Справа № 520/5911/21
Суддя: Мар'єнко Л.М.
Дата ухвалення: 2021-06-03 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
У Х В А Л А

про закриття провадження у справі

03.06.2021 року справа № 520/5911/21

Харківський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді - Мар`єнко Л.М.,

при секретарі судового засідання - Рєзнік Е.О.,

за участю: прокурора - Омельник М.М.,

представника відповідача - Прядко Л.В.

розглянувши в місті Харкові в приміщенні Харківського окружного адміністративного суду в підготовчому засіданні позовну заяву Керівника Шевченківської окружної прокуратури міста Харкова Харківської області (вул. Тобольська, буд. 55А,м. Харків,61072), в інтересах держави в особі Харківської міської ради (майдан Конституції, 7, м.Харків, 61200) до Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю та земельних відносин Харківської міської ради (пров. Соборний, буд. 1,м. Харків,61200), треті особи - ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ), Товариство з обмеженою відповідальністю "ХУКА ЕНТЕРПРАЙЗ" (вул.Сковородинівська, 8, кв.2, м.Харків) про скасування реєстрації повідомлення та декларації про готовність до експлуатації, -

В С Т А Н О В И В:

Керівник Шевченківської окружної прокуратури міста Харкова Харківської області в інтересах держави в особі Харківської міської ради звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з позовною заявою, в якій просить суд:

- скасувати реєстрацію повідомлення про початок будівельних робіт № ХК 42, яке зареєстроване Інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради від 23.09.2020;

- скасувати реєстрацію декларації про готовність до експлуатації об`єкта №ХК 31, яка зареєстрована Інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради від 25.01.2021.

Від представника відповідача, Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю та земельних відносин Харківської міської ради, - Прядко Л.В., через канцелярію суду, надійшло клопотання про закриття провадження у справі №520/5911/21 на підставі п.1 ч.1 ст.238 КАС України.

В судовому засіданні прокурор - Омельник М.М. заперечувала проти закриття провадження по справі.

Представник відповідача - Прядко Л.В. в судовому засіданні підтримала заявлене клопотання.

В судове засідання представники третіх осіб - не прибули, про час, дату та місце слухання справи повідомлені належним чином, про що свідчать поштові повідомлення в матеріалах справи.

Таким чином, відповідно ч.3 ст.205 КАС України суд розглядає справу за відсутності представників третіх осіб.

Вислухавши пояснення прокурора та представника відповідача, дослідивши матеріали справи, перевіривши доводи клопотання представника відповідача, суд дійшов наступного.

Згідно частини 1 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

За визначенням пунктів 1, 2 та 7 частини першої статті 4 КАС адміністративна справа - це переданий на вирішення адміністративного суду публічно-правовий спір; публічно-правовий спір - це спір, у якому, зокрема, хоча б одна сторона здійснює публічно-владні управлінські функції, в тому числі на виконання делегованих повноважень, і спір виник у зв`язку із виконанням або невиконанням такою стороною зазначених функцій; суб`єкт владних повноважень - це орган державної влади, орган місцевого самоврядування, їх посадова чи службова особа, інший суб`єкт при здійсненні ними публічно-владних управлінських функцій на підставі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень, або наданні адміністративних послуг.

Згідно зі статтею 46 КАС сторонами в адміністративному процесі є позивач та відповідач. Позивачем в адміністративній справі можуть бути громадяни України, іноземці чи особи без громадянства, підприємства, установи, організації (юридичні особи), суб`єкти владних повноважень. Відповідачем в адміністративній справі є суб`єкт владних повноважень, якщо інше не встановлено цим Кодексом.

Згідно з частинами третьою - п`ятою статті 53 КАС у визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, вступає за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами. Прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. У разі відкриття провадження за позовною заявою, поданою прокурором в інтересах держави в особі органу, уповноваженого здійснювати функції держави у спірних правовідносинах, зазначений орган набуває статусу позивача. У разі відсутності такого органу або відсутності у нього повноважень щодо звернення до суду прокурор зазначає про це в позовній заяві і в такому разі прокурор набуває статусу позивача.

Пунктом 2 частини першої статті 2 Закону України «Про прокуратуру» (тут і далі - у редакції, чинній на момент звернення із цим позовом) визначено, що на прокуратуру покладається функція представництва інтересів громадянина або держави в суді у випадках, визначених цим Законом.

Відповідно до статті 23 Закону України «Про прокуратуру» прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу.

У контексті зазначених норм можна зробити висновок, що в адміністративному процесі прокурор набуває статусу позивача в разі, якщо певними діями, рішеннями чи бездіяльністю порушено інтерес держави у публічних правовідносинах, а орган, який уповноважений реалізовувати або захищати такий інтерес, відсутній або в силу закону не наділений повноваженнями самостійно звертатися до суду.

У такому випадку прокурор здійснює квазіпредставницьку функцію, виступаючи в інтересах певного органу державної влади, однак, в адміністративному судочинстві прокурор не може набувати статус) сторони у справі із самостійними інтересами, правами та обов`язками, крім випадків, коли це прямо передбачено нормами КАС.

Слід повтор по наголосити, що за змістом статті 2 КАС метою вирішення спору у сфері публічно-правових відносин є ефективний захист прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Однак у спорі, що розглядається, прокурор не реалізовує публічно-владні управлінські функції стосовно відповідача та не здійснює представництво будь-якого державного органу, оскільки зі спору вбачається, що його предметом є питання додержання вимог містобудівного законодавства, відтак - органом, уповноваженим на реалізацію цього питання, власне і є відповідач.

