Справа № 600/1237/21-а
Суддя: Анісімов Олег Валерійович
Дата ухвалення: 2021-06-10 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЧЕРНІВЕЦЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 червня 2021 р. м. Чернівці Справа № 600/1237/21-а

Чернівецький окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Анісімова О.В., розглянувши в порядку письмового провадження за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Військової частини НОМЕР_1 про визнання протиправними дій та зобов`язання вчинити дії,-

В С Т А Н О В И В:
І. РУХ СПРАВИ

1.1. ОСОБА_1 (далі позивач) звернувся до суду з позовом до Військової частини НОМЕР_1 (далі відповідач), в якому просить:

- визнати протиправною бездіяльність командира військової частини НОМЕР_1 у вигляді не здійснення перерахунку та нарахування грошового забезпечення;

- визнати протиправними дії командира військової частини НОМЕР_1 , які полягають у незастосуванні пункту 1 Примітки до Додатку 1 та Пункту 1 Примітки до Додатку 14 постанови Кабінету Міністрів України від 30.08.2017 р. №704 при обчисленні починаючи з 01.03.2018 р. по 31.12.2018 р. включно, розмірів посадового окладу та окладу за військовим званням з урахуванням 50 відсотків розміру мінімальної заробітної плати, встановленого законом на 1 січні календарного року, а саме встановленого Законом України від 07.12.2017 р. № 2246-VIII «Про Державний бюджет України на 2018 рік» на 01.01.2018 р.;

- зобов`язати командира військової частини НОМЕР_1 , починаючи з 01.03.2018 р. по 31.12.2018 р. включно вчинити дії щодо перерахунку, виходячи з розміру посадового окладу та окладу за військовим званням з урахування пункту 1 Примітки до Додатку 1 та пункту 1 Примітки до Додатку 14 Постанови Кабінету Міністрів України від 30.08.2017 р. №704, виходячи з 50 відсотків розміру мінімальної заробітної плати, встановленого законом на 1 січня календарного року, а саме встановленого Законом України від 07.12.2017 р. №2246-VIII «Про Державний бюджет України на 2018 рік» на 01.01.2018 р. та множенням на відповідні тарифні коефіцієнти;

- визнати протиправними дії командира військової частини НОМЕР_1 , які полягають у не застосуванні пункту 1 Примітки до Додатку 1 та пункту 1 Примітки до Додатку 14 до постанови Кабінету Міністрів України від 30.08.2017 р. № 704 при обчисленні починаючи з 01.01.2019 р. по 31.12.2019 р. включно, розмірів посадового окладу та окладу за військовим званням з урахуванням 50 відсотків розміру мінімальної заробітної плати, встановленою законом на 1 січня календарного року, а саме встановленого Законом України від 23.11.2018 р. № 2629-VIII «Про Державний бюджет України на 2019 рік» на 01.01.2019 р.;

- зобов`язати командира військової частини НОМЕР_1 починаючи з 01.01.2019 р. по 31.12.2019 р. включно, вчинити дії щодо перерахунку, виходячи з розмірів посадового окладу та окладу за військовим званням відповідно до пункту 1 Примітки до Додатку 1 та пункту 1 Примітки до Додатку 14 Постанов і Кабінету Міністрів України від 30.08.2017 року №704 виходячи з 50 відсотків розміру мінімальної заробітної плати, встановленого законом на 1 січня календарного року, а саме встановленого Законом України від 23.11.2018 р. № 2629- VIII «Про Державний бюджет України на 2019 рік» на 01.01.2019 р. та множенням на відповідні тарифні коефіцієнти;

- визнати протиправними дії командира військової частини НОМЕР_1 , які полягають у не застосуванні пункту 1 Примітки до Додатку 1 та пункту 1 Примітки до Додатку 14 до постанови Кабінету Міністрів України від 30.08.2017 р. №704 при обчисленні починаючи з 01.01.2020 р. по 28.02.2020 р. включно, розмірів посадового окладу та окладу за військовим званням урахуванням 50 відсотків розміру мінімальної заробітної плати, встановленого законом на 1 січня календарного року, а саме встановленого Законом Україні від 14.11.2019 р. № 294-ІХ «Про Державний бюджет України на 2020 рік» на 01.01.2020 р.;

