади, який здійснює нагляд (контроль) у сфері техногенної та пожежної безпеки, і його територіальних органів входять: органи державного нагляду у сфері пожежного нагляду; органи державного нагляду у сфері цивільного захисту і техногенної безпеки; підрозділи забезпечення та інші структурні підрозділи.
Згідно зі статтею 66 Кодексу цивільного захисту України центральний орган виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, здійснює державний нагляд (контроль) шляхом проведення планових та позапланових перевірок відповідно до закону.
Відповідно до Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» на підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення) або реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду (частина 7 статті 7 цього Закону).
В силу частини 2 статті 68 Кодексу цивільного захисту України у разі встановлення порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створює загрозу життю та здоров`ю людей, посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки, звертаються до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, споруд, окремих приміщень, випуску та реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту у порядку, встановленому законом.
Згідно з пунктами 1, 2 частини 1 статті 70 Кодексу цивільного захисту України підставою для звернення центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів є: 1) недотримання вимог пожежної безпеки, визначених цим Кодексом, іншими нормативно-правовими актами, стандартами, нормами і правилами; 2) порушення вимог пожежної безпеки, передбачених стандартами, нормами і правилами, під час будівництва приміщень, будівель та споруд виробничого призначення; 3) випуск і реалізація вибухопожежонебезпечної продукції та продукції протипожежного призначення з відхиленням від стандартів чи технічних умов або без даних щодо відповідності такої продукції вимогам пожежної безпеки; 4) нездійснення заходів щодо захисту персоналу від шкідливого впливу ймовірних надзвичайних ситуацій; 5) відсутність на виробництвах, на яких застосовуються небезпечні речовини, паспортів (формулярів) на обладнання та апаратуру або систем із забезпечення їх безперебійної (безаварійної) роботи; 6) невідповідність кількості засобів індивідуального захисту органів дихання від небезпечних хімічних речовин нормам забезпечення ними працівників суб`єкта господарювання, їх непридатність або відсутність; 7) порушення правил поводження з небезпечними речовинами; 8) відсутність або непридатність до використання засобів індивідуального захисту в осіб, які здійснюють обслуговування потенційно небезпечних об`єктів або об`єктів підвищеної небезпеки, а також в осіб, участь яких у ліквідації наслідків надзвичайної ситуації передбачена планом локалізації і ліквідації наслідків аварій; 9) відсутність на об`єкті підвищеної небезпеки диспетчерської служби або її неготовність до виконання покладених на неї завдань, у тому числі через відсутність відповідних документів, приладів, обладнання або засобів індивідуального захисту; 10) неготовність до використання за призначенням аварійно-рятувальної техніки, засобів цивільного захисту, а також обладнання, призначеного для забезпечення безпеки суб`єктів господарювання; 11) проведення робіт з будівництва будинків та споруд, розміщення інших небезпечних об`єктів, інженерних і транспортних комунікацій, які порушують встановлений законодавством з питань техногенної безпеки порядок їх проведення або проведення яких створює загрозу безпеці населення, суб`єктам господарювання, обладнанню та майну, що в них перебувають.
Частиною 2 статті 70 Кодексу цивільного захисту України встановлено, що повне або часткове зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, виконання робіт, надання послуг здійснюється виключно за рішенням адміністративного суду.
З аналізу зазначених вище положень Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» та Кодексу цивільного захисту України виходить, що позивач наділений повноваженнями на звернення до адміністративного суду з позовом про застосування заходів реагування.
Матеріалами справи підтверджено, що актом перевірки від 23.01.2020 року № 64 встановлено порушення вимог законодавства у сферах пожежної, техногенної безпеки та цивільного захисту, які створюють загрозу життю та/або здоров`ю працівників та людей, а також осіб, які будуть здійснювати ліквідацію надзвичайної ситуації (пожежі), в разі її виникнення.
У наданому до суду повідомленні щодо стану усунення порушень від 10.12.2020 року представником ГУ ДСУ з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області, зазначено, що під час позапланової перевірки головного корпусу будівлі Комунального некомерційного підприємства Кам`янської міської ради «Міська лікарня № 4» актом від 30.09.2020 року № 182 встановлено, що порушення, пожежної та техногенної безпеки, цивільного захисту, що створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей, відповідачем не усунуті. Позивачем будівлі хоспісу та котельні не перевірялися.
