Справа № 520/5412/21
Суддя: Мельников Р.В.
Дата ухвалення: 2021-05-20 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

м. Харків

20 травня 2021 року № 520/5412/21

Харківський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Мельникова Р.В., розглянувши у порядку письмового провадження за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Департаменту патрульної поліції про визнання протиправною бездіяльності та зобов`язання вчинити певні дії, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з позовом, в якому просить суд:

- визнати протиправною бездіяльність Департаменту патрульної поліції щодо не нарахування та невиплати ним заступнику командира батальйону №1 Управління патрульної поліції в Харківській області Департаменту патрульної поліції капітану поліції ОСОБА_1 доплати за несення ним служби у нічний час за період з 07.11.2015 по 28.02.2018 року та сум індексації його грошового забезпечення за період з 07.11.2015 по 31.10.2017 року;

- зобов`язати Департамент патрульної поліції здійснити відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 11.11.2015 №988 Про грошове забезпечення поліцейських Національної поліції нарахування та виплату заступнику командира батальйону №1 Управління патрульної поліції в Харківській області Департаменту патрульної поліції капітану поліції ОСОБА_1 доплати за службу у нічний час за період з 07.11.2015 по 28.02.2018;

- зобов`язати Департамент патрульної поліції здійснити відповідно до Закону України Про індексацію грошових доходів населення нарахування та виплату заступнику командира батальйону № 1 Управління патрульної поліції в Харківській області Департаменту патрульної поліції капітану поліції ОСОБА_1 індексації його грошового забезпечення за період з 07.11.2015 по 31.10.2017;

- зобов`язати Департамент патрульної поліції здійснити відповідно до Закону України Про компенсацію громадянами втрати частини доходів у зв`язку з порушенням строку їх виплати нарахування та виплату заступнику командира батальйону №1 Управління патрульної поліції в Харківській області Департаменту патрульної поліції капітану поліції ОСОБА_1 компенсації втрати частини його доходу в зв`язку з несвоєчасною виплатою йому доплати за несення ним служби у нічний час з 07.11.2015 по 28.02.2018 року, та у зв`язку з несвоєчасною виплатою йому індексації його грошового забезпечення з 07.11.2015 по 31.10.2017 року.

В обґрунтування позову позивачем зазначено, що Департаментом патрульної поліції допущено протиправну бездіяльність щодо не нарахування та невиплати йому доплати за несення служби у нічний час за період з 07.11.2015 по 28.02.2018 та індексації грошового забезпечення за період з 07.11.2015 по 31.10.2017. Зазначені обставини зумовили звернення позивача до суду з даним позовом задля захисту своїх порушених прав.

Ухвалою суду від 05.04.2021 року адміністративну справу за вищевказаним позовом прийнято до розгляду, розгляд справи призначено за правилами спрощеного позовного провадження у судовому засіданні.

Відповідачем через канцелярію суду було подано заяву про поновлення процесуального строку та відзив на позовну заяву.

В обґрунтування поданої до суду заяви про поновлення процесуального строку вказано, що копія ухвали суд від 05.04.2021 року надійшла до управління патрульної поліції в Харківській області Департаменту патрульної поліції, працівниками якого фактично здійснюється представництво інтересів у даній справі, 19.04.2021. Представництво інтересів у вказаній справі було покладено на старшого інспектора з особливих доручень ВПЗ УПП в Харківській області ДПП старшого лейтенанта поліції ОСОБА_2 , яка у період з 19.04.2021 по 30.04.2021 включно була направлена до Харківського національного університету внутрішніх справ для проходження курсів підвищення кваліфікації, що фактично унеможливлювало виконання останньою свої службових обов`язки. Інші працівники відділу, які мають право представляти інтереси відповідача також не мали змоги здійснити підготовку відзиву на позовну заяву даній справі у зв`язку з перебуванням на лікарняних та у відпустці, фактично у відділі з 7 працівників працювало лише 2, які були навантажені великої кількістю справ та чималою кількістю судових засідань.

Надаючи оцінку зазначеним доводам, суд зазначає, що відповідно до частини 1 статті 118 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що процесуальні строки - це встановлені законом або судом строки, у межах яких вчинюються процесуальні дії. Процесуальні строки встановлюються законом, а якщо такі строки законом не визначені - встановлюються судом.

Відповідно до ч. 2 ст. 121 Кодексу адміністративного судочинства України встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду.

