Справа № 360/2881/21
Суддя: С.В. Борзаниця
Дата ухвалення: 2021-06-09 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЛУГАНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

09 червня 2021 року СєвєродонецькСправа № 360/2881/21

Суддя Луганського окружного адміністративного суду Борзаниця С.В., перевіривши матеріали позовної заяви Товариства з обмеженою відповідальністю «Науково-виробниче підприємство «Зоря» до Рубіжанського міського відділу державної виконавчої служби Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків) про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії,

ВСТАНОВИВ:

04.06.2021 до Луганського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява Товариства з обмеженою відповідальністю «Науково-виробниче підприємство «Зоря» (далі також позивач, ТОВ НВП «Зоря») до Рубіжанського міського відділу державної виконавчої служби Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків) (далі відповідач), в якій просить:

- визнати протиправною бездіяльність державного виконавця Рубіжанського міського відділу державної виконавчої служби Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків) у зведеному виконавчому провадженні ЗВП № 2041548, яка виразилась у невинесенні постанови про накладення арешту на розрахункові рахунки боржника Комунального підприємства «Рубіжанське виробниче управління водопровідно-каналізаційного господарства» Рубіжанської міської ради та нездійсненні арешту розрахункових рахунків, виявлених згідно з листом Державної фіскальної служби від 03.11.2020;

- зобов`язати державного виконавця Рубіжанського міського відділу Державної виконавчої служби Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків), у зведеному виконавчому провадженні ЗВП № 2041548 усунути допущене порушення шляхом накладення арешту на розрахункові рахунки боржника Комунального підприємства «Рубіжанське виробниче управління водопровідно-каналізаційного господарства» Рубіжанської міської ради, виявлені згідно з листом Державної фіскальної служби від 03.11.2020 за переліком;

- визнати протиправною бездіяльність державного виконавця Рубіжанського міського відділу Державної виконавчої служби Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків) у зведеному виконавчому провадженні ЗВП № 2041548, яка виразилась у невинесенні постанови про проведення опису та накладення арешту на транспортні засоби боржника Комунального підприємства «Рубіжанське виробниче управління водопровідно-каналізаційного господарства» Рубіжанської міської ради, виявлені згідно з листом Національної поліції від 03.11.2020;

- зобов`язати державного виконавця Рубіжанського міського відділу Державної виконавчої служби Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків) у зведеному виконавчому провадженні ЗВП № 2041548 усунути допущене порушення шляхом проведення опису та накладення арешту на транспортні засоби боржника Комунального підприємства «Рубіжанське виробниче управління водопровідно-каналізаційного господарства» Рубіжанської міської ради, виявлені згідно з листом Міністерства внутрішніх справ України від 03.11.2020 за переліком;

- визнати протиправною бездіяльність державного виконавця Рубіжанського міського відділу Державної виконавчої служби Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків) у зведеному виконавчому провадженні ЗВП № 2041548, яка виразилась у невинесенні постанови про накладення арешту на грошові кошти, що перебувають на розрахункових рахунках Комунального підприємства «Єдиний розрахунковий центр» Рубіжанської міської ради Луганської області та належать боржнику Комунальному підприємству «Рубіжанське виробниче управління водопровідно-каналізаційного господарства» Рубіжанської міської ради, виявлені відповідно до листа Товариства з обмеженою відповідальністю «Науково-виробниче підприємство «Зоря» від 19.01.2021 та доданих до нього документів;

- зобов`язати державного виконавця Рубіжанського міського відділу Державної виконавчої служби Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків) у зведеному виконавчому провадженні ЗВП № 2041548 звернути стягнення на майно та грошові кошти, що належать боржнику Комунальному підприємству «Рубіжанське виробниче управління водопровідно-каналізаційного господарства» Рубіжанської міської ради та перебувають на розрахункових рахунках Комунального підприємства «Єдиний розрахунковий центр» Рубіжанської міської ради Луганської області.

За приписами пунктів 3 та 6 частини першої статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу, чи немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Суддя відкриває провадження в адміністративній справі на підставі позовної заяви, якщо відсутні підстави для залишення позовної заяви без руху, її повернення чи відмови у відкритті провадження у справі (частина друга статті 171 КАС України).

Розглянувши матеріали адміністративного позову, суд дійшов такого.

Відповідно до частини третьої статті 161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до частини другої статті 132 КАС України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначає Закон України від 08.07.2011 № 3674-VI «Про судовий збір» (далі - Закон № 3674-VI).

