Справа № 400/2562/19
Суддя: Птичкіна В.В.
Дата ухвалення: 2021-06-08 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

МИКОЛАЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

08 червня 2021 р. № 400/2562/19
м. Миколаїв

Миколаївський окружний адміністративний суд у складі судді Птичкіної В.В., розглянувши в порядку письмового провадження за правилами спрощеного позовного провадження справу

за позовом:Управління Держпраці у Миколаївській області, вул. Маршала Василевського, 40/1, м. Миколаїв, 54003,
до відповідача:Товариство з обмеженою відповідальністю "ДОБРОБУТ", вул. Садова, буд.55, с. Михайлівка, Миколаївський район, Миколаївська область, 57116,
про:застосування заходу реагування у сфері державного нагляду,
ВСТАНОВИВ:

Управління Держпраці у Миколаївській області (далі - позивач) звернулося до Миколаївського окружного адміністративного суду з позовною заявою до Товариства з обмеженою відповідальністю «ДОБРОБУТ» (далі - відповідач), в якій просить застосувати заходи реагування у сфері державного нагляду до відповідача, розташованого за адресою: Миколаївська область, Миколаївський район, с. Михайлівка, вул. Садова, 55, шляхом повної заборони виконання робіт та експлуатації машин, механізмів, устаткування підвищеної небезпеки, а саме:

- експлуатації бочки заправної ємністю 10 куб.м, інвентарний № 50, без заводського №1 - 1 шт., бочки заправної ємністю 6 куб.м., інвентарний № 51, без заводського № - 1 шт.;

- експлуатації ШГРД-61-1Н з регулятором РДГД-10 (згідно з проектом);

- експлуатації трансформаторної підстанції ПТ-350 10/0,4 кВ;

- експлуатації балонів з пропан-бутаном - 2 шт, киснем - 9 шт, ацетиленом - 1 шт.;

- газонебезпечних робіт та робіт у вибухонебезпечних зонах;

- газополум`яних робіт;

- експлуатації і ремонту водозбірних споруд;

- робіт, що виконуються на висоті понад 1,3 метра;

- робіт в колодязях та замкнутому просторі;

- робіт із збереження зерна;

- зварювальних робіт;

- експлуатації артезіанських свердловин: №9-01, № 128-17.

Позовні вимоги обґрунтовуються тим, що позивач провів планову перевірку у сфері дотримання відповідачем вимог законодавства з охорони праці та промислової безпеки, за результатами якої були виявлені факти порушень нормативно-правових актів з охорони праці, що несуть загрозу життю та здоров`ю людей.

Відповідач подав відзив на позовну заяву, в якому проти позовних вимог заперечує та просить відмовити в позові, посилаючись на недотримання позивачем порядку проведення перевірки. Відповідач, зокрема, зазначає, що в акті відсутній опис виявлених порушень; в акті перевірки та приписі про усунення порушень відсутні посилання на обов`язкові реквізити законів; відповідачу незрозумілі абревіатури на кшталт «НПАОП»; позивач не зазначив, у чому саме полягає ризик загрози життю та здоров`ю людей; відповідач оскаржив внесений позивачем припис про усунення порушень в судовому порядку. Аргументів про відсутність наведених в акті перевірки порушень відзив не містить.

Позивач подав відповідь на відзив, в якій зазначає, що перевірка відповідача проведена ним з дотриманням чинного законодавства. Відповідач вказує, що якщо суб`єкт господарювання не згоден з актом перевірки, він має право підписати його з зауваженнями. Ані під час перевірки, ані після перевірки від відповідача заперечень та зауважень щодо акту перевірки або внесеного припису не надходило.

Ухвалою від 01.10.2019 суд зупинив провадження у справі № 400/2562/19 до набрання законної сили судовим рішенням у справі № 400/2853/19, в межах якої відповідач оскаржував припис, внесений йому позивачем за результатами перевірки.

Ухвалою від 17.04.2020 суд поновив провадження у справі.

Відповідач у формі, не передбаченій Кодексом адміністративного судочинства України, заявляв клопотання: про розгляд справи за правилами загального позовного провадження та про виклик до суду і допит як свідків ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 .

Вимоги до клопотання як до заяви з процесуальних питань передбачені у статті 167 Кодексу адміністративного судочинства України.

