Справа № 640/5345/20
Суддя: Ключкович Василь Юрійович
Дата ухвалення: 2021-06-10 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа №640/5345/20 Суддя (судді) першої інстанції: Скочок Т.О.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 червня 2021 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі:

головуючого - судді Ключковича В.Ю.,

суддів Беспалова О.О.,

Грибан І.О.,

розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу Департаменту містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 23 лютого 2021 року у справі за адміністративним позовом Приватного акціонерного товариства «Мальва-2007» до Департаменту містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) про визнання протиправними та скасування рішення і наказу, зобов`язання вчинити дії -

В С Т А Н О В И В:

До Окружного адміністративного суду міста Києва звернулось Приватне підприємство «Мальва-2007» з позовом до Департаменту містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), в якому просило:

- визнати протиправним та скасувати рішення Департаменту містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) «На заяву до ЦНАП №72023-03-16» від 19.12.2019 №27868/0/7-1-19, затверджене наказом Департаменту містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) від 03.01.2020 №14, про відмову у наданні Приватному підприємству «Мальва-2007» містобудівних умов та обмежень для проектування об`єкта будівництва адміністративної будівлі по пров. Кузьминський, 1, 3, 5 у Шевченківському районі м. Києва;

- визнати протиправним та скасувати наказ Департаменту містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) від 03.01.2020 №14 про затвердження рішення про відмову у наданні Приватному підприємству «Мальва-2007» містобудівних умов та обмежень для проектування об`єкта будівництва адміністративної будівлі по пров. Кузьминський, 1, 3, 5 у Шевченківському районі м. Києва;

- зобов`язати Департамент містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) видати Приватному підприємству «Мальва-2007» містобудівні умови та обмеження для проектування об`єкту будівництва по пров. Кузьминський, 1, 3, 5 у Шевченківському районі м. Києва.

Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 23.02.2021 адміністративний позов задоволено.

Не погоджуючись із зазначеним рішенням суду, Департамент містобудування та архітектури ВО КМР (КМДА) подало апеляційну скаргу з підстав порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, в якій просить скасувати рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 23.02.2021 та ухвалити нове рішення, яким відмовити в задоволенні позовних вимог в повному обсязі.

В апеляційній скарзі відповідач вказує, що при подачі заяви про видачу містобудівних умов та обмежень, позивач не зазначив кадастрового номеру земельної ділянки та наміру будівництва.

Також, відповідач вказує, що приймаючи оскаржуване рішення, суд першої інстанції перебрав на себе дискреційні повноваження Департаменту містобудування та архітектури ВО КМР (КМДА).

24.05.2021 до Шостого апеляційного адміністративного суду надійшов відзив на апеляційну скаргу, в якому позивач просить залишити апеляційну скаргу відповідача без задоволення, а оскаржуване рішення - без змін.

Позивач вказує, що в апеляційній скарзі відповідач наводить інші підстави на обґрунтування правомірності своєї відмови у видачі містобудівних умов та обмежень, ніж ті що містяться в оскаржуваному рішенні та були наведені ним в суді першої інстанції.

Позивач зазначає, що діюче законодавство не містить таких підстав для відмови у наданні містобудівних умов та обмежень як не зазначення у заяві кадастрового номеру земельної ділянки або не визначення наміру будівництва.

Також в обґрунтування своєї правової позиції, позивач посилається на правові висновки Верховного Суду у справах №826/17201/17, №522/6069/14-а, №826/3608/18, №825/602/17.

У відповідності до положень ч. 1 ст. 308 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України), справа переглядається колегією суддів в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши матеріали справи, доводи апеляційної скарги та відзиву на неї колегія суддів приходить до наступного.

Як вбачається з матеріалів справи, ПП «Мальва-2007» звернулось до Департаменту містобудування та архітектури ВО КМР (КМДА) із заявою від 18.12.2019, в якій просило надати містобудівні умови та обмеження забудови земельної ділянки загальною площею 0,2997 га, що знаходиться у володінні позивача на підставі договору купівлі-продажу земельної ділянки від 15.02.2018 №259 (адреса: пров. Кузьминський, 1, 3, 5, Шевченківський район, м. Київ), для будівництва, експлуатації та обслуговування адміністративної будівлі.

В якості додатків до даної заяви зазначено витяг з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності, договір купівлі-продажу земельної ділянки від 15.02.2018 №259, викопіювання з топографо-геодезичного плану М 1:2000, витяг з Державного земельного кадастру.