Згідно з частиною першою статті 3 Закону № 3674-VI судовий збір справляється за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством.

Частиною першою статті 4 Закону № 3674-VI встановлено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно з частиною другою статті 4 Закону № 3674-VI за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру суб`єктом владних повноважень, юридичною особою або фізичною особою - підприємцем сплачується судовий збір у розмірі 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно з частиною третьою статті 6 Закону України «Про судовий збір» у разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Станом на 01 січня 2021 року розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб становить 2270,00 грн. Тобто, за одну вимогу немайнового характеру юридична особа має сплатити судовий збір у розмірі 2270,00 грн.

Позивачем заявлено 3 вимоги немайнового характеру (однією позовною вимогою немайнового характеру є: вимога про визнання протиправним акта як передумова для застосування способу захисту порушеного права - скасувати або визнати нечинним рішення чи окремі його положення, вимога про визнання протиправними акта, дії чи бездіяльності як передумова для застосування інших способів захисту порушеного права - зобов`язати прийняти рішення, вчинити дії або утриматися від їх вчинення тощо).

Судовий збір складатиме 6810,00 грн, а саме:

- 2270,00 грн за позовну вимогу немайнового характеру про визнання протиправною бездіяльності державного виконавця Рубіжанського міського відділу державної виконавчої служби Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків) у зведеному виконавчому провадженні ЗВП № 2041548, яка виразилась у невинесенні постанови про накладення арешту на розрахункові рахунки боржника Комунального підприємства «Рубіжанське виробниче управління водопровідно-каналізаційного господарства» Рубіжанської міської ради та нездійсненні арешту розрахункових рахунків, виявлених згідно з листом Державної фіскальної служби від 03.11.2020, зобов`язання державного виконавця Рубіжанського міського відділу Державної виконавчої служби Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків), у зведеному виконавчому провадженні ЗВП № 2041548 усунути допущене порушення шляхом накладення арешту на розрахункові рахунки боржника Комунального підприємства «Рубіжанське виробниче управління водопровідно-каналізаційного господарства» Рубіжанської міської ради, виявлені згідно з листом Державної фіскальної служби від 03.11.2020 за переліком (1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб);

- 2270,00 грн за позовну вимогу немайнового характеру про визнання протиправною бездіяльності державного виконавця Рубіжанського міського відділу Державної виконавчої служби Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків) у зведеному виконавчому провадженні ЗВП № 2041548, яка виразилась у невинесенні постанови про проведення опису та накладення арешту на транспортні засоби боржника Комунального підприємства «Рубіжанське виробниче управління водопровідно-каналізаційного господарства» Рубіжанської міської ради, виявлені згідно з листом Національної поліції від 03.11.2020, зобов`язання державного виконавця Рубіжанського міського відділу Державної виконавчої служби Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків) у зведеному виконавчому провадженні ЗВП № 2041548 усунути допущене порушення шляхом проведення опису та накладення арешту на транспортні засоби боржника Комунального підприємства «Рубіжанське виробниче управління водопровідно-каналізаційного господарства» Рубіжанської міської ради, виявлені згідно з листом Міністерства внутрішніх справ України від 03.11.2020 за переліком; (1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб);

- 2270,00 грн за позовну вимогу немайнового характеру про визнання протиправною бездіяльності державного виконавця Рубіжанського міського відділу Державної виконавчої служби Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків) у зведеному виконавчому провадженні ЗВП № 2041548, яка виразилась у невинесенні постанови про накладення арешту на грошові кошти, що перебувають на розрахункових рахунках Комунального підприємства «Єдиний розрахунковий центр» Рубіжанської міської ради Луганської області та належать боржнику Комунальному підприємству «Рубіжанське виробниче управління водопровідно-каналізаційного господарства» Рубіжанської міської ради, виявлені відповідно до листа Товариства з обмеженою відповідальністю «Науково-виробниче підприємство «Зоря» від 19.01.2021 та доданих до нього документів, зобов`язання державного виконавця Рубіжанського міського відділу Державної виконавчої служби Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків) у зведеному виконавчому провадженні ЗВП № 2041548 звернути стягнення на майно та грошові кошти, що належать боржнику Комунальному підприємству «Рубіжанське виробниче управління водопровідно-каналізаційного господарства» Рубіжанської міської ради та перебувають на розрахункових рахунках Комунального підприємства «Єдиний розрахунковий центр» Рубіжанської міської ради Луганської області (1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб);

Оглядом матеріалів позовної заяви встановлено, що позивачем до позовної заяви додано квитанцію від 13.04.2021 № 631/1 про сплату судового збору в розмірі 11350,00 грн.