Відповідно до частини першої статті 167 Кодексу адміністративного судочинства України, будь-яка письмова заява, клопотання, заперечення повинні містити: 1) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) особи, яка подає заяву чи клопотання або заперечення проти них, її місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України; 2) найменування суду, до якого вона подається; 3) номер справи, прізвище та ініціали судді (суддів), якщо заява (клопотання, заперечення) подається після постановлення ухвали про відкриття провадження у справі; 4) зміст питання, яке має бути розглянуто судом, та прохання заявника; 5) підстави заяви (клопотання, заперечення); 6) перелік документів та інших доказів (за наявності), що додаються до заяви (клопотання, заперечення); 7) інші відомості, які вимагаються цим Кодексом.

Отже, клопотання оформлюється у письмовій формі як окремий документ та повинне відповідати установленим вимогам до його змісту.

Крім того, у заяві про виклик свідка зазначаються його ім`я, місце проживання (перебування) або місце роботи, обставини, які він може підтвердити (частина друга статті 92 Кодексу адміністративного судочинства України).

Подані відповідачем клопотання не відповідають вимогам частини першої статті 167 Кодексу адміністративного судочинства України, а клопотання про виклик свідків - також вимогам статті 92 цього Кодексу.

Відповідно до частини другої статті 167 Кодексу адміністративного судочинства України, якщо заяву (клопотання, заперечення) подано без додержання вимог частини першої цієї статті і ці недоліки не дають можливості її розглянути, або якщо вона є очевидно безпідставною та необґрунтованою, суд повертає таку заяву (клопотання, заперечення) заявнику без розгляду.

Оскільки зазначені вище клопотання заявлені або шляхом їх викладення у тексті відзиву, або усно, їх повернення неможливе, у зв`язку з чим ці клопотання суд залишив їх без розгляду.

На підставі частини дев`ятої статті 205 Кодексу адміністративного судочинства України, суд перейшов до розгляду справи в порядку письмового провадження.

Ухвалою від 08.06.2021 суд відмовив у задоволенні клопотання відповідача про закриття провадження у справі.

Безпосередньо, повно, всебічно та об`єктивно дослідивши докази, що містяться у справі, оцінивши їх за своїм внутрішнім переконанням, суд установив такі обставини справи та відповідні їм правовідносини.

23.04.2019 до Управління Держпраці у Миколаївській області прибув представник відповідачаз метою отримання повідомлення про проведення планової перевірки з 14.05.2019 по 22.05.2019, що установлено рішенням суду від 25.11.2019 у справі № 400/2853/19 та, відповідно до статті 78 Кодексу адміністративного судочинства України, не підлягає доказуванню.

У період з 14.05.2019 по 22.05.2019 посадові особи позивача провели планову перевірку відповідача на предмет дотримання вимог законодавчих та нормативно-правових актів з охорони праці та промислової безпеки.

За результатами перевірки позивач склав акт від 22.05.2019 № 616 (далі - Акт), у якому зафіксована низка порушень вимог законодавства з охорони праці та промислової безпеки, зокрема й такі, які створюють загрозу життю та здоров`ю людей.

Акт підписаний посадовими особами позивача та директором відповідача ОСОБА_7 без зауважень.

Зазначені обставини підтверджуються копією акту перевірки.

Перевірка позивача виявила такі порушення, які несуть загрозу життю і здоров`ю людей, а саме:

- здійснюється експлуатація машин, механізмів, устаткування та проводяться роботи підвищеної небезпеки без відповідних дозвільних документів, а саме:

- відсутній дозвіл на експлуатацію технологічного устаткування, пов`язаного з використанням, зберіганням небезпечних та шкідливих речовин (дизельне паливо), а саме: бочки заправної ємністю 10 куб. м., інвентарний № 50, без заводського №1 - 1 шт, бочки заправної ємністю 6 куб. м. з інвентарним № 51, без заводського № - 1 шт., що є порушенням пункту 1 додатку 3 Порядку видачі дозволів на виконання робіт підвищеної небезпеки та на експлуатацію (застосування) машин, механізмів, устатковання підвищеної небезпеки, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 26.10.2011 № 1107 (далі - Порядок № 1107);

- відсутній дозвіл на експлуатацію технологічного устаткування та його елементів, а саме: ШГРД-61-1Н з регулятором РДГД-10 (згідно з проектом), що є порушенням пункту 2 додатку 3 Порядку № 1107 та пункту 3.1. Розділу ІІІ НПАОП 0.00-1.76-15;