Так, в акті від 30.09.2020 року № 182 за наслідком позапланової перевірки зазначено, що у головному корпусі будівлі Комунального некомерційного підприємства Кам`янської міської ради «Міська лікарня № 4» наявні наступні порушення, що створюють загрозу життю та здоров`ю людей:
- розміщення газових опалювальних котлів, опалювальних апаратів, ємнісних газових водонагрівників, газобалонних установок не відповідає вимогам, а саме: не замінено газову плиту, яка розташована на 4-ому поверсі на електричну або не перенесено кухонний блок в окрему будівлю (6.54 Державні будівельні норми України «Інженерне обладнання будинків і споруд. Зовнішні мережі і споруди. Газопостачання» (далі - ДБН В.2.5.-20-2001); п.7.64 Державні будівельні норми України «Будинки і споруди. Заклад охорони здоров`я» (далі - ДБН В.2.2-10-2001);
- будівлю головного корпусу не обладнано системами протипожежного захисту відповідно до ДБН В.2.5-56-2014 «Системи протипожежного захисту» (далі ДБН В.2.5.-56-2014), а саме: системою пожежної сигналізації, системою оповіщення про пожежу та управління евакуюванням людей (п.8.1 таблиця А-1 додаток А ДБН В.2.5.-56-2014., п.10 таблиця Б.1 додаток Б ДБН В.2.5.-56-2014);
- не проведено вогнезахисне оброблення дерев`яних конструкцій горища будівлі головного корпусу;
- не проведено випробування на тиск та витрату води систем зовнішнього протипожежного водопроводу з оформленням акту;
- пожежні крани закладу не приведені в працездатний стан;
- пожежні крани, рукава та ручні стволи незабезпеченні однотипними елементами з`єднання;
- під час експлуатації об`єкта допускається зниження класу вогнестійкості елементів заповнення прорізів у протипожежних перешкодах, а саме: виходи на горище зі сходової клітини не виконанні через протипожежні люки 2-го типу (п.8, п.6.2., п.6.4. таблиця 3 Державних будівельних норм України «Пожежна безпека об`єктів будівництва» (далі- ДБН В.1.1-7:2016);
- будівлю закладу не обладнано зовнішньою установкою від прямих попадань блискавки і вторинних їх проявів, відповідно до вимог ДСТУ Б В.2.5.-38:2008 «Інженерне обладнання будинків і споруд. Улаштування блискавко захисту будівель і споруд» (п.15 додатку А ДСТУ Б.В.2.5-38:2008);
- не демонтовані глухі (незміні) грати на вікнах, які встановлені в закладі, або не виконані таким чином, що розкриваються, розсуваються, змінюються;
- під час експлуатації об`єкта допускається зниження класу вогнестійкості елементів заповнення прорізів у протипожежних перешкодах, а саме: не встановлені протипожежні двері з нормативною межею вогнестійкості в приміщені електрощитової (п.6.31, п.6.4. таблиця 3 Державних будівельних норм України «Пожежна безпека об`єктів будівництва» (далі- ДБН В.1.1-7:2016);
- не пофарбовані стаціонарні зовнішні пожежні сходи;
- забезпечити працюючий персонал у повному обсязі згідно вимог чинного законодавства засобами радіаційного та хімічного захисту.
Доводи відповідача не спростовують наявності встановлених під час перевірки порушень, крім того, ГУ ДСУ з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області будівлі хоспісу та котельні не перевірялися.
З урахуванням викладеного та враховуючи фактичні обставини у цій справі, суд зазначає, що станом на час розгляду справи відсутні докази на підтвердження усунення порушень, зазначених у позові в повному обсязі, а тому суд погоджується з доводами представника позивача, що обставини, які стали підставою для звернення до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування не перестали існувати та не усунуті суб`єктом господарювання. Відповідачем не було вжито заходів, щодо усунення порушень пожежної безпеки, що створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей.
Відповідно до статті 3 Конституції України людина, її життя і здоров`я, честь і гідність, недоторканність і безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю.
Отже, обставини, які створюють загрозу життю та здоров`ю людей, на день розгляду справи судом не перестали існувати та не усунуті відповідачем в повному обсязі.
Частиною 1 статті 9 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.
Відповідно до положень статті 72 Кодексу адміністративного судочинства України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.
Згідно із статтями 73-76 Кодексу адміністративного судочинства України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування.
Достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи.
Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування.
Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.
Відповідно до частини 1 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.
Відповідно до приписів статті 90 Кодексу адміністративного судочинства України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), що міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).
Оцінюючи усі надані під час судового розгляду справи докази у їх сукупності, враховуючи той факт, що порушення, виявлені під час перевірки об`єкту створюють загрозу життю та здоров`ю людей, і не надані суду докази усунення виявлених порушень, суд вважає позовні вимоги Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню.
При цьому, суд зазначає, що наразі відсутня необхідність встановлювати спосіб і порядок виконання рішення, оскільки не встановлено, що заявлений позивачем спосіб виконання рішення неможливо виконати.
Відповідно до частини 1 статті 143 Кодексу адміністративного судочинства України суд вирішує питання щодо судових витрат у рішенні, постанові або ухвалі.
Судові витрати, сплачені позивачем при зверненні до суду з цією позовною заявою, відповідно до частини 2 статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України з відповідача не стягуються.
Керуючись статтями 9, 73-77, 139, 241-246, 255, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -
Відповідно до статті 255 КАС України рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Згідно з частиною 1 статті 295 КАС України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
На підставі положень статті 297 КАС України апеляційна скарга подається безпосередньо до Третього апеляційного адміністративного суду.
До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи рішення суду оскаржується до Третього апеляційного адміністративного суду через Дніпропетровський окружний адміністративний суд відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 Розділу VII Перехідних положень КАС України.
Суддя І.В. Юхно