Справа № 540/1268/21
Суддя: Войтович І.І.
Дата ухвалення: 2021-06-08 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ХЕРСОНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
_______________________________________________________________________________
УХВАЛА

08 червня 2021 р. м. ХерсонСправа № 540/1268/21

Херсонський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді: Войтовича І.І., розглянувши у письмовому провадженні матеріали адміністративної справи за позовом ОСОБА_1 до Херсонської обласної прокуратури про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії,

встановив:

29.03.2021 року ОСОБА_1 (далі - позивач, ОСОБА_1 ) звернувся до Херсонського окружного адміністративного суду з позовною заявою до Херсонської обласної прокуратури (далі - відповідач) про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання відповідача здійснити нарахування та виплату вихідної допомоги при звільненні, здійснити перерахунок заробітної плати за період з 26.03.2020 по 29.12.2020, стягнути середній заробіток за час затримки розрахунку при звільненні з 30.12.2020 по день постановляння рішення у справі, в якому просить:

- визнати бездіяльність Херсонської обласної прокуратури протиправною щодо нездійснення нарахування та невиплати ОСОБА_1 вихідної допомоги при звільненні;

- зобов`язати Херсонську обласну прокуратуру здійснити нарахування та виплатити на користь ОСОБА_1 вихідну допомогу при звільненні у розмірі не менше середнього місячного заробітку, обчислення якої здійснити відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 08.02.1995 № 100;

- визнати бездіяльність Херсонської обласної прокуратури протиправною щодо нездійснення нарахування та невиплати ОСОБА_1 заробітної плати з урахуванням посадового окладу згідно ст. 81 Закону України «Про прокуратуру» за період з 26.03.2020 по 29.12.2020;

- зобов`язати Херсонську обласну прокуратуру здійснити перерахунок заробітної плати ОСОБА_1 , виходячи з розміру посадового окладу, визначеного ст. 81 Закону України «Про прокуратуру», з урахуванням усіх надбавок до посадового окладу премій, та виплатити різницю недоотриманої суми заробітної плати за період з 26.03.2020 по 29.12.2020;

- стягнути з Херсонської обласної прокуратури середній заробіток за час затримки розрахунку при звільненні ОСОБА_1 з 30.12.2020 по день постановлення рішення у справі.

11.05.2021 року від позивача до суду надійшла відповідь на відзив, в якій останній вказує, що з 26.03.2020 року, з дня ухвалення Конституційним Судом України рішення у справі 6/р-2020 у нього виникло право на отримання заробітної плати, виходячи з розміру посадового окладу, визначеного в ст.81 Закону України «Про прокуратуру».

Також предметом спору в даній справі, серед іншого, є невиплата позивачу вихідної допомоги при звільнені.

Дослідивши матеріали справи, суд встановив, що наказом керівника Херсонської обласної прокуратури №928к від 23.12.2020 року позивача з 29.12.2020 року звільнено з органів прокуратури, з наказом позивача ознайомлено 29.12.2020 року.

З позовної заяви та відповіді на відзив вбачається, що з 26.03.2020 року позивач очікував отримувати заробітну плату, виходячи з розміру посадового окладу, визначеного в ст.81 Закону України «Про прокуратуру» з урахуванням рішення КСУ в справі 6/р-2020 від 26.03.2020 року, натомість позивачу сплачувалась заробітна плата, але в меншому розмірі.

Згідно з частиною 6 статті 161 КАС України у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Із прохальної частини позовної заяви слідує, що позивач, зокрема, просить визнати протиправною бездіяльність Херсонської обласної прокуратури щодо не здійснення нарахування та не виплати ОСОБА_2 вихідної допомоги при звільненні та зобов`язати Херсонську обласну прокуратуру здійснити нарахування та виплатити позивачу вихідну допомогу при звільненні у розмірі не менше середнього місячного заробітку, обчислення якої здійснити відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 08.02.1995 №100.

Відповідно до частини першої статті 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Частиною другою цієї статті передбачено, що для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Згідно з частиною третьою статті 122 КАС України для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Отже, КАС України передбачає можливість встановлення цим Кодексом та іншими законами спеціальних строків звернення до адміністративного суду, які мають перевагу в застосуванні порівняно із загальним шестимісячним строком, визначеним у частині другій статті 122 цього Кодексу.

Таким спеціальним строком для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби є місячний строк, установлений частиною п`ятою статті 122 КАС України.

Частиною 2 статті 233 КЗпП України передбачено, що у разі порушення законодавства про оплату праці працівник має право звернутися до суду з позовом про стягнення належної йому заробітної плати без обмеження будь-яким строком.

За змістом статей 1, 2 Закону України "Про оплату праці" заробітна плата - це винагорода, обчислена, як правило, у грошовому виразі, яку за трудовим договором роботодавець виплачує працівникові за виконану ним роботу.

Структура заробітної плати:

Основна заробітна плата. Це - винагорода за виконану роботу відповідно до встановлених норм праці (норми часу, виробітку, обслуговування, посадові обов`язки). Вона встановлюється у вигляді тарифних ставок (окладів) і відрядних розцінок для робітників та посадових окладів для службовців.