- відсутній дозвіл на експлуатацію устаткування напругою понад 1 000 В (електричне устаткування електричних станцій та мереж), а саме: трансформаторна підстанція ПТ-350 10/0, 4 кВ, що є порушенням пункту 8 додатку 3 та Порядку № 1107;

- відсутній дозвіл на експлуатацію посудин, що працюють під тиском понад 0,05 МПа, а саме: балони з пропан-бутаном - 2 шт., киснем - 9 шт., ацетилен - 1 шт., чим порушено пункт 10 додатку 3 Порядку № 1107;

- відсутній дозвіл на виконання робіт підвищеної небезпеки, а саме: газонебезпечних робіт та робіт у вибухонебезпечних зона, що є порушенням пункту 6 додатку 2 Порядку № 1107;

- відсутній дозвіл на виконання робіт підвищеної небезпеки, а саме: газополум`яних робіт, що є порушенням вимог пункту 17 додатку 2 Порядку № 1107;

- не подана декларація відповідності матеріально-технічної бази вимогам законодавства з питань охорони праці щодо видів робіт підвищеної небезпеки, а саме:

- на експлуатацію і ремонт водозбірних споруд, що є порушенням пункту 3 додатку 6 Порядку № 1107;

- на роботи, що виконуються на висоті понад 1,3 метра, що є порушенням пункту 6 додатку 6 Порядку № 1107;

- на роботи в колодязях та замкнутому просторі, що є порушенням пункту 8 додатку 6 Порядку № 1107;

- на роботи із збереження зерна, чим порушено пункту 15 додатку 6 та пункт 21 Порядку № 1107;

- на зварювальні роботи, що є порушенням пункту 19 додатку 6 Порядку № 1107;

- не проведена ідентифікація потенційно небезпечного об`єкту, а саме:

- газопроводу високого тиску, що є порушенням вимог пункту 3 Порядку ідентифікаційї та обліку об`єктів підвищеної небезпеки, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11.07.2002 № 956 (далі - Порядок № 956);

- зберігання балонів кисню, балонів пропан-бутану, балонів ацетилену, що є порушенням пункту 3 Порядку № 956;

- дизельного палива, що є порушенням вимог пункту 3 Порядку № 956.

- артезіанська свердловина № 9-01 не обладнана рівнеміром, водоміром-лічильником, чим порушено вимоги пункту 5.3.3 Правил технічної експлуатації систем водопостачання та водовідведення населених пунктів України, затверджених наказом Державного комітету України по житлово-комунальному господарству від 05.07.1995 № 30 (далі - Правила № 30), та статті 98 Водного кодексу України;

- в артезіанській свердловині № 9-01 не проводяться заміри статичних та динамічних рівнів з наступною фіксацією їх в експлуатаційний журнал, чим порушено пункти 5.3.1, 5.3.4 Правил № 30;

- консервацію (ліквідацію) артезіанської свердловини № 128-17 не узгоджено з позивачем, не представлено типовий проект консервації (ліквідації) свердловин, чим порушено вимоги статей 54, 56 Кодексу України про надра, статтю 45 Гірничого кодексу України, пункти 1.4, 4.4 НПАОП 00.0-5.05-85 «Інструкція про порядок ліквідації. Консервації підприємств з видобутку корисних копалин» (в частині забезпечення безпеки, раціонального використання охорони надр) від 11.07.1985 № 28.

У зв`язку з виявленими порушеннями відповідачу внесено припис від 22.05.2019 № 616 (далі - припис № 616).

Відповідач оскаржив припис № 616 в судовому порядку.

Рішенням від 25.11.2019 у справі № 400/2853/19 Миколаївський окружний адміністративний суд відмовив у задоволенні адміністративного позову Товариства з обмеженою відповідальністю «ДОБРОБУТ» до Управління Держпраці у Миколаївській області про визнання протиправним та скасування припису від 22.05.2019 № 616.

Постановою від 12.02.2020 у справі № 400/2853/20 П`ятий апеляційний адміністративний суд залишив рішення Миколаївського окружного адміністративного суду від 25.11.2019 у справі № 400/2853/19 без змін.

Відповідач частково усунув виявлені перевіркою порушення.

У поясненнях від 22.07.2020 позивач зазначив, що не усунутими є порушення, пов`язані з роботами у вибухонебезпечних зонах, роботами в колодязях та замкнутому просторі, експлуатацією артезіанської свердловини № 128-17.

Усунення відповідачем решти порушень позивач не заперечує.