- зобов`язати командира військової частини НОМЕР_1 починаючи з 01.01.2020 р. по 30.09.2020 р. включно, вчинити дії щодо перерахунку, виходячи з розмірів посадового окладу та окладу за військовим званням відповідно до пункту 1 Примітки до Додатку 1 та пункту 1 Примітки до Додатку 14 постанови Кабінету Міністрів України від 30.08.2017 р. № 704 виходячи з 50 відсотки розміру мінімальної заробітної плати, встановленого законом на 1 січня календарного року, а саме встановленого Законом України від 14.11.2019 р. № 294-ІХ «Про Державний бюджет України на 2020 рік» на 01.01.2020 р. та множенням на відповідні тарифні коефіцієнти;

- зобов`язати командира військової частини НОМЕР_1 сплатити недоплачену протягом 2018 та 2020 років суми грошового забезпечення з урахуванням проведеного перерахунку відповідно до пункту 1 Примітки Додатку 1 та Примітки Додатку 14 до постанови Кабінету Міністрів України від 30.08.2012 р. №704 50-ти відсотків розміру мінімальної заробітної плати, встановленого законами на 1 січня календарного року, а саме Законом України від 07.12.2017 р. №2246-VIII «Про Державний бюджет України на 2018 рік» на 01.01.2018 р., Законом України від 23.11.2018 р. № 2629- VIII «Про Державний бюджет України на 2019 рік» на 01.01.2019 р. та Законом України від 14.11.2019 р. № 294-ІХ «Про Державний бюджет України на 2020 рік» на 01.01.2020 р.

1.2. Ухвалою суду від 23.03.2021 року позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито спрощене позовне провадження без повідомлення учасників справи.

ІІ. ОБСТАВИНИ СПРАВИ

2.1. ОСОБА_1 в період з 2015 року по 2020 рік проходив військову службу за контрактом у Військовій частині НОМЕР_1 . Наказом командира Військової частини НОМЕР_1 виключено із списків особового складу частини та всіх видів забезпечення з 20.09.2020 року.

2.2. Позивача стверджує, що у період з 01.03.2018 року по 30.09.2020 року розміри його посадового окладу та окладу за військовим званням були визначені без урахуванням п. 1 Примітки Додатку 1 та п.1 Примітки Додатку 14 Постанови Кабінету Міністрів України Про грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу та деяких інших осіб від 30.08.2017 року №704. Відтак, позивач вважає, що мало місце заниження Військовою частиною НОМЕР_1 посадового окладу та окладу за військове звання, що і обумовило звернення до суду з цим позовом.

ІІІ. АРГУМЕНТИ СТОРІН

Позиція позивача

3.1. Відповідно до змісту позову та доданих до нього матеріалів позиція позивача обґрунтовується наступним.

3.2. Так позивача вказує, що Постановою Кабінету Міністрів України Про грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу та деяких інших осіб від 30.08.2017 року №704 (далі - Постанова №704) встановлено тарифну сітку розрядів і коефіцієнтів посадових окладів військовослужбовців з числа осіб рядового, сержантського і старшинського складу, офіцерського складу (крім військовослужбовців строкової військової служби), осіб рядового і начальницького складу.

3.3. Відповідно до п. 2 Постанови №704 установлено, що грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу складається з посадового окладу, окладу за військовим (спеціальним) званням, щомісячних (підвищення посадового окладу, надбавки, доплати, винагороди, які мають постійний характер, премії1) та одноразових додаткових видів грошового забезпечення.

3.4. В Додатку 1 до Постанови №704 встановлено тарифну сітку розрядів і коефіцієнтів посадових окладів військовослужбовців з числа осіб рядового, сержантського і старшинського складу, офіцерського складу (крім військовослужбовців строкової1 військової служби), осіб рядового 1 начальницького складу.