Довідкою Луганського окружного адміністративного суду від 07.06.2021 встановлено, що 04.06.2021 за вхідним реєстраційним номером 19220/2021 до Луганського окружного адміністративного суду надійшов адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю «Науково-виробниче підприємство «Зоря» до Рубіжанського міського відділу державної виконавчої служби Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків) про визнання протиправною бездіяльності щодо невинесення постанов, зобов`язання вчинити певні дії. Позивачем до матеріалів позовної заяви додано платіжне доручення про сплату судового збору в сумі 11350,00 грн від 13.04.2021 № 631/1. Згідно з інформацією реєстру підтвердження оплат комп`ютерної програми «Діловодство спеціалізованого суду», сплачений за платіжним дорученням від 13.04.2021 № 631/1 в сумі 11350,00 грн судовий збір враховано по справі № 360/1612/21 (суддя Чернявська Т.І.). Статтею 9 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що зарахування судового збору перевіряється судом перед відкриттям провадження. Обов`язок перевірити повноту сплати судового збору покладається на суд, який відкриває провадження. У зв`язку зі здійсненням контролю за зарахуванням судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України з метою запобігання неправомірному використанню одних і тих самих платіжних документів про сплату судового збору декілька разів, сплату судового збору за платіжним дорученням від 13.04.2021 № 631/1 на суму 11350,00 грн у справі 360/2881/21 не підтверджено.

Ухвалою Луганського окружного адміністративного суду від 1814.05.2021 по справі № 360/1612/21 позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «Науково-виробниче підприємство «Зоря» до Рубіжанського міського відділу державної виконавчої служби Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків) про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії повернуто позивачу. Повернуто Товариству з обмеженою відповідальністю «Науково-виробниче підприємство «Зоря» судовий збір, сплачений при зверненні до Луганського окружного адміністративного суду з позовною заявою за платіжним дорученням від 01.03.2021 № 631/0 на суму 2270,00 грн та за платіжним дорученням від 13.04.2021 № 631/1 на суму 11350,00 грн.

Ухвала набрала законної сили 14.05.2021.

Таким чином, судом установлено, що у справі № 360/2881/21 за позовною заявою Товариства з обмеженою відповідальністю «Науково-виробниче підприємство «Зоря» до Рубіжанського міського відділу державної виконавчої служби Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків) про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії судовий збір не сплачений.

Оскільки при зверненні до суду з позовом позивачем сплачено судовий збір у розмірі 2270,00 грн, позивачу необхідно доплатити судовий збір у розмірі 6810,00 грн.

Зазначений недолік позовної заяви може бути усунений шляхом подання оригіналу документа про сплату судового збору у розмірі 6810,00 грн за наступними реквізитами для сплати судового збору: 22030101 Судовий збір (Державна судова адміністрація України, 050), Отримувач коштів: ГУК у Луг.обл./МТГ м.Сєвєр/22030101; Рахунок отримувача: UA4012499; Код отримувача: 37991110; Банк отримувача: Казначейство України (ел. адм. подат.); Відомча ознака: «84» Окружні адміністративні суди.

Позивачем у позовній заяві як треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмету спору на стороні відповідача, вказані Комунальне підприємство «Рубіжанське виробниче управління водопровідно-каналізаційного господарства» Рубіжанської міської ради Луганської області та Комунальне підприємство «Єдиний розрахунковий центр» Рубіжанської міської ради Луганської області.

Положеннями статті 49 КАС України визначено можливість залучення до участі у справі третіх осіб: 1) які заявляють самостійні вимоги щодо предмета спору; 2) які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача; 3) які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача.

Відповідно до частини четвертої статті 49 КАС України у заявах про залучення третіх осіб і у заявах третіх осіб про вступ у справу на стороні позивача або відповідача зазначається, на яких підставах третіх осіб належить залучити до участі у справі.

Згідно з частиною п`ятою статті 49 КАС України про залучення третіх осіб до участі у справі суд постановляє ухвалу, в якій зазначає, на які права чи обов`язки такої особи та яким чином може вплинути рішення суду у справі. Ухвала за наслідками розгляду питання про вступ у справу третіх осіб окремо не оскаржується. Заперечення проти такої ухвали може бути включено до апеляційної чи касаційної скарги на рішення суду, прийняте за результатами розгляду справи.