Суд бере до уваги, що заперечення відповідача проти позову стосуються процедурних питань та форми складеного акту, але не містять заперечень щодо відсутності зафіксованих в акті перевірки порушень законодавства у сфері охорони праці.

Рішенням від 25.11.2019 у справі № 400/2853/19, яке набрало законної сили, Миколаївський окружний адміністративний суд установив наявність порушень законодавства про працю з боку відповідача та правомірність припису № 616, в якому зазначені ті самі порушення, що і в акті перевірки.

Суд оцінює акт перевірки та припис № 616 як належні, допустимі, достовірні та достатні докази наявності порушень вимог охорони праці на об`єкті відповідача.

У зв`язку з цим належить надати оцінку стану усунення відповідачем виявлених перевіркою порушень.

Ухвалюючи рішення у справі, суд виходить з такого.

Відповідно до пункту 1 Положення про Державну службу України з питань праці, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11.02.2015 № 96, Державна служба України з питань праці (Держпраці) є центральним органом виконавчої влади, який реалізує державну політику у сферах промислової безпеки, охорони праці, гігієни праці, здійснення державного гірничого нагляду, а також з питань нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю, зайнятість населення, загальнообов`язкове державне соціальне страхування від нещасного випадку на виробництві та професійного захворювання, які спричинили втрату працездатності, у зв`язку з тимчасовою втратою працездатності, на випадок безробіття в частині призначення, нарахування та виплати допомоги, компенсацій, надання соціальних послуг та інших видів матеріального забезпечення з метою дотримання прав і гарантій застрахованих осіб.

Пункт 7 вищезазначеного Положення передбачає, що Держпраці здійснює свої повноваження безпосередньо та через утворені в установленому порядку територіальні органи.

Частина перша статті 39 Закону України від 14.10.1992 № 2694-XII «Про охорону праці» (далі - Закон № 2694-XII) встановлює, що посадові особи центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері охорони праці, мають право, зокрема, безперешкодно відвідувати підконтрольні підприємства (об`єкти), виробництва фізичних осіб, які відповідно до законодавства використовують найману працю, та здійснювати в присутності роботодавця або його представника перевірку додержання законодавства з питань, віднесених до їх компетенції.

Стаття 4 Закону № 2694-XII передбачає, що державна політика в галузі охорони праці спрямована на створення належних, безпечних і здорових умов праці, запобігання нещасним випадкам та професійним захворюванням та базується на принципах пріоритету життя і здоров`я працівників, повної відповідальності роботодавця за створення належних, безпечних і здорових умов праці.

Згідно з абзацом другим статті 1 Закону України від 05.04.2007 № 877-V «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» (далі - Закон №877-V), державний нагляд (контроль) - діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, місцевих державних адміністрацій, органів місцевого самоврядування (далі органи державного нагляду (контролю) в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб`єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, допустимого рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища.

Частина перша статті 39 Закону № 2694-XII передбачає, що посадові особи центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері охорони праці, мають право забороняти, зупиняти, припиняти, обмежувати експлуатацію підприємств, окремих виробництв, цехів, дільниць, робочих місць, будівель, споруд, приміщень, випуск та експлуатацію машин, механізмів, устаткування, транспортних та інших засобів праці, виконання певних робіт, застосування нових небезпечних речовин, реалізацію продукції, а також скасовувати або припиняти дію виданих ними дозволів і ліцензій до усунення порушень, які створюють загрозу життю працюючих.

Згідно з частиною п`ятою статті 4 Закону № 877-V, виробництво (виготовлення) або реалізація продукції, виконання робіт, надання послуг суб`єктами господарювання можуть бути зупинені повністю або частково виключно за рішенням суду.

Відповідно до частини сьомої статті 7 Закону № 877-V, на підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду. У разі необхідності вжиття інших заходів реагування орган державного нагляду (контролю) протягом п`яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу.

Системний аналіз наведених норм чинного законодавства вказує на те, що державний нагляд у сфері господарської діяльності має на меті виявити та запобігти порушенням вимог законодавства суб`єктами господарювання, що здійснюється як в інтересах суспільства, так і для забезпечення безпеки життя та здоров`я людини, а також належних, безпечних і здорових умов праці.

Підставою для звернення органу державного нагляду в суд з вимогою про зупинення суб`єктом господарювання виконання певних робіт є акт перевірки, в ході якої виявлено порушення вимог законодавства, що становлять загрозу життю та здоров`ю працюючих. Водночас застосування заходів реагування у сфері державного нагляду здійснюється судом до усунення суб`єктом господарювання тих порушень, що стали підставою для застосування заходів реагування.

