Справа № 520/3703/2020
Суддя: Спаскін О.А.
Дата ухвалення: 2021-06-02 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02 червня 2021 р. Справа № 520/3703/2020
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

Головуючого судді: Спаскіна О.А.,

Суддів: П`янової Я.В. , Присяжнюк О.В. ,

за участю секретаря судового засідання Медяник А.О.,

представника позивача Єлісеєва М.І.,

представника відповідача Мироненка О.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради на рішення Харківського окружного адміністративного суду від 07.08.2020 року, головуючий суддя І інстанції: Котеньов О.Г., майдан Свободи, 6, м. Харків, 61022, по справі № 520/3703/2020

за позовом Приватного акціонерного товариства "КОНЦЕРН АВЕК ТА КО"

до Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради

про визнання протиправною та скасування постанови,

ВСТАНОВИВ:

Позивач, Приватне акціонерне товариство "КОНЦЕРН АВЕК ТА КО", звернулось до суду з позовом, в якому просив:

- визнати протиправною та скасувати постанову про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності № 193/3221/0/250-19-П від 27.11.2019, винесену Інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради.

Рішенням Харківського окружного адміністративного суду від 07.08.2020 позов задоволено.

Визнано протиправною та скасовано постанову про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності № 193/3221/0/250-19-П від 27.11.2019, винесену Інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради.

Стягнуто за рахунок бюджетних асигнувань Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради (майдан Конституції, буд. 7, м. Харків, 61003, ) на користь Приватного акціонерного товариства "КОНЦЕРН АВЕК ТА КО" (вул. Сумська, буд. 70, м. Харків, 61002, ) судовий збір у сумі 2102 (дві тисячі сто дві) грн 00 коп.

Відповідач, не погодившись з даним рішенням суду, подав апеляційну скаргу, в якій просив скасувати оскаржуване рішення та ухвалити нове, яким відмовити в задоволенні позовних вимог в повному обсязі.

В обґрунтування вимог апеляційної скарги зазначає, що приймаючи зазначене рішення суд першої інстанції дійшов до помилкових висновків, які призвели до неправильного вирішення справи, неповно з`ясував всі обставини справи, що мають значення при вирішенні спору, невірно застосував до спірних правовідносин вимоги матеріального та процесуального права.

Позивач надав до суду відзив на апеляційну скаргу, в якому просив залишити апеляційну скаргу без задоволення, а рішення суду першої інстанції без змін.

Представник відповідача в судовому засіданні підтримав доводи апеляційної скарги та просив суд задовольнити її, а рішення суду першої інстанції скасувати та прийняти нове судове рішення про відмову у задоволенні позовних вимог.

Представник позивача в судовому засіданні заперечував проти доводів апеляційної скарги та просив суд відмовити у її задоволенні, а рішення суду першої інстанції залишити без змін.

Суд апеляційної інстанції розглянув справу в межах доводів та вимог апеляційної скарги відповідно до вимог ст.308 КАС України та керуючись ст. 229 КАС України.

Колегія суддів, заслухавши суддю-доповідача, пояснення представників сторін, перевіривши доводи та вимоги апеляційної скарги, рішення суду першої інстанції, дослідивши матеріали справи, вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з наступних підстав.

Судом першої інстанції встановлено та підтверджено у суді апеляційної інстанції, Інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради (далі - Інспекція) відповідно до направлення для проведення позапланового заходу від 28.10.2019 за № 1039-Н на підставі Наказу № 443 від 28.10.2019 здійснено вихід на об`єкт "Нежитлова будівля літ. "2Д-2" по АДРЕСА_1 (кадастровий номер земельної ділянки :09:001:0063).

За результатами вказаного виходу відповідачем складено акт №1039-А від 15.11.2019 та протоколу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 15.11.2019.

Розгляд справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності призначався на 27.11.2019.

За результатами розгляду справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності Інспекцією прийнято постанову про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності № 193/3221/0/250-19-П від 27.11.2019, відповідно до якої позивача визнано винним у вчинені правопорушення, передбаченого пп. а п. 3 ч. 3 ст. 41 Закону України Про регулювання містобудівної діяльності, абз. 2 пп. 3 п. 11 та абз. 4. п. 14 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою КМУ від 23.05.2011 №553 та накладено штраф у сумі 30105,00 грн (а.с. 18, 19).

Не погоджуючись із таким рішенням суб`єкта владних повноважень, та вважаючи свої права порушеними, позивач звернувся до суду за захистом своїх прав.