Частиною п`ятою статті 161 КАС України визначено, що у разі необхідності до позовної заяви додаються клопотання та заяви позивача про розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження, участь у судовому засіданні щодо розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження, звільнення (відстрочення, розстрочення, зменшення) від сплати судового збору, про призначення експертизи, витребування доказів, про забезпечення надання безоплатної правничої допомоги, якщо відповідний орган відмовив у її наданні, тощо.

Таким чином, питання щодо залучення до участі у справі третіх осіб вирішується виключно відповідною ухвалою суду, а не шляхом самостійного зазначення таких третіх осіб позивачем у позовній заяві.

Відповідно до пункту 5 частини першої статті 171 КАС України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними).

У разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску (частина шоста статті 161 КАС України).

Згідно з пунктом 1 частини другої статті 287 КАС України позовну заяву у справах з приводу рішень, дій або бездіяльності органу державної виконавчої служби, приватного виконавця може бути подано до суду у десятиденний строк з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення її прав, свобод чи інтересів.

У разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку (частина перша статті 123 КАС України).

Стаття 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція) гарантує право на справедливий і публічний розгляд справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, при визначенні цивільних прав і обов`язків особи чи при розгляді будь-якого кримінального обвинувачення, що пред`являється особі. Ключовими принципами цієї статті є верховенство права та належне здійснення правосуддя. Ці принципи також є основоположними елементами права на справедливий суд.

Ураховуючи той факт, що право на справедливий суд займає основне місце у системі глобальних цінностей демократичного суспільства, Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ) у своїй практиці пропонує досить широке його тлумачення.

У рішенні від 04 грудня 1995 року у справі «Белле проти Франції» (Bellet v. France) ЄСПЛ зазначив, що пункт 1 статті 6 Конвенції містить гарантії справедливого судочинства, одним з аспектів яких є доступ до суду. Рівень доступу, наданий національним законодавством, має бути достатнім для забезпечення права особи на суд з огляду на принцип верховенства права в демократичному суспільстві. Для того щоб доступ був ефективним, особа повинна мати чітку практичну можливість оскаржити дії, які становлять втручання у її права.

Основною складовою права на суд є право доступу до суду в тому розумінні, що особі має бути забезпечена можливість звернутися до суду для вирішення певного питання і що з боку держави не повинні чинитися правові чи практичні перешкоди для здійснення цього права.

У своїй практиці ЄСПЛ неодноразово наголошував на тому, що право на доступ до суду, закріплене у статті 6 розділу І Конвенції, не є абсолютним: воно може бути піддане допустимим обмеженням, оскільки вимагає за своєю природою державного регулювання. Держави-учасниці користуються у цьому питанні певною свободою розсуду. Однак суд повинен прийняти в останній інстанції рішення про дотримання вимог Конвенції; він повинен переконатись у тому, що право доступу до суду не обмежується таким чином чи такою мірою, що сама суть права буде зведена нанівець. Крім того, подібне обмеження не буде відповідати статті 6 розділу І Конвенції, якщо воно не переслідує легітимної мети та не існує розумної пропорційності між використаними засобами й поставленою метою (див. рішення від 12 липня 2001 року у справі «Принц Ліхтенштейну Ганс-Адамс ІІ проти Німеччини»).

Практика ЄСПЛ щодо України стосовно гарантій, закріплених статтею 6 розділу І Конвенції, знайшла своє відображення у справах, які стосуються права доступу до суду та справедливого судового розгляду.

Аналізуючи таку практику у контексті гарантій, закріплених статтею 6 розділу І Конвенції, можна зробити висновок, що причини порушення прав людини частіше за все полягають у недосконалому законодавстві або в його практичному застосуванні державними органами та судовими інстанціями.

ЄСПЛ у рішенні від 6 вересня 2005 року у справі «Салов проти України» зауважує, що однією з вимог, яка постає з вислову «передбачений законом», є передбачуваність відповідних заходів. Та чи інша норма не може вважатись «законом», якщо її не сформульовано з достатньою чіткістю, щоб громадянин міг регулювати свою поведінку: він повинен мати можливість (за необхідності й за належної правової допомоги) передбачити наслідки, до яких може призвести певна дія. Крім того, ЄСПЛ підкреслює, що рівень передбачуваності значною мірою залежить від змісту заходу, сфери, яку він має охопити, а також кількості й статусу тих, до кого він застосовується.