3.5. Згідно з п. 4 Постанови №704, в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин установлено, що розміри посадових окладів, окладів за військовими (спеціальними) званнями військовослужбовців, осіб рядового та начальницького складу визначаються шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року (але не менше 50 відсотків розміру мінімальної заробітної плати, встановленого законом на 1 січня календарного року), на відповідний тарифний коефіцієнт згідно з додатками 1,12,13,14.

3.6. Однак, в лютому 2018 року постановою Кабінету Міністрів України від 21.02.2018 року №103 Про перерахунок пенсій особам, які звільнені з військової служби, та деяким іншим категоріям осіб до постанови Кабінету Міністрів України від 30.08.2017 року №704 були внесені зміни, внаслідок яких пункт 4 Постанови №704 було викладено у новій редакції, а саме: 4. Установити, що розміри посадових окладів, окладів за військовими (спеціальними) званнями військовослужбовців, осіб рядового та начальницького складу визначаються шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 01 січня 2018 року на відповідний тарифний коефіцієнт згідно з додатками 1,12,13, 14.

3.7. У той же час, згідно із Приміткою 1 Додатку 1 до вказаної постанови Кабінету Міністрів України, посадові оклади за розрядами тарифної сітки визначаються шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року (але не менше 50 відсотків розміру мінімальної заробітної плати, встановленого законом на 1 січня календарного року), на відповідний тарифний коефіцієнт та відповідно до примітки до Додатку 14 також передбачено що, оклади за військовим (спеціальним) званням визначаються шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року (але не менше 50 відсотків розміру мінімальної заробітної плати, встановленого законом на 1 січня календарного року), на відповідний тарифний коефіцієнт.

3.8. Таким чином, вказує, що розрахунки посадового окладу мають проводитися шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року (але не менше 50 відсотків розміру мінімальної заробітної плати, встановленого законом на 1 січня календарного року), на відповідний тарифний коефіцієнт.

3.9. На підставі зазначеного вважає, що починаючи з 01.03.2018 року військовою частиною НОМЕР_1 здійснювалася систематична недоплата належного йому грошового забезпечення, у належному порядку.

Позиція відповідача

3.10. 09.04.2021 року до суду надійшов відзив на позовну заяву, в якому представник відповідача просить відмовити у задоволенні позовних вимог з огляду на наступне.

3.11. Вказує, що Пунктом 4 Постанови № 704 (в редакції, чинній до 24.02.2018 р.) було установлено, що розміри посадових окладів, окладів за військовими (спеціальними) званнями військовослужбовців, осіб рядового та начальницького складу визначаються шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року (але не менше 50 відсотків розміру мінімальної заробітної плати, встановленого законом на 1 січня календарного року), на відповідний тарифний коефіцієнт згідно з додатками 1, 12, 13, 14.

3.12. Проте, постановою Кабінету Міністрів України від 21.02.2018 року № 103 (яка набрала чинності 24.02.2018р.) до Постанови № 704 внесені зміни внаслідок яких пункт 4 викладено у новій редакції: "Установити, що розміри посадових окладів, окладів за військовими (спеціальними) званнями військовослужбовців, осіб рядового та начальницького складу визначаються шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня 2018 р., на відповідний тарифний коефіцієнт згідно з додатками 1,12,13 і 14".

3.13. Відтак, Постановою №103 до пункту 4 Постанови №704 було внесено зміни, якими встановлено залежність розмірів посадового окладу і окладу за військовим (спеціальним) званням від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, визначеного законом на 01.01.2018 року, та вилучено умову, що такий розрахунок повинен проводиться виходячи із 50% розміру мінімальної зарплати, встановленого законом на 1 січня календарного року. Однак, зміст приміток до Додатків 1 та 14 до Постанови №704 не був приведений у відповідність з нормою пункту 4 цієї ж постанови.