Задовольняючи позов, суд першої інстанції виходив з обґрунтованості позовних вимог та не доведеності відповідачем правомірності прийнятого ним рішення

Колегія суддів не погоджується з вказаним висновком суду першої інстанції, враховуючи наступне.

Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно з ч. 1 ст. 9 Закону України № 687-XIV від 20.05.1999 "Про архітектурну діяльність" (в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин; надалі Закон - № 687-XIV) будівництво (нове будівництво, реконструкція, реставрація, капітальний ремонт) об`єкта архітектури здійснюється відповідно до затвердженої проектної документації, державних стандартів, норм і правил у порядку, визначеному Законом України "Про регулювання містобудівної діяльності".

Так, відповідно до ч. ч. 4, 5 ст. 26 Закону № 3038-VI право на забудову земельної ділянки реалізується її власником або користувачем за умови використання земельної ділянки відповідно до вимог містобудівної документації.

Проектування та будівництво об`єктів здійснюється власниками або користувачами земельних ділянок у такому порядку: 1) отримання замовником або проектувальником вихідних даних; 2) розроблення проектної документації та проведення у випадках, передбачених статтею 31 цього Закону, її експертизи; 3) затвердження проектної документації; 4) виконання підготовчих та будівельних робіт; 5) прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів; 6) реєстрація права власності на об`єкт містобудування.

Так, ч. 1 ст. 34 Закону № 3038-VI передбачено, що замовник має право виконувати будівельні роботи після подання замовником повідомлення про початок виконання будівельних робіт відповідному органу державного архітектурно-будівельного контролю - щодо об`єктів будівництва, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), та щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта та які не потребують отримання дозволу на виконання будівельних робіт згідно з переліком об`єктів будівництва, затвердженим Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до абз. 2 п. 5 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 за № 466, будівельні роботи можуть виконуватися замовником після отримання документа, що посвідчує право власності чи користування земельною ділянкою, або договору суперфіцію.

Системний аналіз наведених норм свідчить, що замовник може приступити до виконання будівельних робіт (реконструкції) за умови одержання ним дозвільної та проектної документації, а також за наявності документа, що посвідчує право власності чи користування земельною ділянкою, або договору суперфіцію щодо об`єкту.

За змістом ст. 41 Закону України № 3038-VI від 17.02.2011 "Про регулювання містобудівної діяльності" (в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин; надалі - Закон № 3038-VI) державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється на об`єктах будівництва у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю. Підставами для проведення позапланової перевірки, в тому числі, є звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності.

Посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право у разі виявлення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, містобудівних умов та обмежень, зокрема: видавати обов`язкові для виконання приписи щодо усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил; здійснювати фіксування процесу проведення перевірки з використанням фото-, аудіо- та відеотехніки.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Процедура здійснення заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями (далі - суб`єкти містобудування) вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт визначена Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженим Постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011, № 553 (у редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин; далі - Порядок № 553).

Відповідно до п. 5 Порядку № 553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю. Підставами для проведення позапланової перевірки, зокрема, є звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності. Під час проведення позапланової перевірки посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язана пред`явити службове посвідчення та надати копію направлення для проведення позапланової перевірки (п. 7 Порядку).

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб`єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об`єкт будівництва.

Посадові особи органу державного архітектурно-будівельного контролю під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язані: у повному обсязі, об`єктивно та неупереджено здійснювати державний архітектурно-будівельний контроль у межах повноважень, передбачених законодавством; ознайомлювати суб`єкта містобудування чи уповноважену ним особу з результатами державного архітектурно-будівельного контролю у строки, передбачені законодавством.

Суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, має право: вимагати від посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю дотримання вимог законодавства; бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю; за результатами перевірки отримувати та ознайомлюватись з актом перевірки, складеним органом державного архітектурно-будівельного контролю.

З аналізу наведених норм слідує, що посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю здійснюють, зокрема, позапланові перевірки суб`єктів містобудування на предмет дотримання ними під час здійснення будівництва вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності та інших нормативних актів, що регулюють даний вид діяльності та під час здійснення такого контролю мають право на безперешкодний доступ на місце будівництва об`єкта та до об`єктів, що підлягають обов`язковому обстеженню.