Велика Палата Верховного Суду в постанові від 13 березня 2019 року у справі № 920/149/19 (провадження 12-297гс18) та Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду в постанові від 08 жовтня 2019 року у справі № 440/1290/19 (провадження К/9901/21495/19) зазначили, що стаття 74 Закону України «Про виконавче провадження» є загальною нормою по відношенню до статті 287 КАС України, адже застосовується до більш широкого кола відносин: 1) відносин, які виникають при оскарженні дій щодо виконання будь-якого виконавчого документа, а не тільки рішення суду; 2) відносин, які виникають при оскарженні дій державного виконавця не тільки до суду, але й до органів ДВС.

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду в постанові від 08 жовтня 2019 року у справі № 440/1290/19 вказав, що при здійсненні судочинства в спірних правовідносинах адміністративний суд правомірно застосував спеціальну норму, якою визначено порядок обчислення строку звернення до адміністративного суду з позовною заявою, тобто КАС України, а не Закон України «Про виконавче провадження».

Досліджуючи питання щодо юридичної визначеності норми закону та передбачуваності наслідків її застосування у питанні усунення правової колізії, яка виникла між нормою частини першої статті 341 ГПК України та нормою частини п`ятої статті 74 Закону України від 02 червня 2016 року № 1404-VІІІ «Про виконавче провадження» щодо строку оскарження рішень, дій або бездіяльності органів виконавчої служби, Велика Палата Верховного Суду в постанові від 13 березня 2019 року у справі № 920/149/19 (провадження 12-297гс18) дійшла таких висновків:

«36. Стаття 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція) гарантує право на справедливий і публічний розгляд справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, при визначенні цивільних прав і обов`язків особи чи при розгляді будь-якого кримінального обвинувачення, що пред`являється особі. Ключовими принципами цієї статті є верховенство права та належне здійснення правосуддя. Ці принципи також є основоположними елементами права на справедливий суд.

37. Ураховуючи той факт, що право на справедливий суд займає основне місце у системі глобальних цінностей демократичного суспільства, ЄСПЛ у своїй практиці пропонує досить широке його тлумачення.

38. У рішенні від 04 грудня 1995 року у справі «Белле проти Франції» (Bellet v. France) ЄСПЛ зазначив, що пункт 1 статті 6 Конвенції містить гарантії справедливого судочинства, одним з аспектів яких є доступ до суду. Рівень доступу, наданий національним законодавством, має бути достатнім для забезпечення права особи на суд з огляду на принцип верховенства права в демократичному суспільстві. Для того щоб доступ був ефективним, особа повинна мати чітку практичну можливість оскаржити дії, які становлять втручання у її права.

39. Основною складовою права на суд є право доступу до суду в тому розумінні, що особі має бути забезпечена можливість звернутися до суду для вирішення певного питання і що з боку держави не повинні чинитися правові чи практичні перешкоди для здійснення цього права.

40. У своїй практиці ЄСПЛ неодноразово наголошував на тому, що право на доступ до суду, закріплене у статті 6 розділу І Конвенції, не є абсолютним: воно може бути піддане допустимим обмеженням, оскільки вимагає за своєю природою державного регулювання. Держави-учасниці користуються у цьому питанні певною свободою розсуду. Однак суд повинен прийняти в останній інстанції рішення про дотримання вимог Конвенції; він повинен переконатись у тому, що право доступу до суду не обмежується таким чином чи такою мірою, що сама суть права буде зведена нанівець. Крім того, подібне обмеження не буде відповідати статті 6 розділу І Конвенції, якщо воно не переслідує легітимної мети та не існує розумної пропорційності між використаними засобами й поставленою метою (див. рішення від 12 липня 2001 року у справі «Принц Ліхтенштейну Ганс-Адамс ІІ проти Німеччини»).

41. Практика ЄСПЛ щодо України стосовно гарантій, закріплених статтею 6 розділу І Конвенції, знайшла своє відображення у справах, які стосуються права доступу до суду та справедливого судового розгляду.

42. Аналізуючи таку практику у контексті гарантій, закріплених статтею 6 розділу І Конвенції, можна зробити висновок, що причини порушення прав людини частіше за все полягають у недосконалому законодавстві або в його практичному застосуванні державними органами та судовими інстанціями.

43. ЄСПЛ у рішенні від 6 вересня 2005 року у справі «Салов проти України» зауважує, що однією з вимог, яка постає з вислову «передбачений законом», є передбачуваність відповідних заходів. Та чи інша норма не може вважатись «законом», якщо її не сформульовано з достатньою чіткістю, щоб громадянин міг регулювати свою поведінку: він повинен мати можливість (за необхідності й за належної правової допомоги) передбачити наслідки, до яких може призвести певна дія. Крім того, ЄСПЛ підкреслює, що рівень передбачуваності значною мірою залежить від змісту заходу, сфери, яку він має охопити, а також кількості й статусу тих, до кого він застосовується.