3.14. Водночас, зазначає, що примітка, як складова частина нормативно-правового акту, не може містити в собі нормативних положень. А тому, примітка у Додатку 1 та Додатку 14 постанови КМ України № 704 не може мати нормативного характеру, відтак, застосуванню у спірних правовідносинах підлягають саме положення основної норми постанови КМ України № 704 пункт 4, яка має нормативний характер, тобто містить правила поведінки для невизначеного широкого кола осіб.

3.15. Окрім цього, вказує, що згідно з пунктом 3 розділу II "Прикінцеві та перехідні положення" Закону України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України" від 06.12.2016 №1774-VIII, який набрав чинності 01.01.2017 року та наразі чинності не втратив, встановлено, що після набрання чинності цим Законом мінімальна заробітна плата не застосовується як розрахункова величина для визначення посадових окладів та заробітної плати працівників та інших виплат. Оскільки норма п. 3 розділу II Закону України від 06.12.2016 № 1774-VIIІ не втратила чинності і за юридичною силою є вищою за приписи п.4 постанови КМ України № 704, у редакції до внесення змін постановою КМ України № 103, а також додатків 1, 12, 13, 14 постанови КМ України № 704, вважає що, достатніх правових підстав для обчислення розміру окладу за посадою заявника та окладу за військовим званням із використанням величини мінімальної заробітної плати, а не прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого на 1 січня календарного року - немає.

IV. ЗАЯВИ ТА КЛОПОТАННЯ УЧАСНИКІВ СПРАВИ

4.1. Заяв та клопотань від учасників справи до суду не надходило.

V. ОБСТАВИНИ ВСТАНОВЛЕНІ СУДОМ

5.1. Як зазначено позивачем та не заперечується відповідачем, ОСОБА_1 в період з 2015 року по 2020 рік проходив військову службу за контрактом у Військовій частині НОМЕР_1 . Наказом командира Військової частини НОМЕР_1 від 30.09.2020 року №206 ОСОБА_1 виключено із списків особового складу частини та всіх видів забезпечення з 30.09.2020 року (а.с. 11).

5.2. Згідно довідки Військової частини НОМЕР_1 від 09.10.2020 року №775 про грошове забезпечення позивача з жовтня 2018 р. по січень 2020 року нарахування грошового забезпечення позивача здійснювалося з урахуванням посадового окладу в розмірі 2910 грн та окладу за військовим званням в розмірі 810 грн (а.с. 18).

5.3. В матеріалах справи наявний також грошовий атестат позивача, в якому вказано, що до 30.09.2020 року посадовий оклад за 6 тарифним розрядом складав 2910 грн, а оклад за військовим званням - 810 грн (а.с. 17).

5.4. У лютому 2021року позивач звернуся до Військової частини НОМЕР_1 щодо проведення перерахунку грошового забезпечення, з урахуванням визначення розміру посадового окладу та окладу за військовим званням у відповідності до пункту 1 Примітки Додатку 1 та Примітки Додатку 14 до постанови Кабінету Міністрів України від 30.08.2017 року №704 50-ти відсотків розміру мінімальної заробітної плати, встановленого законами на 1 січня календарного року, а саме Законом України від 07.12.2017 року №2246-VІІІ Про Державний бюджет України на 2018 рік на 01.01.2018 р., Законом України від 23.11.2018 року №2629-VIII Про Державний бюджет України на 2019 рік на 01.01.2019 р. та Законом України від 14.11.2019 р. № 294-ІХ Про Державний бюджет України на 2020 рік на 01.01.2020 року (а.с. 13-14).