Під загрозою життю та здоров`ю людей слід розуміти виникнення умов, за яких подальше продовження господарської діяльності, виконання робіт або експлуатація об`єкта, машин і механізмів несе ризик спричинення внаслідок цих умов фізичної шкоди громадянам, в тому числі такої, яка може призвести до смертельних наслідків.

Отже, застосування заходів реагування у сфері державного нагляду (контролю) є необхідним оперативним та превентивним способом впливу на порушника з метою усунення існування загрози життю та здоров`ю людей. При цьому застосування таких заходів обумовлюється саме наявністю факту порушення вимог законодавства, що зафіксований в акті перевірки та залишається не усунутим на час розгляду судом відповідного позову органу державного нагляду (контролю).

Суд установив, що позивач як суб`єкт нагляду у сфері охорони праці та промислової безпеки в ході планової перевірки виявив факти істотних порушень відповідачем вимог законодавства з питань охорони праці та промислової безпеки, що підтверджується Актом.

Згідно з частиною третьою статті 21 Закону 2694-XII, роботодавець зобов`язаний одержати дозвіл на виконання робіт підвищеної небезпеки та на експлуатацію (застосування) машин, механізмів, устаткування підвищеної небезпеки.

Згідно з пунктом 6 Порядку № 1107, дозвіл за формою згідно з додатком 1 видається роботодавцеві - на виконання робіт підвищеної небезпеки, що зазначені у групі А додатка 2, або на експлуатацію машин, механізмів, устатковання підвищеної небезпеки, що зазначені у групі А переліку машин, механізмів, устатковання підвищеної небезпеки, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 3 лютого 2021 р. № 77.

Пункт 3 групи А Переліку машин, механізмів, устатковання підвищеної небезпеки, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 3 лютого 2021 р. № 77, передбачає включення до цього Переліку газонебезпечних робіт та робіт у вибухопожежонебезпечних та/або пожежонебезпечних зонах.

За нормами пункту 6 Порядку № 1107 в редакції станом на дату проведення перевірки та внесення припису № 616, дозвіл за формою згідно з додатком 1 видається роботодавцеві - на виконання робіт підвищеної небезпеки, що зазначені у додатку 2, або на експлуатацію машин, механізмів, устаткування підвищеної небезпеки, що зазначені у додатку 3.

Відповідно до пункту 6 додатку 2 до Порядку № 1107 в редакції станом на дату проведення перевірки та внесення припису № 616, газонебезпечні роботи та роботи у вибухопожежонебезпечних зонах належать до робіт підвищеної небезпеки, для виконання яких потрібний дозвіл.

Отже, відсутність дозволу на виконання газонебезпечних робіт є порушенням законодавства про охорону праці.

Пункт 8 додатку 6 до Порядку № 1107 станом на дату проведення перевірки та внесення припису передбачав включення робіт у колодязях, шурфах, траншеях, котлованах, бункерах, камерах, колекторах, замкнутому просторі (ємностях, боксах, топках, трубопроводах) до переліку видів робіт підвищеної небезпеки, які виконуються на підставі декларації відповідності матеріально-технічної бази вимогам законодавства з охорони праці.

Пункт 7 групи А додатку 2 до Порядку № 1107 у редакції станом на дату розгляду справи відносить роботи в колодязях, шурфах, траншеях, котлованах, бункерах, камерах, колекторах, замкнутому просторі (ємностях, боксах, топках, трубопроводах тощо) до видів робіт підвищеної небезпеки, які виконуються на підставі дозволу.

Отже, для виконання таких робіт вимагається дозвіл, що є більш суворою вимогою, ніж подання декларації. Відсутність такого дозволу є порушенням законодавства про охорону праці.

За нормами статті 54 Кодексу України про надра, ліквідація і консервація гірничодобувних об`єктів або їх ділянок здійснюються за погодженням з центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері охорони праці, та іншими заінтересованими органами в порядку, встановленому центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері гірничого нагляду та промислової безпеки.

Відповідно до статті 45 Гірничого закону України, ліквідація або консервація гірничого підприємства здійснюється за проектом, затвердженим власником (керівником) гірничого підприємства, який включає соціально-економічне обґрунтування, технічне рішення, пропозиції про можливе відновлення гірничих робіт, використання гірничих виробок, будівель, споруд іншого призначення, заходи, спрямовані на запобігання небезпечному впливу на інші підприємства, довкілля та людей, та який пройшов оцінку впливу на довкілля, технічну та інші види експертиз, а також погоджений в установленому законодавством порядку з органами гірничого нагляду, органами місцевого самоврядування та іншими заінтересованими органами.