Вказаному праву контролюючого органу кореспондує право суб`єкта містобудування бути присутнім під час здійснення перевірки, або забезпечити присутність своїх представників, в разі дотримання посадовими особами порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю. В такому разі допуск до проведення перевірки є обов`язком такого суб`єкта містобудування.

Законодавством, чинним на момент виникнення спірних правовідносин, не передбачено чіткого порядку попереднього повідомлення суб`єкта містобудування про проведення позапланової перевірки як обов`язкової передумови її проведення, однак, для забезпечення присутності уповноваженого представника під час проведення такої, відповідач в рамках підготовки до проведення позапланової перевірки повинен вчинити дії щодо повідомлення суб`єкта містобудування про її проведення.

Згідно з приписами п. п. 15-18 Порядку № 553 форми актів та інших документів, які складаються під час або за результатами здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затверджуються Мінрегіоном.

За результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.

У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, крім акту перевірки, складається протокол, видається припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт (далі - припис). У приписі обов`язково встановлюється строк для усунення виявлених порушень згідно з додатком.

Згідно з абз. 1 п. 1 ч. 6 ст. 2 Закону України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності" суб`єкти містобудування несуть відповідальність у вигляді штрафу, зокрема, за невиконання приписів органів державного архітектурно-будівельного контролю щодо усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил - у розмірі п`ятнадцяти прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

Статтею 1 Закону України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності" передбачено, що правопорушеннями у сфері містобудівної діяльності є протиправні діяння (дії чи бездіяльність) суб`єктів містобудування - юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців, що призвели до невиконання або неналежного виконання вимог, установлених законодавством, будівельними нормами, державними стандартами і правилами.

Відповідно до п. 11 Порядку № 553 посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час проведення перевірки мають право, зокрема, складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону.

Згідно з п. 17 Порядку № 553 у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, крім акта перевірки, складається протокол.

Відповідно до ст. 3 Закону України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності" справи про правопорушення, передбачені цим Законом, розглядаються, зокрема, виконавчими органами з питань державного архітектурно-будівельного контролю сільських, селищних, міських рад.

Накладати штраф в межах та відповідно до вимог, визначених Законом України "Про регулювання містобудівної діяльності", мають право від імені органів державного архітектурно-будівельного контролю керівники виконавчих органів з питань державного архітектурно-будівельного контролю міських рад.

Процедура накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, що передбачені Законом України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності", визначається Порядком накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 06.04.1995 за № 244 (далі - Порядок № 244).

Відповідно до положень Порядку № 244 справа про правопорушення у сфері містобудівної діяльності (далі - справа) розглядається посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, до повноважень якої належить розгляд таких справ, протягом 15 днів з дня одержання зазначеною особою протоколу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності та інших матеріалів справи.

Відповідно до п. 10 Порядку № 244 уповноважена посадова особа інспекції складає протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності у двох примірниках, один з яких надається під підпис суб`єкту містобудування, що притягається відповідальності за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, не пізніше трьох робочих днів з дня складення акта перевірки такого суб`єкта містобудування. Протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності підписується особою, яка його склала, суб`єктом містобудування, який притягається до відповідальності за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, а також свідками (у разі наявності). У разі відмови суб`єкта містобудування, який притягається до відповідальності за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, від підписання протоколу або ознайомлення з ним уповноважена посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю, що складає протокол, робить про це відповідну відмітку в ньому.

Пунктом 3 Порядку № 244 передбачено, що у разі відмови суб`єкта містобудування в отриманні документів (протокол, постанова та документи, які підтверджують факт правопорушення), які є підставою для притягнення його до відповідальності, документи надсилаються суб`єкту містобудування рекомендованим листом з повідомленням. Належним підтвердженням факту надіслання документів є розрахунковий документ відділення поштового зв`язку щодо оплати послуг з доставки рекомендованої поштової кореспонденції. У разі ненадання суб`єктом містобудування, який притягається до відповідальності, інформації щодо його адреси документи, які є підставою для притягнення його до відповідальності, надсилаються суб`єкту містобудування за адресою місцезнаходження (місця проживання, місця реєстрації), що зазначена в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців. Надіслання рекомендованим листом з повідомленням документів, які є підставою для притягнення до відповідальності, за адресою місцезнаходження (місця проживання) суб`єкта містобудування, що зазначена в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців, вважається належним врученням зазначених документів незалежно від факту їх отримання суб`єктом містобудування.