5.5. Листом від 03.02.2021 року №88к Військова частина НОМЕР_1 позивача повідомила, що відповідно до пункту 4 Постанови №704 від 30.08.2017 року (зі змінами, внесеними згідно Постанови №103) встановлено, що розміри посадових окладів, окладів за військовими (спеціальними) званнями військовослужбовців, осіб рядового та начальницького складу визначаються шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 01 січня 2018 року на відповідний тарифний коефіцієнт згідно з додатками 1,12,13, 14. Окрім того, зазначено, що пунктом 3 розділу II "Прикінцеві та перехідні положення" Закону України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України" від 06.12.2016 №1774-VIII, який набрав чинності 01.01.2017 року, встановлено, що після набрання чинності цим Законом мінімальна заробітна плата не застосовується як розрахункова величина для визначення посадових окладів та заробітної плати працівників та інших виплат (а.с. 15-16).

VІ. ПОЗИЦІЯ СУДУ

6.1. Суд зазначає, що спірні правовідносини у цій справі врегульовано: Законом України Про соціальний та правовий захист військовослужбовців та членів їх сімей від 20.12.1991 р. №2011-ХІІ (далі Закон №2011-ХІІ); постановою Кабінету Міністрів України Про грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу та деяких інших осіб від 30.08.2017 р. №704; наказом Міністерства оборони України Порядок виплати грошового забезпечення військовослужбовцям Збройних Сил України та деяким інших особам від 07.06.2018 р. №260; наказом Міністерства оборони України Про встановлення тарифних розрядів за посадами осіб офіцерського складу Збройних Сил України від 01.03.2018 р. №90; Законом України від 07.12.2017 року №2246-VIІІ Про Державний бюджет України на 2018 рік на 01.01.2018 р., Законом України від 23.11.2018 №2629-VIII Про Державний бюджет України на 2019 рік та Законом України від 14.11.2019 № 294-ІХ Про Державний бюджет України на 2020 рік.

6.2. Відповідно до частини 1 статті 9 Закону №2011-ХІІ держава гарантує військовослужбовцям достатнє матеріальне, грошове та інші види забезпечення в обсязі, що відповідає умовам військової служби, стимулює закріплення кваліфікованих військових кадрів.

6.3. Згідно частини 2 статті 9 Закону №2011-ХІІ до складу грошового забезпечення входять: посадовий оклад, оклад за військовим званням; щомісячні додаткові види грошового забезпечення (підвищення посадового окладу, надбавки, доплати, винагороди, які мають постійний характер, премія); одноразові додаткові види грошового забезпечення.

6.4. Грошове забезпечення визначається залежно від посади, військового звання, тривалості, інтенсивності та умов військової служби, кваліфікації, наукового ступеня і вченого звання військовослужбовця (частина 3 статті 9 Закону №2011-ХІІ).

6.5. В силу частини 4 статті 9 Закону №2011-ХІІ грошове забезпечення виплачується у розмірах, що встановлюються Кабінетом Міністрів України, та повинно забезпечувати достатні матеріальні умови для комплектування Збройних Сил України, інших утворених відповідно до законів України військових формувань та правоохоронних органів кваліфікованим особовим складом, враховувати характер, умови служби, стимулювати досягнення високих результатів у службовій діяльності.

6.6. 30.08.2017 року Кабінет Міністрів України прийняв постанову №704, яка набрала чинності 01.03.2018 року, та якою затверджено тарифні сітки розрядів і коефіцієнтів посадових окладів, схеми тарифних розрядів, тарифних коефіцієнтів, додаткові види грошового забезпечення, розміри надбавки за вислугу років, пунктом 2 якої установлено, що грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу складається з посадового окладу, окладу за військовим (спеціальним) званням, щомісячних (підвищення посадового окладу, надбавки, доплати, винагороди, які мають постійний характер, премії) та одноразових додаткових видів грошового забезпечення.

6.7. Пунктом 4 Постанови КМУ № 704 (у редакції, чинній на момент її прийняття) було встановлено, що розміри посадових окладів, окладів за військовими (спеціальними) званнями військовослужбовців, осіб рядового та начальницького складу визначалися шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року (але не менше 50 відсотків розміру мінімальної заробітної плати, встановленого законом на 1 січня календарного року), на відповідний тарифний коефіцієнт згідно з додатками 1, 12, 13, 14.