За результатами розгляду документів для отримання містобудівних умов та обмежень для проектування об`єкта будівництва відповідачем прийнято наказ «Про відмову у наданні містобудівних умов та обмежень» від 03.01.2020 №14, яким затверджено відмову у наданні містобудівних умов та обмежень для проектування об`єкта по пров. Кузьминський, 1, 3, 5 у Шевченківському районі м. Києва з обґрунтування підстав, зазначених у листі, що додається.

Листом від 19.12.2019 №27868/0/7-1-19, затвердженим наказом Департаменту містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) від 03.01.2020 №14, ПП «Мальва-2007» повідомлено про відмову у наданні містобудівних умов та обмежень для проектування об`єкта будівництва адміністративної будівлі по пров. Кузьминський, 1, 3, 5 у Шевченківському районі м. Києва у порядку п.п. 2 та 3 ч. 4 ст. 29 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».

Не погоджуючись з такою відмовою, позивач звернувся за захистом своїх прав до суду з даним адміністративним позовом.

Суд першої інстанції, задовольняючи позовні вимоги, виходив з того, що рішення Департаменту містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), оформлене листом від 19.12.2019 №27868/0/7-1-19 та затверджене наказом Департаменту містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) від 03.01.2020 №14, про відмову у наданні ПП «Мальва-2007» містобудівних умов та обмежень для проектування об`єкта будівництва адміністративної будівлі по пров. Кузьминський, 1, 3, 5 у Шевченківському районі м. Києва, прийнято необґрунтовано та без урахування фактичних обставин спірних правовідносин, а тому є протиправним та підлягає скасуванню. Також, суд першої інстанції прийшов до висновку, що зобов`язання відповідача видати позивачу містобудівні умови та обмеження не є втручанням в його дискреційні повноваження та зобов`язав Департаменту містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) видати такі ПП «Мальва-2007».

Надаючи оцінку спірним правовідносинам, колегія суддів приходить до наступного.

Відповідно до ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Спірні правовідносини регулюються Законом України від 17.02.2011 №3038-VI «Про регулювання містобудівної діяльності» (далі - Закон №3038-VI).

Відповідно до п. 8 ч. 1 ст. 1 Закону №3038-VI містобудівні умови та обмеження забудови земельної ділянки (далі - містобудівні умови та обмеження) - документ, що містить комплекс планувальних та архітектурних вимог до проектування і будівництва щодо поверховості та щільності забудови земельної ділянки, відступів будинків і споруд від червоних ліній, меж земельної ділянки, її благоустрою та озеленення, інші вимоги до об`єктів будівництва, встановлені законодавством та містобудівною документацією.

За приписами абз. 2 ч. 2 ст. 24 Закону №3038-VI забудова земельної ділянки здійснюється в межах її цільового призначення, встановленого відповідно до законодавства.

Частиною 1 ст. 29 Закону №3038-VI встановлено, що основними складовими вихідних даних є: 1) містобудівні умови та обмеження; 2) технічні умови; 3) завдання на проектування.

Згідно з ч. 3 ст. 29 Закону №3038-VI містобудівні умови та обмеження надаються відповідними уповноваженими органами містобудування та архітектури на підставі містобудівної документації на місцевому рівні на безоплатній основі за заявою замовника, до якої додаються:

1) копія документа, що посвідчує право власності чи користування земельною ділянкою, або копія договору суперфіцію;

2) копія документа, що посвідчує право власності на об`єкт нерухомого майна, розташований на земельній ділянці, або згода його власника, засвідчена в установленому законодавством порядку (у разі здійснення реконструкції або реставрації);

3) викопіювання з топографо-геодезичного плану М 1:2000;

4) витяг із Державного земельного кадастру.

Для отримання містобудівних умов та обмежень до заяви замовник також додає містобудівний розрахунок, що визначає інвестиційні наміри замовника, який складається у довільній формі з доступною та стислою інформацією про основні параметри об`єкта будівництва. Абзац шостий частини третьої статті 29 діє до 1 січня 2019 року - див. абзац другий пункту 1 розділу II Закону №1817-VIII від 17.01.2017\

Цей перелік документів для надання містобудівних умов та обмежень є вичерпним.

Витяг з містобудівного кадастру для формування містобудівних умов та обмежень до документів замовника додає служба містобудівного кадастру (у разі її утворення).

Перелік об`єктів будівництва, для проектування яких містобудівні умови та обмеження не надаються, визначає центральний орган виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну політику у сфері будівництва, архітектури, містобудування.