Додаткова заробітна плата. Це - винагорода за працю понад установлені норми, за трудові успіхи та винахідливість і за особливі умови праці. Вона включає доплати, надбавки, гарантійні і компенсаційні виплати, передбачені чинним законодавством; премії, пов`язані з виконанням виробничих завдань і функцій.

Інші заохочувальні та компенсаційні виплати. До них належать виплати у формі винагород за підсумками роботи за рік, премії за спеціальними системами і положеннями, виплати в рамках грантів, компенсаційні та інші грошові і матеріальні виплати, які не передбачені актами чинного законодавства або які провадяться понад встановлені зазначеними актами норми.

За приписами пункту 3.8 Інструкції зі статистики заробітної плати, затвердженої наказом Державного комітету статистики України від 13 січня 2004 року №5, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 27 січня 2004 року за № 114/8713, до інших виплат, що не належать до фонду оплати праці, відносяться суми вихідної допомоги при припиненні трудового договору.

У постановах від 11 лютого 2021 року у справі № 420/4115/20 та від 26 лютого 2021 року у справі № 1.380.2019.006923 (провадження № К/9901/16075/20) Верховний Суд зазначив, що чинним національним законодавством закріплені правові гарантії щодо дотримання трудових прав працівника при його звільненні. Під гарантіями трудових прав працівників розуміють систему встановлених законодавством заходів щодо врегулювання питань, що пов`язані з порушенням трудового законодавства й вирішення трудових спорів робітників і службовців, направлених на захист їхніх трудових прав. Однією з таких гарантій є виплата працівнику, який звільняється, вихідної допомоги. Вихідна допомога - це державна гарантія, яка полягає в грошовій виплаті працівнику у випадках, передбачених законом, роботодавцем в колективному договорі або сторонами. Під вихідною допомогою зазвичай розуміють грошові суми, які виплачуються працівникові у передбачених законодавством випадках у разі припинення трудового договору з незалежних від працівника обставин.

Таким чином, вихідна допомога при припиненні трудового договору не є складовою частиною заробітної плати, а тому положення частини 2 статті 233 КЗпП України щодо можливості звернення до суду з позовом про стягнення належної йому заробітної плати без обмеження будь-яким строком не є застосовними до випадків подання позовної заяви про стягнення вихідної допомоги при звільненні.

За таких обставин, зважаючи на те, що вихідна допомога при звільненні не є складовою заробітної плати, беручи до уваги те, що положення частини 2 статті 233 КЗпП України щодо можливості звернення до суду з позовом про стягнення належної йому заробітної плати без обмеження будь-яким строком не є застосовними до випадків подання позовної заяви про стягнення вихідної допомоги при звільненні, тому позивач повинен був звернутися з позовними вимогами про визнання протиправною бездіяльності Херсонської обласної прокуратури щодо не здійснення нарахування та не виплати вихідної допомоги при звільненні та зобов`язання Херсонської обласної прокуратури здійснити нарахування та виплатити вихідну допомогу при звільненні у межах місячного строку звернення до суду.

З наявного у матеріалах справи наказу Херсонської обласної прокуратури від 23.12.2020 №928к суд встановив, що ОСОБА_2 звільнено з посади прокурора Новокаховської місцевої прокуратури Херсонської області з 29.12.2020.

Тобто, саме у день звільнення (29.12.2020) позивач дізнався про факт порушення свого права на отримання вихідної допомоги при звільненні, а тому з цього дня повинен обчислюватися місячний строк на звернення до суду з вимогами про зобов`язання Херсонської обласної прокуратури здійснити нарахування та виплатити вихідну допомоги при звільненні.

Із позовною заявою про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання здійснити нарахування та виплату вихідної допомоги при звільненні позивач звернулася до адміністративного суду 29 березня 2021 року, тобто з пропуском місячного строку з дня звільнення з посади прокурора, не зазначивши підстав для поновлення цього строку.

Отже, позивачу слід подати заяву про поновлення строку на звернення до суду з викладенням обґрунтування поважності причин пропуску такого строку з відповідними доказами на їх підтвердження.

Відповідно до ч.13 ст.171 КАС України, суддя, встановивши після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 160, 161 цього Кодексу, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали.

Оскільки позовна заява подана позивачем без додержання вимог статті 161 КАС України, то вона підлягає залишенню без руху з наданням позивачу строку для усунення вказаних недоліків.

На підставі викладеного, керуючись статтями 160, 161, 171 КАС України,

ухвалив:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Херсонської обласної прокуратури про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії залишити без руху.

Встановити позивачу термін для усунення недоліків протягом десяти днів з дня отримання копії цієї ухвали.

Роз`яснити позивачу, що відповідно до ч.15 ст.171 КАС України позовна заява залишається без розгляду, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом.

Копію даної ухвали надіслати особі, яка подала позовну заяву.

Ухвала суду набирає законної сили в порядку, передбаченому статтею 256 Кодексу адміністративного судочинства України, та оскарженню не підлягає.

Суддя І.І. Войтович