6.8. У Додатку 1 до Постанови № 704 встановлено тарифну сітку розрядів і коефіцієнтів посадових окладів військовослужбовців з числа осіб рядового, сержантського і старшинського складу, офіцерського складу (крім військовослужбовців строкової військової служби), осіб рядового і начальницького складу.

6.9. Однак, пунктом 6 Постанови Кабінету Міністрів України від 21.02.2018 року № 103 Про перерахунок пенсій особам, які звільнені з військової служби, та деяким іншим категоріям осіб (далі Постанова № 103) внесено зміни до пункт 4 Постанови №704 та викладеного його такій редакції:

4. Установити, що розміри посадових окладів, окладів за військовими (спеціальними) званнями військовослужбовців, осіб рядового та начальницького складу визначаються шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня 2018 р., на відповідний тарифний коефіцієнт згідно з додатками 1, 12, 13 і 14.

6.10. У той же час, згідно із пунктом 1 Примітки 1 Додатку 1 до вказаної постанови Кабінету Міністрів України (у редакції, яка була чинна до 03.11.2020 року) передбачено, що посадові оклади за розрядами тарифної сітки визначаються шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року (але не менше 50 відсотків розміру мінімальної заробітної плати, встановленого законом на 1 календарного року), на відповідний тарифний коефіцієнт та відповідно до Примітки 1 Додатку 14 (у редакції, яка була чинна до 03.11.2020 року) також передбачено що, оклади за військовим (спеціальним) званням визначаються шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року (але не менше 50 відсотків розміру мінімальної заробітної плати, встановленого законом на 1 січня календарного року), на відповідний тарифний коефіцієнт.

6.11. Лише згідно Постанови Кабінету Міністрів України від 28 жовтня 2020 р. № 1038 Про внесення змін до постанов Кабінету Міністрів України від 23 листопада 2006 р. № 1644 і від 30 серпня 2017 р. № 704 у постанові Кабінету Міністрів України від 30 серпня 2017 р. № 704 вищезазначені положення Примітки 1 Додатку 1 викладено у наступній редакції Посадові оклади за розрядами тарифної сітки визначаються в порядку, встановленому пунктом 4 постанови Кабінету Міністрів України від 30 серпня 2017 р. № 704. У разі коли розмір окладу визначено у гривнях з копійками, цифри до 4,99 відкидаються, від 5 і вище заокруглюються до 10 гривень, як і положення Примітки 1 Додатку 14 викладено у наступній редакції: Оклади за військовим (спеціальним) званням визначаються в порядку, встановленому пунктом 4 постанови Кабінету Міністрів України від 30 серпня 2017 р. № 704. У разі коли розмір окладу визначено у гривнях з копійками, цифри до 4,99 відкидаються, від 5 і вище заокруглюються до 10 гривень.

6.12. Позиція позивача у цій справі полягає саме у тому, що після внесення Постановою № 103 змін до пункт 4 Постанови №704 Примітка 1 Додатку 1 та Примітка 1 до Додатку 14 таких змін не зазнали, а відтак посадові оклади за розрядами тарифної сітки та оклади за військовим (спеціальним) званням починаючи з 01.03.2018 року повинні були визначатися шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року (але не менше 50 відсотків розміру мінімальної заробітної плати, встановленого законом на 1 січня календарного року), на відповідний тарифний коефіцієнт.

6.13. Водночас, на переконання суду, визначальними положеннями, що повинні братися за основу, є саме положення пункт 4 Постанови №704, які і визначають складові, з урахуванням яких визначаються посадові оклади та оклади за військовим (спеціальним) званням, а не положення приміток до Додатків 1 та 14.

До наведеного суд приходить виходячи з наступного.

6.14. Постановою Кабінету Міністрів України від 18.07.2007 року, №950 (у редакції постанови Кабінету Міністрів України від 09.11.2011 р. №1156) затверджено Регламент Кабінету Міністрів України, згідно пункту 5 параграфу 32 Глави 2 якого, проекти актів Кабінету Міністрів оформляються згідно з Правилами підготовки проектів актів Кабінету Міністрів України, затвердженими постановою Кабінету Міністрів України від 06.09.2005 року.