Колегія суддів звертає увагу відповідача, що як вірно встановлено судом першої інстанції та перевірено судом апеляційної інстанції, позивачем до Заяви про видачу містобудівних умов та обмежень від 18.12.2019 б/н подано повний перелік необхідних документів, відповідно до додатку, а саме: витяг з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності, договір купівлі-продажу земельної ділянки від 15.02.2018 №259, викопіювання з топографо-геодезичного плану М 1:2000, витяг з Державного земельного кадастру.

Відповідно до ч. 4 ст. 29 Закону №3038-VI підставами для відмови у наданні містобудівних умов та обмежень є:

1) неподання визначених частиною третьою цієї статті документів, необхідних для прийняття рішення про надання містобудівних умов та обмежень;

2) виявлення недостовірних відомостей у документах, що посвідчують право власності чи користування земельною ділянкою, або у документах, що посвідчують право власності на об`єкт нерухомого майна, розташований на земельній ділянці;

3) невідповідність намірів забудови вимогам містобудівної документації на місцевому рівні.

Відмова у наданні містобудівних умов та обмежень здійснюється шляхом направлення листа з обґрунтуванням підстав такої відмови відповідним уповноваженим органом містобудування та архітектури у строк, що не перевищує встановлений строк їх надання.

Як вірно, зазначено судом першої інстанції, відповідач в оскаржуваному листі лише вказав, що у наданні містобудівних умов та обмежень відмовлено на підставі пунктів 2 та 3 ч. 4 ст. 29 Закону №3038-VI та не деталізував причини такої відмови.

Водночас, з матеріалів вбачається, що у відзиві на позовну заяву, поданому до суду першої інстанції, вказано, що рішенням Київської міської ради від 20.12.2017 №1005/4012 «Про затвердження детального плану території в межах проспекту Перемоги, вулиць Лагерної, Авіаконструктора Сікорського, залізничних колій, вулиць Тимофія Шамрила, Дорогожицької, Олени Теліги, Олександра Довженка» не передбачено будь-якої ініціативи щодо будівництва нових будівель або реконструкції існуючих будівель, відтак, заявлена позивачем ініціатива не відповідає концепції розвитку міста Києва. Крім того, належна ПП «Мальва-2007» територія майбутньої забудови відображена як зона зелених насаджень, зона рекреації.

Разом з тим, відповідно до заяви про надання містобудівних умов та обмежень від 18.12.2019 б/н вбачається, що намірами позивача є будівництво, експлуатація та обслуговування адміністративної будівлі.

Матеріалами справи підтверджено, що Детальний план території передбачає можливість одночасного використання земельної ділянки за адресою: м. Київ, пров. Кузьминський, 1, 3, 5 , як в якості громадської забудови, так і в якості зелених насаджень (газону).

Судом першої та апеляційної інстанції досліджено, що рішення Київської міської ради від 20.12.2017 №1005/4012 «Про затвердження детального плану території в межах проспекту Перемоги, вулиць Лагерної, Авіаконструктора Сікорського, залізничних колій, вулиць Тимофія Шамрила, Дорогожицької, Олени Теліги, Олександра Довженка» не містить у собі будь-яких обмежень щодо здійснення забудови земельної ділянки з кадастровим номером 8 000 000 000:91:050:0054, розташованої за адресою: м. Київ, пров. Кузьминський, 1 , 3, 5 , зокрема й для будівництва, експлуатації та обслуговування адміністративної будівлі.

Згідно з відомостями з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності, цільовим призначенням земельної ділянки з кадастровим номером 8 000 000 000:91:050:0054, розташованої за адресою: м. Київ, пров. Кузьминський, 1 , 3 , 5 , є «для будівництва, експлуатації та обслуговування адміністративної будівлі».

Згідно з витягом з Державного земельного кадастру про земельну ділянку, в якості категорії земельної ділянки з кадастровим номером 8 000 000 000:91:050:0054, розташованої за адресою: м. Київ, пров. Кузьминський, 1 , 3 , 5 , вказано «землі житлової та громадської забудови», а щодо виду користування даної земельної ділянки вказано «для будівництва, експлуатації та обслуговування адміністративної будівлі».

Відповідно до ст. 316 Цивільного кодексу України правом власності є право особи на річ (майно), яке вона здійснює відповідно до закону за своєю волею, незалежно від волі інших осіб.

Згідно із ст. 319 Цивільного кодексу України власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Власник має право вчиняти щодо свого майна будь-які дії, які не суперечать закону.