Згідно з п. 20 Порядку № 244 за результатами розгляду справи посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю, до повноважень якої належить розгляд справ, приймає одну з таких постанов: постанову про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності; постанову про закриття справи щодо накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Як вбачається із матеріалів справи, Інспекцією за результатами позапланової перевірки на об`єкті "Нежитлова будівля літ. "2Д-2" по АДРЕСА_1 (кадастровий номер земельної ділянки :09:001:0063), встановлено факт наявності двоповерхової будівлі літ. «2Д-2», яка має ознаки класу наслідків (відповідальності) CC-1, без набуття права на виконання будівельних робіт, за результатами якої складено акт № 682-А від 27.06.2018.

Актом перевірки № 682-А від 27.06.2018 встановлено, що в ході перевірки позивачем - ПрАТ "КОНЦЕРН АВЕК ТА КО" відповідачу не надано документів, які надають право на виконання будівельних робіт з будівництва нежитлової будівлі літ. "2Д-2", розташованої по по АДРЕСА_1 (кадастровий номер земельної ділянки :09:001:0063).

Інспекцією на підставі акту винесено припис № 682-Пр-У від 27.06.2018 зі строком усунення до 27.08.2018 року.

Зазначений припис видано 27.06.2018 представнику за довіреністю - начальнику організаційно-аналітичного відділу ПрАТ "КОНЦЕРН АВЕК ТА КО" Гринь Миколі Миколайовичу, про що свідчить його підпис (а.с.98).

У подальшому, відповідно до направлення для проведення позапланового заходу від 28.10.2019 № 1039-Н на підставі Наказу Інспекції № 443 від 28.10.2019, Інспекцією здійснено вихід на об`єкт "Нежитлова будівля літ. "2Д-2" по АДРЕСА_1 (кадастровий номер земельної ділянки :09:001:0063) з метою перевірки виконання вимог припису № 682-Пр-У від 27.06.2018.

За результатами вказаного виходу відповідачем складені акт № 1039-А від 15.11.2019 та протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 15.11.2019 (т.1, а.с. 103-108).

Вказаний акт та протокол направлено на адресу позивача поштовим відправленням 20.11.2019, що підтверджується описом вкладення у цінний лист, фіскальним чеком від 20.11.2019, інформацією про відправлення та рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення (номер поштового відправлення 617) (а. с. 109-111).

Зі змісту акту встановлено, що в єдиному реєстрі документів, які дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт і засвідчують прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, відомостей про повернення на доопрацювання, відмову у видачі, скасування та анулювання зазначених документів Державної архітектурно-будівельної інспекції України, розміщеному на офіційному сайті Держархбудінспекції України, інформація щодо нежитлової будівлі літ. "2Д-2" по АДРЕСА_1 (кадастровий номер земельної ділянки :09:001:0063) відсутня. Інформація про виконання вимог припису № 682-Пр-У від 27.06.2018 до Інспекції не надходила.

В протоколі про порушення у сфері містобудівного законодавства від 15.11.2019 вказано, що під час позапланової перевірки виявлено порушення пп. "а" п. 3 ч. 3 ст. 41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", абз. 2 пп. 3 п. 11 та абз. 4. п. 14 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого Постановою КМУ № 553 від 23.05.2011, а саме: невиконання обов`язкового до виконання припису про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил № 682-Пр-У від 27.06.2018, виданого Інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради.

Відповідно до акта перевірки № 1039-А від 15.11.2019 перевірка проводилась без участі представника позивача.

Невиконання припису стало підставою для прийняття оскаржуваної постанови про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності № 193/3221/0/250-19-П від 27.11.2019.

18.11.2019 Приватним акціонерним товариством "КОНЦЕРН АВЕК ТА КО" складено акт стосовно непроведення перевірки на вказаному об`єкті у період з 04.11.2019 по 15.11.2019.

Позивачем 18 листопада 2019 року складено Акт стосовно непроведения перевірки на вказаному об`єкті у визначений термін, в якому вказано, що в зазначений період представник Інспекції для проведення перевірки на вищезазначених об`єктах не виходив, з уповноваженими представниками ПрАТ Концерн АВЕК та Ко не зв`язувався.

Позивачем на ім`я Начальника Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради Гоцуляк К.О. направлено запит №905 від 18.11.2019 з проханням повідомити причини непроведення перевірки на об`єкті у термін, встановлений в направленнях від 28.10.2019.

