Справа № 640/10199/20
Суддя: Шулежко В.П.
Дата ухвалення: 2021-06-09 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

09 червня 2021 року м. Київ № 640/10199/20

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі: головуючого судді Шулежка В.П., розглянувши в порядку письмового провадження адміністративну справу за позовом товариства з обмеженою відповідальністю «Епіцентр К» до Державної архітектурно-будівельної інспекції України про визнання протиправною та скасування постанови,

В С Т А Н О В И В:

До Окружного адміністративного суду міста Києва звернулось товариство з обмеженою відповідальністю «Епіцентр К» (далі - позивач, ТОВ «Епіцентр К») з позовом до Державної архітектурно-будівельної інспекції України (далі - відповідач), в якому просить визнати протиправною та скасувати постанову від 28.04.2020 №28пз/9/1013-6/1642-20 про накладення штрафу за порушення у сфері містобудівної діяльності.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив про протиправність проведення перевірки без участі представника ТОВ «Епіцентр К» у період карантинних обмежень, у зв`язку із чим уповноважена особа була відсутня під час перевірки. Крім того, зазначив про винесення оскаржуваного рішення неповноважним на те органом, а відтак вказане рішення, на думку позивача, підлягає скасуванню.

Ухвалою Окружного адміністративного суду м. Києва від 13.05.2020 відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче засідання.

В судовому засіданні 30.06.2020 протокольно закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті.

Відповідачем надано відзив на позов, в якому останній просив у задоволенні позову відмовити, оскільки не погоджується з позовними вимогами та вважає їх необґрунтованими, посилаючись на законність проведеної перевірки, оскільки позивач був повідомлений про проведення перевірки, згідно направленого на адресу ТОВ «Епіцентр К» повідомлення щодо проведення перевірки, яке отримане уповноваженою особою останнього.

Позивачем подано відповідь на відзив відповідача, в якій позивач заперечує проти доводів останнього, викладених у його відзиві.

В судовому засіданні представник позивача підтримав аргументи, викладені в адміністративному позові та просив задовольнити позовні вимоги в повному обсязі та скасувати податкове повідомлення-рішення.

Представник відповідача в судове засідання не прибув, про дату, час та місце судового розгляду повідомлений належним чином, будь-яких заяв чи клопотань не подавав.

На підставі частини дев`ятої статті 205 КАС України, за відсутності потреби заслухати свідка чи експерта, суд дійшов висновку про доцільність розгляду справи в порядку письмового провадження на підставі наявних матеріалів справи.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 06.10.2020 відмовлено у задоволенні клопотання в.о.голови Державної архітектурно-будівельної інспекції України Федоренка Б.О. про зупинення провадження у справі.

Розглянувши документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, судом встановлено наступне.

Відповідно до статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», пункту 7 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 № 553, на підставі звернення ГО «Забудова ні» від 18.12.2019 №176, наказів Державної архітектурно-будівельної інспекції від 08.09.2015 №976 та від 13.02.2020 №372, згідно направлення від 26.02.2020 №112/20-пз, Державною архітектурно-будівельною інспекцією проведено перевірку дотримання суб`єктами містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил на об`єкті: «Будівництво торгівельного комплексу за адресою: Львівська область, м. Червоноград, вул. С. Бандери, 24-а», замовник ТОВ «Епіцентр К», за результатами якої складено акт від 13.03.2020 №112/20-пз.

Перевіркою встановлені порушення частини 8 статті 39 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», пункту 12 постанови Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 №461 «Питання прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів», а саме виявлено факт експлуатації зазначеного торговельного комплексу без прийняття в експлуатацію, що підтверджено фотофіксацією та фіскальним чеком від 13.03.2020 №.

На підставі встановлених порушень, відповідачем складено протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 13.03.2020 №112/20-пз.

27.08.2020 відповідачем винесено постанову про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності №28пз/9/1013-6/1642-20, якою ТОВ «Епіцентр К» визнано винним у вчиненні правопорушення передбаченого абзацом 4 пункту 4 частини 2 статті 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» та накладено штраф у сумі 1 891 800,00 грн.

Вважаючи зазначену постанову протиправною, позивач звернувся з даним позовом до суду.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, що виникли між сторонами, суд виходить з наступного.

Правові та організаційні засади здійснення архітектурної діяльності визначено в Законі України «Про архітектурну діяльність» від 20 травня 1999 року № 687-XIV.

Статтею 10 Закону України «Про архітектурну діяльність» встановлено, що для забезпечення під час забудови територій, розміщення і будівництва об`єктів архітектури додержання суб`єктами архітектурної діяльності затвердженої містобудівної та іншої проектної документації, вимог вихідних даних, а також з метою захисту державою прав споживачів будівельної продукції здійснюється в установленому законодавством порядку державний архітектурно-будівельний контроль та нагляд.