6.15. Згідно підпункту 2 пункту 20 Правил підготовки проектів актів Кабінету Міністрів України до змісту проекту положення або іншого нормативно-правового акта, який передбачається затвердити постановою, встановлюються такі вимоги:

- пункт є базовим елементом проекту документа. Пункти повинні бути настільки стислими, наскільки це не може зашкодити чіткості і зрозумілості викладу....

- в окремих випадках допускається, як виняток, застосування примітки (зноски) без нормативних положень.

6.16. Отже, аналізуючи наведене, слід прийти до висновку, що примітка в нормативно-правовому акті не може містити нормативні положення, які мають виключно міститись в пункті документу, який є базовим елементом акту, а тому використання при правозастосування її як нормативне положення є помилковим та суперечить засадам правозастосування.

6.17. У даному разі мова не йде про якість нормативно-правових положень, оскільки примітка таких не може містити в силу природи свого походження.

6.18. При застосуванні тієї чи іншої норми права суд має системно тлумачити закон та приймати рішення, виходячи із мети (цілі) цього закону, які не можуть бути прописані в примітки до нормативно-правового акту.

6.19. Так, пунктом 6 Постанови №103 внесено зміни до пункт 4 Постанови №704 та викладеного його такій редакції: "4. Установити, що розміри посадових окладів, окладів за військовими (спеціальними) званнями військовослужбовців, осіб рядового та начальницького складу визначаються шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня 2018 р., на відповідний тарифний коефіцієнт згідно з додатками 1, 12, 13 і 14.

Наведений підхід до визначення розрахункової величина був застосований в законодавстві України, що підтверджується положеннями пункту 3 розділу II "Прикінцеві та перехідні положення Закону України Про внесення змін до деяких законодавчих актів України від 6 грудня 2016 року № 1774-VІІІ та пунктом 8 Прикінцевих положень Закону України від 23.11.2018 р. № 2629-VIII Про Державний бюджет України на 2019 рік.

6.20. Отже, підсумовуючи наведене, саме пунктом 4 Постанови №704, а не примітками до додатків цієї Постанови, необхідно керуватись при визначенні розрахункової величини.

Суд зазначає, що примітки за своїм змістом та призначенням є такими, що лише роз`яснюють механізм (формулу) обчислення посадового окладу та окладу за військовим (спеціальним) званням.

6.21. Так, постановою Кабінету Міністрів України від 06 вересня 2005 року № 870 були затверджені Правила підготовки проектів актів Кабінету Міністрів України (далі - Правила №870), які визначають загальні підходи до підготовки проектів актів Кабінету Міністрів України (постанов і розпоряджень), їх форму, структуру та техніко-юридичні особливості розроблення з урахуванням нормопроектувальної техніки.

6.22. За змістом пункту 20 вказаних Правил у структурі проекту положення або іншого нормативно-правового акта, який передбачається затвердити постановою, в окремих випадках допускається, як виняток, застосування примітки (зноски) без нормативних положень.

6.23. Положеннями пункту 2.16 Порядку подання нормативно-правових актів на державну реєстрацію до Міністерства юстиції України та проведення їх державної реєстрації, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 12 квітня 2005 року № 34/5, також передбачено, що включення до нормативно-правових актів приміток не допускається, за винятком випадків, якщо необхідно дати визначення будь-якого суміжного поняття або помістити короткий коментар, що допоможе точніше зрозуміти положення, викладені в структурній одиниці нормативно-правового акта. Примітки не повинні містити норм права.

6.24. Тобто, примітка до нормативно-правового акту носить інформаційний характер та не може містити норм права.

6.25. Оскільки положення пункт 4 Постанови №704 зазнали змін згідно Постанови №103, відповідач у цій справі не вправі був діяти інакше, ніж при визначенні посадових окладів за та окладів за військовим (спеціальним) званням шляхом враховувати розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 01 січня 2018 р.