Суд зазначає, що ухвала про відкриття спрощеного провадження та копія позову з додатками по справі №520/5412/21 направлена відповідачу засобами поштового зв`язку та отримана останнім 12.04.2021 року, а отже визначений ухвалою суду строк на подання відзиву на позов сплинув 27.04.2021 року. Проте враховуючи доводи представника відповідача викладені в ухвалі суду, та з огляду на приписи ст.129 Конституції України і ст. 8 Кодексу адміністративного судочинства України, відповідно д о яких однією із засад судочинства є рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, суд приходить до висновку про наявність підстав для визнання поважними причин пропуску відповідачем строку на подання до суду відзиву на позов.

Отже, у наданому до суду відзиві на позов представником відповідача вказано, що останній проти заявленого позову заперечує з підстав його необґрунтованості та недоведеності. При цьому, відповідачем наголошено на обставинах того, що в період з 07.11.2015 р. по 28.02.2018 року довідки несення поліцейським служби в нічний час в Управлінні патрульної поліції в Харківській області Департаменту патрульної поліції не формувалися та до Департаменту патрульної поліції не надходили. В інший спосіб, за відсутності довідок обліку несення поліцейським служби в нічний час за період з 07.11.2015 року по 28.02.2018 року, нарахування та здійснення виплати за службу у нічний час, неможливе, у зв`язку з порушенням у такому разі, вимог абзацу 6 пункту 11 розділу II наказу МВС України від 06.04.2016 року №260. Також, представником відповідача вказано, що від початку функціонування Національної поліції України з 07.11.2015 року до жовтня 2017 року включно індексація виплат заробітної плати поліцейським не проводилась через відсутність зазначених змін у Порядку проведення індексації грошових доходів населення, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 17.07.2003 року № 1078.

Представники сторін у судове засідання, призначене на 20.05.2021 року не прибули, про дату, час та місце слухання справи повідомлені належним чином.

Відповідно до п. 10 ч. 1 ст. 4 Кодексу адміністративного судочинства України письмове провадження - розгляд і вирішення адміністративної справи або окремого процесуального питання в суді першої, апеляційної чи касаційної інстанції без повідомлення та (або) виклику учасників справи та проведення судового засідання на підставі матеріалів справи у випадках, встановлених цим Кодексом.

Фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється відповідно до положень частини 4 статті 229 КАС України.

Частиною 9 статті 205 КАС України передбачено, що якщо немає перешкод для розгляду справи у судовому засіданні, визначених цією статтею, але всі учасники справи не з`явилися у судове засідання, хоча і були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового розгляду, суд має право розглянути справу у письмовому провадженні у разі відсутності потреби заслухати свідка чи експерта.

Суд зазначає, що відповідно до приписів ч.4 ст. 243 КАС України судове рішення, постановлене у письмовому провадженні, повинно бути складено у повному обсязі не пізніше закінчення встановлених цим Кодексом строків розгляду відповідної справи, заяви або клопотання.

З огляду на вищевикладене, суд приходить до висновку про наявність підстав для розгляду справи в порядку письмового провадження.

ОСОБА_1 згідно наказу начальника ДПП № 115 о/с від 07.11.2015 був призначений на посаду заступника командира батальйону № 3 по Управлінню патрульної поліції у місті Харкові ДПП (на теперішній час - управління патрульної поліції в Харківській області ДПП).

Відповідно до інформації щодо несення служби в нічний час ОСОБА_1 , згідно листа Управління патрульної поліції в Харківській області Департаменту патрульної поліції від 22.03.2021 року №2952/41/14/03-2021, загальна кількість годин, відпрацьованих позивачем у нічний час за період з листопада 2015 року по лютий 2018 складає 1448 години.

Позивачем у позовній заяві вказано, що з 07.11.2015 по 28.02.2018 внаслідок бездіяльності Департаменту патрульної поліції йому не нараховувалась і не виплачувалась доплата за несення ним служби у нічний час, а з 07.11.2015 по 31.10.2017 йому не нараховувались і не виплачувалась індексація його грошового забезпечення. Крім того, заступнику командира батальйону ОСОБА_1 також не нараховувалась і не виплачувалась компенсація за несвоєчасну виплату йому доплати за несення служби у нічний час та індексації грошового забезпечення.

Надаючи оцінку заявленим позовним вимогам, суд зазначає наступне.

Відповідно до ст.43 Конституції України кожен має право на працю, що включає можливість заробляти собі на життя працею, яку він вільно обирає або на яку вільно погоджується.