27.12.2019 на адресу ПрАТ КОНЦЕРН АВЕК ТА КО надійшла відповідь від 21.12.2019 №3468/0/250-19, в якій зазначено, що згідно направлення для проведення позапланового заходу від 28.10.2019 №1039-Н проведено позапланову перевірку на об`єкті Нежитлова будівля літ. 2Д-2 по проси. Ювілейному, 7 у м. Харкові (кадастровий номер земельної ділянки :09:001:0063). Також у відповіді зазначено, що матеріали перевірки надіслані рекомендованим листом з повідомленням на юридичну адресу ПрАТ КОНЦЕРН АВЕК ТА КО (номер поштового відправлення 617).

20.01.2020 позивачем на ім`я Начальника Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради Гоцуляк К.О. направлено лист №136 з повідомленням про те, що матеріалів та будь-яких інших повідомлень стосовно позапланової перевірки на адресу ПрАТ КОНЦЕРН АВЕК ТА КО не надходило, участі у проведенні позапланової перевірки останнє не приймало. Також цим листом ПрАТ КОНЦЕРН АВЕК ТА КО просило надіслати на свою адресу матеріали перевірки та повідомити про час і місце розгляду справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

19.02.2020 представником ПрАТ КОНЦЕРН АВЕК ТА КО на ім`я Начальника Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради подано клопотання про ознайомлення з матеріалами справи.

02.03.2020 на адресу ПрАТ КОНЦЕРН АВЕК ТА КО надійшла відповідь від 19.02.2020 №508/0/250-19 на лист від 20.01.2020 №136, у якій зазначено, що згідно направлення для проведення позапланового заходу від 28.10.2019 №1039-Н проведено позапланову перевірку на об`єкті Нежитлова будівля літ. 2Д-2 по просп. Ювілейному, 7 у м. Харкові (кадастровий номер земельної ділянки :09:001:0063). Також у відповіді зазначено, що матеріали перевірки надіслані рекомендованим листом з повідомленням на юридичну адресу ПрАТ КОНЦЕРН АВЕК ТА КО (номер поштового відправлення 617).

У відповіді від 19.02.2020 №508/0/250-19 вказано, що начальником Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради 27.11.2019 розглянуті справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності виявлені на вказаних у відповіді об`єктах. Також вказано, що постанови про накладання штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності направлено 29.11.2019 ПрАТ КОНЦЕРН АВЕК ТА КО засобами поштового зв`язку, станом на 18.12.2019 поштові відправлення повернуто Інспекції в зв`язку з закінченням встановленого строку зберігання. До відповіді додана копія оскаржуваної у цій справі постанови про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Колегія суддів зазначає, що приписом № 682-Пр-У від 27.06.2018 встановлено самочинно збудовану нежитлову будівлю 2Д-2 по АДРЕСА_1 (кадастровий номер земельної ділянки :09:001:0063), яка має ознаки класу наслідків (відповідальності) CC-1, без набуття права на виконання будівельних робіт, що є порушенням п. 1 ч. 1 ст. 34 Закону України Про регулювання містобудівної діяльності, абз. 2 пп. 5 п. 13 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженого Постановою КМУ 13.04.2011 за № 466.

Пунктом 1 ч. 1 ст. 34 Закону України Про регулювання містобудівної діяльності визначено, що замовник має право виконувати будівельні роботи після подання замовником повідомлення про початок виконання будівельних робіт відповідному органу державного архітектурно-будівельного контролю - щодо об`єктів будівництва, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), та щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта та які не потребують отримання дозволу на виконання будівельних робіт згідно з переліком об`єктів будівництва, затвердженим Кабінетом Міністрів України. Форма повідомлення про початок виконання будівельних робіт та порядок його подання визначаються Кабінетом Міністрів України.

Тобто, з наведеного вбачається необхідність подання замовником документів повідомлення про початок виконання будівельних робіт відповідному органу державного архітектурно-будівельного контролю - щодо об`єктів будівництва, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1).

Отже, посилання позивача на те, що припис № 682-Пр-У від 27.06.2018 не містить заходів, які має здійснити позивач з метою усунення порушень, є безпідставним.

Разом з тим, позивачем не заперечуються виявлені порушення, які відповідачем визначено усунути вказаним приписом.

Доказів виконання вимог припису № 682-Пр-У від 27.06.2018 (як і жодних доказів зміни стану будівлі) позивачем ані під час проведення перевірки, ані в ході судового розгляду справи не надано.