Разом з тим, відповідно до ст. 20 Земельного кодексу України, віднесення земель до тієї чи іншої категорії здійснюється на підставі рішень органів державної влади, Верховної Ради Автономної Республіки Крим, Ради міністрів Автономної Республіки Крим та органів місцевого самоврядування відповідно до їх повноважень.

Зміна цільового призначення земельних ділянок здійснюється за проектами землеустрою щодо їх відведення.

Зміна цільового призначення земельних ділянок державної або комунальної власності провадиться Верховною Радою Автономної Республіки Крим, Радою міністрів Автономної Республіки Крим, органами виконавчої влади або органами місцевого самоврядування, які приймають рішення про затвердження проектів землеустрою щодо відведення земельних ділянок та передачу цих ділянок у власність або надання у користування відповідно до повноважень, визначених статтею 122 цього Кодексу.

Види використання земельної ділянки в межах певної категорії земель (крім земель сільськогосподарського призначення та земель оборони) визначаються її власником або користувачем самостійно в межах вимог, встановлених законом до використання земель цієї категорії, з урахуванням містобудівної документації та документації із землеустрою.

Відповідно до абз. 2 ч. 1 ст. 16 Закону №3038-VI, містобудівна документація на місцевому рівні розробляється з урахуванням даних державного земельного кадастру на актуалізованій картографічній основі в цифровій формі як просторово орієнтована інформація в державній системі координат на паперових і електронних носіях.

Як казано вище, згідно з копією витягу з державного земельного кадастру, долученого до матеріалів справи, земельна ділянка з кадастровим номером 8 000 000 000:91:050:0054, яка належить позивачу на праві приватної власності, відноситься до категорії земель: землі житлової та громадської забудови з цільовим призначенням для будівництва, експлуатації та обслуговування адміністративної будівлі. Дані Державного земельного кадастру є офіційними та не спростовані відповідачем.

Отже, колегія суддів приходить до висновку, що цільове призначення земельної ділянки, згідно з даних державного земельного кадастру, не суперечить намірам забудови позивача, що також вірно зазначено судом першої інстанції.

Під час перегляду справи в суді апеляційної інстанції колегією суддів не встановлено, а відповідачем не надано жодних заперечень та не доведено наявність обставин, визначених ч. 4 ст. 29 Закону №3038-VI для відмови позивачу у видачі містобудівних умов та обмежень для будівництва, експлуатації та обслуговування адміністративної будівлі за адресою: пров. Кузьминський, 1, 3, 5 у Шевченківському районі м. Києва , оформлену відповідачем листом від 19.12.2019 за вих. №27868/0/7-1-19 та затверджену наказом від 03.01.2020 №14.

Відповідно до частин 1 та 2 ст. 6 КАС України суд при вирішенні справи керується принципом верховенства права, відповідно до якого, зокрема, людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави.

Суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини.

Як вказано у пункті 60 рішення Європейського суду з прав людини від 23.09.1982 у справі «Спорронг та Льонрот проти Швеції» «…заборони на будівництво, безперечно, обмежували право заявників на користування своїм майном…».

Відповідно до ст. 13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен, чиї права та свободи, визнані в цій Конвенції, було порушено, має право на ефективний засіб юридичного захисту в національному органі, навіть якщо таке порушення було вчинене особами, які здійснювали свої офіційні повноваження.

Отже, матеріалами справи підтверджено, що позивачем дотримано вимоги містобудівного законодавства та подано документи згідно з переліком, визначеним ч. 3 ст. 29 Закону №3038-VI, які є достатніми для видачі містобудівних умов та обмежень.

З огляду на те, що колегією суддів не встановлено підстав для відмови позивачу у видачі містобудівних умов та обмежень з підстав, вказаних в оскаржуваному рішенні, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про обґрунтованість задоволення позовних вимог в частині визнання протиправним та скасування рішення Департаменту містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), оформленого листом від 19.12.2019 №27868/0/7-1-19 та затвердженого наказом Департаменту містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) від 03.01.2020 №14, про відмову у наданні Приватному підприємству «Мальва-2007» містобудівних умов та обмежень для проектування об`єкта будівництва адміністративної будівлі по пров. Кузьминський, 1, 3, 5 у Шевченківському районі м. Києва.

Щодо позовної вимоги про зобов`язання відповідача видати позивачу містобудівні умови та обмеження для проектування об`єкту будівництва по пров. Кузьминський, 1, 3, 5 у Шевченківському районі м. Києва , колегія суддів зазначає наступне.