44. ПАТ «Сумигаз» звернулося до суду із пропуском десятиденного строку, встановленого пунктом «а» частини першої статті 341 ГПК України, про зміст якої скаржник не міг не бути обізнаним, адже ГПК України є основним нормативним актом, який регулює здійснення судочинства господарськими судами і відповідно визначає процесуальний порядок звернення з такими скаргами та їх розгляду судом.

45. Скаржник звернувся зі скаргою на рішення та дії державного виконавця 03 травня 2018 року, тобто майже через півроку після набрання чинності змінами до ГПК України, внесених Законом України від 03 жовтня 2017 року № 2147-VIII «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів», що передбачають строк оскарження дій державних виконавців протягом 10 календарних днів. Таким чином, застосування відповідних процесуальних обмежень було передбачуваним для ПАТ «Сумигаз» і тому відповідає принципу юридичної визначеності.

46. Скаржник як юридична особа, що багато років здійснює професійну господарську діяльність на ринку України з виробництва та постачання газу і має значний досвід участі у судових процесах (як свідчать дані з Єдиного державного реєстру судових рішень), міг передбачити наслідки несвоєчасного звернення з такою скаргою.».

30.03.2021 до суду надійшла позовна заява Товариства з обмеженою відповідальністю «Науково-виробниче підприємство «Зоря» до Рубіжанського міського відділу державної виконавчої служби Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків) з аналогічними позовними вимогами.

Відповідно до ухвали Луганського окружного адміністративного суду від 05.04.2021 судом встановлено, що 25.02.2021 представник позивача за довіреністю ознайомився з матеріалами зведеного виконавчого провадження ЗВП № 2041548, про що державним виконавцем складено акт від 25.02.2021, тобто дізнався про наявність оскаржуваної бездіяльності. З урахуванням положень пункту 1 частини другої статті 287 КАС України, позивач мав звернутися до суду з позовом про оскарження бездіяльності відповідача, з урахуванням вихідних та свят, 09.03.2021.

Позовна заява надійшла до суду 04.06.2021, про що свідчить штамп реєстрації вхідної кореспонденції Луганського окружного адміністративного суду.

Отже, позивачем пропущено десятиденний строк звернення до суду, встановлений статтею 287 КАС України.

У разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку (частина перша статті 123 КАС України).

Згідно з пунктами 6, 7, 8 частини п`ятої статті 160 КАС України в позовній заяві зазначаються відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору - у випадку, якщо законом встановлений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору, відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися; перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності), зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви.

Позивачем вимоги пунктів 6, 7, 8 частини п`ятої статті 160 КАС України не виконані.

З огляду на вищевикладене, суд дійшов висновку, що позовна заява подана без додержання вимог статті 161 КАС України.

Відповідно до частини першої статті 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Оскільки вищевказані обставини перешкоджають відкриттю провадження у справі, позовну заяву слід залишити без руху, з встановленням позивачу строку для усунення вказаних недоліків.

Керуючись статтями 160, 161, 169, 256, 287 Кодексу адміністративного судочинства України, суддя

УХВАЛИВ:

Позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «Науково-виробниче підприємство «Зоря» до Рубіжанського міського відділу державної виконавчої служби Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків) про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії залишити без руху.

Запропонувати позивачу протягом 10-ти (десяти) днів з дати отримання даної ухвали усунути недоліки позовної заяви шляхом надання суду:

- оригіналу документа про сплату судового збору в розмірі 6810,00 грн,

- заяви про залучення до участі у справі третіх осіб;

- заяви про поновлення строку звернення до суду з обґрунтуванням та документальним підтвердженням наявності поважних причин пропуску строку звернення до суду з даним адміністративним позовом.

Якщо недоліки позовної заяви не будуть усунуті позивачем у строк, встановлений судом, позовна заява буде повернута особі, яка її подала, та вважатиметься неподаною.

Копію ухвали про залишення позовної заяви без руху невідкладно надіслати позивачеві.

Ухвала набирає законної сили з моменту підписання суддею та оскарженню в апеляційному порядку окремо від рішення суду не підлягає. Заперечення на ухвалу, що не підлягає оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

СуддяС.В. Борзаниця