Правові та організаційні основи містобудівної діяльності врегульовано Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності» від 17 лютого 2011 року № 3038-VI.

Відповідно до частини 1 статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року № 553 (далі - Порядок №553).

Відповідно до пункту 5 Порядку №553, державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.

Відповідно до пункту 7 Порядку №553, позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Підставами для проведення позапланової перевірки є: подання суб`єктом містобудування письмової заяви про проведення перевірки об`єкта будівництва або будівельної продукції за його бажанням; необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об`єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів; виявлення факту самочинного будівництва об`єкта; перевірка виконання суб`єктом містобудівної діяльності вимог приписів органу державного архітектурно-будівельного контролю; вимога головного інспектора будівельного нагляду Держархбудінспекції щодо проведення перевірки за наявності підстав, встановлених законом; звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності; вимога правоохоронних органів про проведення перевірки.

Строк проведення позапланової перевірки не може перевищувати десяти робочих днів, а у разі потреби може бути одноразово продовжений за письмовим рішенням керівника відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю чи його заступника не більше ніж на два робочих дні.

Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб`єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об`єкт будівництва (пункт 9 Порядку №553).

Згідно з пунктом 11 Порядку №553, посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час проведення перевірки, зокрема, мають право: безперешкодного доступу до місць будівництва об`єктів та до об`єктів, що підлягають обов`язковому обстеженню; одержувати в установленому законодавством порядку від органів виконавчої влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій, фізичних осіб інформацію та документи, необхідні для здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.

Приписами пункту 12 Порядку №553 передбачено, що посадові особи органу державного архітектурно-будівельного контролю під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язані: у повному обсязі, об`єктивно та неупереджено здійснювати державний архітектурно-будівельний контроль у межах повноважень, передбачених законодавством; дотримуватися ділової етики у взаємовідносинах із суб`єктами господарювання та фізичними особами; ознайомлювати суб`єкта містобудування чи уповноважену ним особу з результатами державного архітектурно-будівельного контролю у строки, передбачені законодавством; за письмовим зверненням суб`єкта містобудування надавати консультативну допомогу у здійсненні державного архітектурно-будівельного контролю; надсилати повідомлення про проведення планової перевірки суб`єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, рекомендованим листом та/або за допомогою електронного поштового зв`язку або вручати особисто під розписку керівнику суб`єкта містобудування чи його уповноваженій особі із зазначенням дати початку та дати закінчення перевірки не пізніше ніж за десять днів до її початку.

Суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, зобов`язаний: допускати посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки за умови дотримання ними порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю; одержувати примірник припису органу державного архітектурно-будівельного контролю за результатами здійсненого планового чи позапланового заходу; виконувати вимоги органу державного архітектурно-будівельного контролю щодо усунення виявлених порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності; надавати документи, пояснення в обсязі, який він вважає необхідним, довідки, відомості, матеріали з питань, що виникають під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю (пункт 14 Порядку №553).

Відповідно до підпунктів 16 та 17 Порядку №553, за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.

У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, крім акта перевірки, складається протокол, видається припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт (далі - припис).

Згідно з частиною 2 статті 1 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності», вчинення суб`єктами містобудування правопорушень у сфері містобудівної діяльності тягне за собою відповідальність, передбачену цим та іншими законами України.

Так, в силу абзацу 4 пункту 4 частини 2 статті 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності», суб`єкти містобудування несуть відповідальність у вигляді штрафу за експлуатацію або використання об`єктів будівництва, не прийнятих в експлуатацію, а також наведення недостовірних даних у декларації про готовність об`єкта до експлуатації чи в акті готовності об`єкта до експлуатації, вчинені щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів із значними наслідками (СС3), - у розмірі дев`ятисот прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

Позивач, як на підставу протиправності прийнятого рішення, посилається на проведення перевірки на об`єкті: «Будівництво торгівельного комплексу за адресою: Львівська область, м. Червоноград, вул. С. Бандери, 24-а», замовник ТОВ «Епіцентр К» без уповноваженої особи останнього, що є порушенням пункту 12 Порядку № 553.

Однак, суд не погоджується з такими доводами позивача, з огляду на наступне.

Згідно абзацу 6 пункту 12 Порядку №553 посадові особи органу державного архітектурно-будівельного контролю під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язані надсилати повідомлення про проведення планової перевірки суб`єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, рекомендованим листом та/або за допомогою електронного поштового зв`язку, зокрема електронного кабінету, або вручати особисто під розписку керівнику суб`єкта містобудування чи його уповноваженій особі із зазначенням дати початку та дати закінчення перевірки не пізніше ніж за десять днів до її початку.

Тобто, порядок оформлення та строки направлення повідомлення про проведення перевірки, які зазначені в пункті 12 Порядку № 553, застосовуються у випадку проведення планового заходу державного архітектурно-будівельного контролю.