Відповідно до правового висновку Верховного Суду, наведеного у постанові від 01.03.2018 у справі №826/22282/15, дискреційні повноваження мають місце тоді, коли «суб`єкт може вільно обирати між двома чи більшою кількістю альтернатив, кожна з яких буде правомірною. Якщо ж правомірним може вважатися лише один варіант поведінки, дискреційні повноваження відсутні.», «тобто, дискреційними є повноваження суб`єкта владних повноважень обирати у конкретній ситуації між альтернативами, кожна з яких є правомірною. Прикладом таких повноважень є повноваження, які закріплені у законодавстві із застосуванням слова «може».

Втім, у межах даної справи, як вірно зазначено судом першої інстанції, вказані повноваження відповідача не є дискреційними, оскільки у разі настання визначених законодавством умов, відповідач зобов`язаний до вчинення конкретних дій - розглянути заяву позивача у встановленому законом порядку, а за умови відповідності заяви та доданих до неї документів вимогам законодавства - прийняти рішення про задоволення заяви. Підставою для відмови у задоволенні заяви позивача можуть бути лише визначені законом обставини. Відповідач не наділений повноваженнями за конкретних фактичних обставин діяти на власний розсуд - розглянути заяву, або ж ні; прийняти рішення про задоволення заяви, або ж рішення про відмову у її задоволенні. Визначальним є те, що у кожному конкретному випадку звернення особи із заявою, з урахуванням фактичних обставин, згідно із законом існує лише один правомірний варіант поведінки суб`єкта владних повноважень.

Колегія суддів вважає вірним посилання суду першої інстанції, під час задоволення позовної вимоги зобов`язального характеру, на правову позицію, викладену у постанові Верховного Суду від 17.06.2020 у справі №826/3608/18.

З огляду на те, що позивачем виконано усі вимоги ч. 3 ст. 29 Закону №3038-VI, а підстав для відмови у видачі ПП «Мальва-2007» містобудівних умов та обмежень не встановлено, колегія суддів вважає вірним висновок суду першої інстанції про те, що в спірних правовідносинах повноваження відповідача не є дискреційними, оскільки в останнього відсутні альтернативні варіанти поведінки, а є лише один - відповідач має видати позивачу містобудівні умови та обмеження для проектування об`єкта будівництва адміністративної будівлі по пров. Кузьминський, 1, 3, 5 у Шевченківському районі м. Києва .

Відповідно п. 4 ч. 2, абз. 2 ч. 4 ст. 245 КАС України, у разі задоволення позову суд може прийняти рішення про визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправними та зобов`язання вчинити певні дії.

У випадку, якщо прийняття рішення на користь позивача передбачає право суб`єкта владних повноважень діяти на власний розсуд, суд зобов`язує суб`єкта владних повноважень вирішити питання, щодо якого звернувся позивач, з урахуванням його правової оцінки, наданої судом у рішенні.

Отже, з встановлених судом обставин слід дійти висновку, що єдиним рішенням, яке може бути прийнято Департаментом містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) щодо заяви позивача від 18.12.2019 б/н є рішення про видачу ПП «Мальва-2017» містобудівних умови та обмежень для проектування об`єкта будівництва адміністративної будівлі по пров. Кузьминський, 1, 3, 5 у Шевченківському районі м. Києва.

З огляду на те, що відповідачем не надано жодних належних та допустимих доказів на підтвердження порушення позивачем вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, колегія суддів вважає обґрунтованим та законним висновок суду першої інстанції про задоволення позовних вимог у повному обсязі.

Згідно ч. 1 ст. 77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Частиною 2 ст. 77 цього Кодексу передбачено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, який відповідачем в даному випадку не виконаний.

Згідно ч. 1 ст. 315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін.

У відповідності до ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

За таких обставин, суд апеляційної інстанції приходить до висновку, що рішення суду першої інстанції винесене з дотриманням норм процесуального та матеріального права, судом першої інстанції встановлено всі обставини, що мають значення для справи, а доводи апеляційної скарги не спростовують правильність висновків суду першої інстанції, у зв`язку з чим підстав для скасування рішення суду першої інстанції не вбачається.

Керуючись ст.ст. 242-245, 308, 311, 315-316, 321-322, 325, 328-329 КАС України, суд,-

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу Департаменту містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) залишити без задоволення.

Рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 23 лютого 2021 року залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена протягом тридцяти днів шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Головуючий суддя В.Ю. Ключкович

Судді О.О. Беспалов

І.О. Грибан