Вирішення адміністративним судом спору, який виник між прокурором та Інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю та земельних відносин Харківської міської ради, не відповідатиме меті ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень, оскільки зводитиметься до розгляду державою в особі уповноваженого нею органу (суду) спору між іншими її органами, тобто спору держави із самою собою.

Невідповідність меті вирішення публічно-правового спору та завданням адміністративного судочинства обумовлює потребу розв`язання такого спору в межах існуючих адміністративних процедур, а не в судовому порядку.

Відповідно до пункту 3 частини першої статті 19 КАС справами у публічно-правових спорах, на які поширюється юрисдикція адміністративних судів, є, зокрема, спори між суб`єктами владних повноважень з при воду реалізації їхньої компетенції у сфері управління, у тому числі делегованих повноважень.

Вирішення судом так званого «компетенційного» спору між суб`єктами владних повноважень у широкому розумінні спрямоване саме на захист прав та інтересів фізичних та юридичних осіб, оскільки сприяє досягненню юридичної визначеності у відносинах між особами приватного права та органами державної влади.

Однак спір між прокуратурою та Інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю та земельних відносин Харківської міської ради щодо примус) до виконання Інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю та земельних відносин Харківської міської ради своїх функцій не є компетенційним, можливість його вирішення адміністративним судом КАС не передбачена.

При цьому у цій справі поняття «спір, який не підлягає розгляду в порядку адміністративного судочинства» слід тлумачити як поняття, що стосується спорів, які не підлягають розгляду в порядку адміністративного судочинства, а також спорів, які взагалі не підлягають судовому розгляду. А тому такий спір між державними органами не може бути вирішений у судах жодної юрисдикції.

Отже, прокурор, визначивши належне коло учасників спору та обравши відповідний спосіб захисну, має можливість звернутися до суду в порядку цивільного чи господарського судочинства.

Аналогічний правовий висновок зазначено у постанові Верховного суду від 30.09.2020 року по справі №815/6347/17.

Велика Палата Верховного Суду у постановах від 04.12.2019 (справа №826/6233/17) та від 13.11.2019 (справа № 826/3115/17) зазначала, що за загальним правилом один орган державної влади а є може звертатися з позовом до іншого органу, бо це означатиме позов держави до неї самої. Винятком є компетенційний спір. Втім, хоча формально цей спір вирішується у позовному провадженні, по суті це не є спором про право. Натомість у такому судовому процесі суд дає тлумачення законодавства, роз`яснюючи межі компетенції органів.

При цьому під компетенційним спором слід розуміти спір між суб`єктами владних повноважень з приводу реалізації їхньої компетенції у сфері управління (публічної адміністрації), у том) кислі - делегованих повноважень. Особливість судового розгляду компетенційних спорів зумовлена необхідністю вирішення питання про те, чи належним чином реалізована компетенція відповідача та чи не порушена при реалізації повноважень відповідача компетенція позивача.

Також для звернення до адміністративного суду суб`єкт владних повноважень як позивач повинен відповідати основним умовам, а саме: такий суб`єкт має бути наділений повноваженнями для звернення до суду.

Колегія суддів Верховного Суду у постанові від 13.04.2021 року по справі №540/2804/19 зазначила про аналогічні висновки.

Аналогічний правовий висновок викладений в постанові Великої Палати Верховного суду від 13.11.2019 року по справі №826/3115/17 (провадження №11-892апп19).

Згідно ч.5 ст.242 КАС України, при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Таким чином, судом встановлено, що спір у цій справі не відноситься до компетенційних, оскільки у цьому випадку не йдеться про спір щодо розмежування компетенції, прокурор в інтересах Харківської міської ради звертається до суду з вимогою скасувати реєстрацію повідомлення про початок будівельних робіт № ХК42, яке зареєстроване Інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради від 23.09.2020 та скасування реєстрації декларації про готовність до експлуатації об`єкта №ХК 31, яка зареєстрована Інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради від 25.01.2021 року.

Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 238 КАС України суд закриває провадження у справі, якщо справу не належить розглядати за правилами адміністративного судочинства.

З огляду на викладене, суд дійшов висновку про закриття провадження у справі на підставі п.1 ч.1 ст.238 КАС України.

Частиною 2 ст.239 КАС України встановлено, що у разі закриття провадження у справі повторне звернення до суду зі спору між тими самими сторонами, про той самий предмет і з тих самих підстав не допускається.

Керуючись положеннями статей 238, 243, 244, 294 КАС України, суд, -

У Х В А Л И В :

Закрити провадження у справі за позовною заявою Керівника Шевченківської окружної прокуратури міста Харкова Харківської області (вул. Тобольська, буд. 55А,м. Харків,61072), в інтересах держави в особі Харківської міської ради (майдан Конституції, 7, м.Харків, 61200) до Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю та земельних відносин Харківської міської ради (пров. Соборний, буд. 1,м. Харків,61200), треті особи - ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ), Товариство з обмеженою відповідальністю "ХУКА ЕНТЕРПРАЙЗ" (вул.Сковородинівська, 8, кв.2, м.Харків) про скасування реєстрації повідомлення та декларації про готовність до експлуатації.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або набрання законної сили рішенням за наслідками апеляційного перегляду.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено цим Кодексом.

Ухвала, постановлена судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, під час розгляду справи в письмовому провадженні, набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Другого апеляційного адміністративного суду через Харківський окружний адміністративний суд шляхом подачі апеляційної скарги протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини ухвали суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повний текст ухвали виготовлено 09.06.2021 року, з урахуванням перебуванням судді у відпустці 07.06.2021 року.

Суддя Мар`єнко Л.М.