Припис № 682-Пр-У від 27.06.2018 позивачем не оскаржено, що сторонами не заперечується.

З 04.11.2019 по 15.11.2019 головним спеціалістом сектору інспекційної роботи Інспекції на підставі направлення від 28.10.2019 за № 1039-Н проведено перевірку виконання вимог припису від 27.06.2018 за № 682-Пр-У, за результатами якої складено акт від 15.11.2019 за № 1039-А, протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності з описом виявленого правопорушення, а саме: порушення п.п. а п. З ч. З ст. 41 Закону України Про регулювання містобудівної діяльності, абз. 2 п.п. 3 п. 11 та абз. 4 п. 14 Порядку № 553, (невиконання обов`язкового для виконання припису від 27.06.2018 № 682-Пр-У), що є порушенням абз. 2 п. 1 ч. 6 ст. 2 Закону України Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

В протоколі, окрім іншого, зазначено дату та час розгляду справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності 27.11.2019 о 15:00.

Листом № 2895/0/250-19 від 05.11.2017, який отримано ПрАТ "КОНЦЕРН АВЕК ТА КО" 07.11.2019 відповідач повідомив про проведення перевірки та вказав прізвище посадової особи Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради та її телефонний номер.

Тобто, відповідачем заздалегідь повідомлено суб`єкта господарювання про проведення позапланового заходу, однак останній, достеменно знаючи про наміри контролюючого органу щодо здійснення перевірки об`єкта будівництва уповноваженого представника на об`єкт перевірки не направив.

Зазначене свідчить про свідоме ухилення суб`єкта містобудування від обов`язку бути присутнім під час проведення перевірки.

Такий висновок узгоджується з правовою позицією Верховного Суду, сформованою у постанові від 15.01.2020 у справі № 818/1617/16.

Отже, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, що позивач мав можливість забезпечити участь свого представника під час проведення перевірки Інспекцією.

Доводи позивача про неврахування судом першої інстанції акта від 18.11.2019, складеного одноособово керівником департаменту земельних відносин ПрАТ "КОНЦЕРН АВЕК ТА КО" Глушковою Е. О. стосовно непроведення перевірки Інспекцією, колегія суддів не бере до уваги, оскільки складання такого акта на підтвердження вказаних позивачем обставин діючим законодавством не передбачено.

Посилання позивача на позиції, викладені в постановах Верховного Суду від 07.02.2019 у справі № 201/3017/17 (2-а/201/281/2017), від 27.02.2019 у справі № 210/3059/17 (2-О/210/148/17), від 08.11.2019р. у справі №400/2866/18 колегія суддів не бере до уваги, та вважає, що вони помилково були враховані судом першої інстанції з огляду на різні обставини цієї справи та справ, розглянутих Верховним Судом, де суб`єкт містобудування не був належним чином повідомлений про дату, час та місце проведення перевірки відносно нього.

Щодо посилання позивача як на підставу протиправності спірної постанови на те, що на адресу позивача акт № 1039-А від 15.11.2019 та протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 15.11.2019 не надходили, колегія суддів зазначає таке.

В матеріалах справи наявний опис вкладення у цінний лист та квитанція, з якого вбачається, що 20.11.2019 відповідачем на адресу ПрАТ "КОНЦЕРН АВЕК ТА КО" відправлялись зазначені документи та відповідно до інформації з офіційного сайту ПАТ «Укрпошта» щодо відстеження поштового відправлення №617, зазначене відправлення вручено адресату 20.12.2019р.

Тобто, відповідачем надано до суду належні та допустимі докази на підтвердження того, що позивачу направлялися акт № 1039-А від 15.11.2019 та протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 15.11.2019.

Зміст наведених опису вкладення у цінний лист та квитанції дає можливості встановити зміст відправлень, повну адресу, на яку було надіслано відповідне поштове відправлення та відомості про вручення відправлення ПрАТ "КОНЦЕРН АВЕК ТА КО".

Отже, судова колегія дійшла висновку про наявність підстав для визначення факту належного повідомлення позивача про час розгляду справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, призначеного на 27.11.2019.

За встановлених судовим розглядом обставин, колегія суддів також вважає, що акт, складений за відсутності позивача, може бути підставою для складання протоколу та постанови про накладення штрафу на позивача.

У свою чергу, порушень процедури проведення перевірки, про які зазначає позивач, судовим розглядом не встановлено.