Відповідач надав до суду акт на консервацію артезіанської свердловини № 128-17 від 04.06.2019 комісією у складі посадових осіб відповідача. Доказів погодження консервації артезіанської свердловини з позивачем відповідач не подав.

Непогодження консервації артезіанської свердловини № 128-17 з позивачем та неподання типового проекту консервації свердловини є порушенням чинного законодавства.

Відповідно до частини першої статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Позивач довів належними і допустимими доказами наявність виявлених перевіркою зазначених вище порушень, натомість відповідач не надав суду доказів їх усунення в повному обсязі.

Суд установив, що позивач як суб`єкт нагляду у сфері охорони праці та промислової безпеки в ході планової перевірки виявив факти істотних порушень відповідачем вимог законодавства з питань охорони праці та промислової безпеки, що підтверджується актом перевірки та приписом № 616, правомірність якого підтверджена рішенням суду від 25.11.20219 у справі № 400/2853/19.

Виявлені перевіркою порушення відповідачем усунуті лише частково.

Відповідач не подав доказів отримання дозволу на проведення вибухонебезпечних робіт, дозволу або декларації на проведення робіт у колодязях та замкнутому просторі, погодження консервації свердловини № 128-17 з позивачем.

Надаючи відповідь на аргументи відповідача про недоліки акту перевірки, суд зазначає, що лише неточність форми чи порушення порядку складання акту, якщо б такі мали місце, не можуть самі по собі бути доказом відсутності порушень, установлених під час перевірки.

Доводи відповідача про відсутність опису виявлених порушень в акті перевірки спростовується змістом цього акту, зокрема, даними стовпчика «Детальний опис виявленого порушення» акту. В акті наведені норми законодавства, які порушені. Посилання відповідача на незрозумілість для нього абревіатури «НПАОП» суд відхиляє, оскільки його значення як «нормативно-правові акти з охорони праці» є загальновідомим та відповідні акти наявні у вільному доступі. Більше того, виконання відповідачем певних робіт та експлуатації механізмів, устаткування тощо вимагає наявності спеціальних знань у його працівників, у тому числі і нормативно-правових актів у сфері охорони праці.

На підставі вищенаведеного позов належить задовольнити частково, в частині повної заборони робіт у вибухонебезпечних зонах, робіт в колодязях та замкнутому просторі та експлуатації артезіанської свердловини № 128-17.

Судові витрати у справі становить судовий збір у сумі 1 921 грн., сплачений позивачем за платіжним дорученням від 19.08.2019 № 531 за подання позовної заяви до адміністративного суду.

За нормами частини другої статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України, при задоволенні позову суб`єкта владних повноважень з відповідача стягуються виключно судові витрати суб`єкта владних повноважень, пов`язані із залученням свідків та проведенням експертиз.

У зв`язку з цим, сплачений позивачем судовий збір не належить стягувати з відповідача.

Керуючись статтями 2, 19, 139, 241 - 246, 262 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ВИРІШИВ:

1. Позов Управління Держпраці у Миколаївській області (вул. Маршала Василевського, 40/1, м. Миколаїв, 54003, ідентифікаційний код за ) до Товариства з обмеженою відповідальністю "ДОБРОБУТ" (вул. Садова, буд.55, с. Михайлівка, Миколаївський район, Миколаївська область, 57116, ідентифікаційний код за ) задовольнити частково.

2. Застосувати до Товариства з обмеженою відповідальністю «ДОБРОБУТ» (вул. Садова, 55, с. Михайлівка, Миколавїський район, Миколаївська область, 57116, ідентифікаційний код за ) захід реагування у сфері державного нагляду шляхом повної заборони робіт у вибухонебезпечних зонах, робіт в колодязях та замкнутому просторі та експлуатації артезіанської свердловини № 128-17.

3. У задоволенні решти позовних вимог відмовити.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду. Апеляційна скарга на рішення суду першої інстанції подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частину рішення суду, або справу було розглянуто в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Апеляційна скарга подається учасниками справи відповідно до статті 297 Кодексу адміністративного судочинства України з урахуванням пункту 15.5 Розділу VII Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя В.В. Птичкіна