6.26. Водночас, суд звертає увагу на те, що пунктом 3 розділу "Прикінцеві та перехідні положення" Закону України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України", від 06.12.2016 року № 1774-VІІІ, який набрав чинності 01 січня 2017 року, встановлено, що після набрання чинності цим Законом мінімальна заробітна плата не застосовується як розрахункова величина для визначення посадових окладів та заробітної плати працівників та інших виплат.

6.27. При цьому, згідно висновків Великої Палати Верховного Суду, які викладені у постанові від 11.12.2019 року у справі № 240/4946/18, щодо застосування норм права, а саме п.3 розд. ІІ "Прикінцеві та перехідні положення" Закону України від 06.12.2016 року №1774-VІІІ "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України", за якою після набрання чинності цим Законом положення нормативно-правових актів щодо обчислення виплат у процентному співвідношенні до мінімальної заробітної плати застосуванню не підлягають.

6.28. Оскільки норма пункту 3 розділу ІІ Закону України від 06.12.2016 року № 1774-VІІІ не втратила чинності і за юридичною силою є вищою за положення пункту 4 Постанови № 704, у редакції до внесення змін Постановою № 103, а також додатків 1, 12, 13, 14 Постанови №704, суд не вбачає правових підстав для обчислення розміру окладу за посадою позивача та окладу за військовим званням із використанням величини мінімальної заробітної плати, а не прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого на 1 січня календарного року.

6.29. Такий висновок також відповідає правовій позиції, викладеній у постановах Верховного Суду від 11 лютого 2021 року у справах № 240/11952/19; № 200/3774/20-а; № 200/3757/20-а, від 14.04.2021 у справі №240/12309/20, від 27.05.2021 у справі №520/5794/2020.

VІІ. ВИСНОВКИ СУДУ

7.1. Статтею 19 Конституції України визначено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України. На розвиток зазначених положень Конституції України частиною 2 статті 2 КАС України визначені критерії законності рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень, яким є відповідач.

7.2. Відповідно до частини 1 статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

7.3. Відповідачем доведено правомірність виплати позивачу грошового забезпечення з урахуванням розміру посадового окладу та окладу за військовими (спеціальними) званнями, визначеного шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня 2018 р., на відповідний тарифний коефіцієнт згідно з додатками 1, 12, 13 і 14 до Постанови №704, натомість позивачем не доведено протиправність таких дій.

7.4. Таким чином, зважаючи на наведені вище норми законодавства та встановлені судом обставини справи, суд вважає, що зазначений позов не підлягає задоволенню з підстав викладених у його мотивувальній частині.

VІІІ. РОЗПОДІЛ СУДОВИХ ВИТРАТ

8.1. У цій справі позивач не сплачував судовий збір, оскільки звільнений від нього відповідно до Закону України Про судовий збір від 08.07.2011 року №3674-VI.

8.2. Доказів понесення іншим витрат суду сторонами не надано. Відтак, суд у цій справі не здійснює розподіл судових витрат.

На підставі викладеного, керуючись статтями 73-77, 90, 241-246, 250 КАС України, суд
В И Р І Ш И В:

1. У задоволенні позову ОСОБА_1 до Військової частини НОМЕР_1 про визнання протиправними дій та зобов`язання вчинити дії відмовити повністю.

Згідно статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.
У відповідності до статей 293, 295 Кодексу адміністративного судочинства України рішення суду першої інстанції можуть бути оскаржені в апеляційному порядку повністю або частково. Апеляційна скарга на рішення до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи подається до Сьомого апеляційного адміністративного суду через Чернівецький окружний адміністративний суд протягом тридцяти днів з дня його проголошення (складання).
Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення (ухвали) суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повне найменування учасників процесу:

Позивач ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_2 ).

Відповідач Військова частина НОМЕР_1 ( АДРЕСА_2 , код ЄДРПОУ НОМЕР_3 ).

Суддя О.В. Анісімов