Враховуючи те, що відповідачем виконано свій обов`язок щодо повідомлення позивача про час і місце розгляду справи шляхом направлення на адресу останнього акта перевірки та протоколу, а також те, що зазначене поштове відправлення не вручено своєчасно адресату з незалежних від відповідача причин, суд апеляційної інстанцій дійшов висновку, що відповідачем дотримано процедуру накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності та, як наслідок, про необґрунтованість доводів позивача в цій частині апеляційної скарги.

Такий висновок узгоджується з правовою позицією Верховного Суду, сформованою у постанові від 03 жовтня 2018 року у справі № 210/954/17 (2-а/210/64/17).

Водночас, оскільки датою виявлення порушення у сфері містобудівної документації, а саме: невиконання обов`язкового для виконання припису, є 27.08.2018, а постанова про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності № 193/3221/0/250-19-П винесена відповідачем 27.11.2019, штраф на суб`єкта містобудування накладено в межах строків, визначених статтею 2 Закону України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності".

Враховуючи викладене колегія суддів доходить висновку щодо обґрунтованості притягнення позивача до відповідальності за порушення вимог у сфері містобудівної діяльності у вигляді накладення штрафу оскаржуваною постановою №193/3221/0/250-19-П від 27.11.2019, що винесена начальником Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради за наявності підстав у зв`язку з невиконанням позивачем обов`язкового для виконання припису.

Судом першої інстанції наведені обставини не враховані, з огляду на що висновки про задоволення позовних вимог є помилковими.

Стосовно решти доводів, викладених у відзиві на апеляційну скаргу, колегія суддів, оцінюючи наведені сторонами доводи, виходить з того, що всі конкретні, доречні та важливі доводи позивача, наведені у відзиві на апеляційну скаргу, були перевірені та проаналізовані судом апеляційної інстанції.

Право на вмотивованість судового рішення є складовою права на справедливий суд, гарантованого ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Як неодноразово вказував Європейський суд з прав людини, право на вмотивованість судового рішення сягає своїм корінням більш загального принципу, втіленого у Конвенції, який захищає особу від свавілля; рішення національного суду повинно містити мотиви, які достатні для того, щоб відповісти на істотні аспекти доводів сторони (рішення у справі Руїз Торія проти Іспанії, параграфи 29 - 30). Це право не вимагає детальної відповіді на кожен аргумент, використаний стороною; більше того, воно дозволяє судам вищих інстанцій просто підтримати мотиви, наведені судами нижчих інстанцій, без того, щоб повторювати їх.

У рішенні Петриченко проти України (параграф 13) Європейський суд з прав людини вказував на те, що національні суди не надали достатнього обґрунтування своїх рішень, та не розглянули відповідні доводи заявника, навіть коли ці доводи були конкретними, доречними та важливими.

Наведене дає підстави для висновку, що доводи сторін у кожній справі мають оцінюватись судами на предмет їх відповідності критеріям конкретності, доречності та важливості у рамках відповідних правовідносин з метою належного обґрунтування позиції суду.

Інші, зазначені позивачем у відзиві на апеляційну скаргу обставини, окрім вищеописаних обставин, ґрунтуються на довільному трактуванні фактичних обставин і норм матеріального права, а тому такі не вимагають детальної відповіді або спростування.

У відповідності до ст. 242 КАС України, рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Згідно з п. 2 ч. 1 ст. 315 КАС України, за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право скасувати судове рішення повністю або частково і ухвалити нове судове рішення у відповідній частині або змінити судове рішення.

Відповідно п. п. 1, 3, 4 ст. 317 КАС України неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи, невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи, неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права є підставами для скасування судового рішення суду першої інстанції повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині.

Таким чином, рішення Харківського окружного адміністративного суду від 07.08.2020р. підлягає скасуванню з прийняттям постанови про відмову в задоволенні позову.

Керуючись ч. 4 ст. 241, ч. 3 ст. 243, ст.ст. 250, 308, 310, 315, 317, 321, 322, 325, 327-329 Кодексу адміністративного судочинства України суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради - задовольнити.

Рішення Харківського окружного адміністративного суду від 07.08.2020 року по справі № 520/3703/2020 - скасувати.

Прийняти постанову, якою в задоволенні позову Приватного акціонерного товариства "КОНЦЕРН АВЕК ТА КО" відмовити.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена у касаційному порядку протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Головуючий суддя Спаскін О.А.
Судді П`янова Я.В. Присяжнюк О.В.
Повний текст постанови виготовлений 10.06.2021 року