Як встановлено судом та підтверджується матеріалами справи, з метою повідомлення про проведення перевірки на адресу ТОВ «Епіцентр К» направлено лист від 18.02.2020 №1013/6/770/2020 з рекомендованим повідомленням про вручення із переліком документів, які уповноважений представник мав надати під час проведення заходів державного архітектурно-будівельного контролю на вказаному будівництві.

Вказаний лист отримано уповноважено особою ТОВ «Епіцентр К» 24.02.2020, що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення.

Більше того, як зазначено самим позивачем, 28.02.2020 останньому вручено направлення на проведення перевірки від 26.12.2020 №112/20-пз.

Тобто, відповідачем належним чином повідомлено суб`єкта господарювання ТОВ «Епіцентр К» про проведення позапланового заходу.

У той же час, суд звертає увагу, що ні приписи Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», ні Порядку №533 не визначають обов`язку органу державного архітектурно-будівельного контролю завчасно попередити суб`єкта містобудування про намір проведення позапланового заходу.

Від суб`єкта владних повноважень, відповідно до вимог законодавства, чинного на час проведення позапланової перевірки, вимагалось лише пред`явлення службового посвідчення та направлення на перевірку безпосередньо перед початком проведенням такої перевірки. Вказане також узгоджується із положеннями пункту 7 Порядку №533, що слугують підставами для проведення позапланової перевірки, як відповідного способу виявлення або підтвердження факту порушення суб`єктом містобудування норм чинного законодавства.

З огляду на викладене, суд вказує на необґрунтованість тверджень позивача про неправомірність проведення відповідачем відповідної перевірки, оскільки останні не відповідають наведеним законодавчим положенням.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 12 лютого 2019 року у справі №813/578/17.

Також, необґрунтованими є посилання позивача на винесення оскаржуваного рішення неповноважним на те органом, з посиланням на постанову Кабінету Міністрів України від 13.03.2020 №219, з огляду на наступне.

Відповідно до пункту 4 постанови Кабінету Міністрів України від 13.03.2020 №218 «Про ліквідацію Державної архітектурно-будівельної інспекції та внесення змін до деяких постанов Кабінету Міністрів України», в редакції, що діяла на момент винесення спірного рішення, Державна архітектурно-будівельна інспекція продовжує здійснювати повноваження та функції до завершення здійснення заходів з утворення Державної сервісної служби містобудування.

Станом на період проведення перевірки, складання матеріалів, винесення постанови та станом на час розгляду справи у суді, Державна сервісна служба містобудування не створювалась.

Таким чином, відповідач є належним органом, керівник якої уповноважений Законом здійснювати розгляд справ про адміністративні правопорушення та накладати адміністративні стягнення щодо об`єктів.

Як вже зазначалось, під час проведення перевірки, відповідачем встановлено порушення частини 8 статті 39 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», пункту 12 постанови Кабінету Міністрів України від 13.04.2011 №461 «Питання прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів», а саме виявлено факт експлуатації зазначеного торговельного комплексу без прийняття в експлуатацію, що підтверджено фотофіксацією та фіскальним чеком від 13.03.2020 №.

Відповідно до статті 72 Кодексу адміністративного судочинства України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

Частиною другою статті 74 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

Позивачем, у свою чергу, не надано доказів на спростування встановлених порушень, у зв`язку із чим суд приходить до висновку про правомірність застосування до ТОВ «Епіцентр К» штрафу згідно постанови від 28.04.2020 №28пз/9/1013-6/1642-20 про накладення штрафу за порушення у сфері містобудівної діяльності.

Згідно із частинами першою, другою статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Відповідачем, як суб`єктом владних повноважень, доведено правомірність та обґрунтованість прийнятого ним оскаржуваного рішення.

Натомість, позивачем не доведено та не надано достатньо належних та допустимих доказів в підтвердження обставин, якими обґрунтовуються позовні вимоги.

Системно проаналізувавши норми законодавства, оцінивши докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні, та враховуючи всі наведені обставини, суд вважає позовні вимоги є необґрунтованими, а позов таким, що не підлягає задоволенню.

Відповідно, враховуючи те, що у задоволенні позову слід відмовити, судові витрати відшкодуванню позивачу не підлягають.

Керуючись ст.ст. 6, 9, 72-77, 90, 241-246 Кодексу адміністративного судочинства України суд,

В И Р І Ш И В:

У задоволенні адміністративного позову товариства з обмеженою відповідальністю «Епіцентр К» (04128, м. Київ, вул. Берковецька, 6-К, ) відмовити повністю.

Рішення суду набирає законної сили відповідно до ст. 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене до суду апеляційної інстанції за правилами, встановленими ст.ст. 293, 295-297 Кодексу адміністративного судочинства України з урахуванням підпункту 15.5 пункту 15 частини першої Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України в редакції згідно з Законом України від 03 жовтня 2017 року № 2147-VIII.

Суддя В.П. Шулежко