Як передбачено приписами ч.1 ст. 94 Закону України "Про Національну поліцію" від 02.07.2015 року №580-VIII (далі - Закон №580-VIII), поліцейські отримують грошове забезпечення, розмір якого визначається залежно від посади, спеціального звання, строку служби в поліції, інтенсивності та умов служби, кваліфікації, наявності наукового ступеня або вченого звання.

Згідно з ч.5 ст.94 Закону №580-VIII грошове забезпечення поліцейських індексується відповідно до закону.

Правові, економічні та організаційні основи підтримання купівельної спроможності населення України в умовах зростання цін з метою дотримання встановлених Конституцією України гарантій щодо забезпечення достатнього життєвого рівня населення України визначені Законом України "Про індексацію грошових доходів населення" від 03 липня 1991 року №1282-XII (далі - Закон №1282-XII).

Приписами ст.1 Закону №1282-XII встановлено, що індексація грошових доходів населення - встановлений законами та іншими нормативно-правовими актами України механізм підвищення грошових доходів населення, що дає можливість частково або повністю відшкодовувати подорожчання споживчих товарів і послуг.

Відповідно до приписів ст.2 Закону №1282-XII індексації підлягають грошові доходи громадян, одержані ними в гривнях на території України і які не мають разового характеру, зокрема, оплата праці (грошове забезпечення).

Індексації підлягають грошові доходи населення у межах прожиткового мінімуму, встановленого для відповідних соціальних і демографічних груп населення.

Відповідно до ч.1 ст. 4 Закону №1282-XII індексація грошових доходів населення проводиться в разі, коли величина індексу споживчих цін перевищила поріг індексації, який установлюється в розмірі 103 відсотка.

Згідно з ч. 2 ст. 6 Закону №1282-XII порядок проведення індексації грошових доходів населення визначається Кабінетом Міністрів України.

Пунктом 2 Порядку проведення індексації грошових доходів населення, затверджених постановою КМ України від 17 липня 2003 року № 1078 (далі - Порядок № 1078) визначено, що індексації підлягають грошові доходи громадян, одержані в гривнях на території України, які не мають разового характеру, зокрема, грошове забезпечення військовослужбовців, поліцейських, осіб рядового і начальницького складу, посадових осіб митної служби.

Відповідно до ч. 6 ст. 95 Кодексу законів про працю України заробітна плата підлягає індексації у встановленому законодавством порядку.

Суд зазначає, що індексація грошового забезпечення, як складова грошового забезпечення поліцейських, є однією з основних державних гарантій щодо оплати їх праці, а тому підлягає обов`язковому нарахуванню і виплаті. Звільнення особи зі служби в поліції жодним чином не позбавляє її права на отримання виплат, на які вона має право, проте не отримувала їх під час проходження служби за незалежних від неї обставин.

Під час розгляду справи встановлено, що ОСОБА_1 під час проходження служби не нараховувалася та не виплачувалася індексація грошового забезпечення за період з 07.11.2015 року по 31.10.2017 року, що підтверджується наявними у матеріалах справи копіями розрахункових листів позивача.

Відтак, суд приходить до висновку про те, що позивач має право на індексацію грошового забезпечення за період з 07.11.2015 року по 31.10.2017 року (включно), а отже бездіяльність відповідача щодо ненарахування та невиплати ОСОБА_1 індексації грошового забезпечення за вказаний період, є протиправною.

Стосовно позовних вимог позивача про не нарахування та невиплати позивачу доплати за службу у нічний час за відпрацьовані нічні зміни за період з 07.11.2015 по 28.02.2018 року суд зазначає наступне.

Відповідно до ч.2 ст.94 Закону №580-VIII порядок виплати грошового забезпечення визначає Міністр внутрішніх справ України.

Згідно п.1 постанови Кабінету Міністрів України "Про грошове забезпечення поліцейських Національної поліції" №988 від 11 листопада 2015 року (далі Постанова №988), грошове забезпечення поліцейських складається з посадового окладу, окладу за спеціальним званням, щомісячних додаткових видів грошового забезпечення (підвищення посадового окладу, надбавки, доплати, які мають постійний характер), премії та одноразових додаткових видів грошового забезпечення.

Відповідно до пп.3 п.5 Постанови №988 встановлено обов`язок виплачувати доплату за службу в нічний час - у розмірі 35 відсотків посадового окладу з розрахунку за кожну годину служби в нічний час.

Згідно із положеннями п. 8 Постанови №988 остання набирає чинності з дня її опублікування та застосовується з дня набрання чинності Законом України Про Національну поліцію.

Суд зазначає, що Закон України Про Національну поліцію прийнято 02.07.2015 року та набрав чинності 07.11.2015 року.

Також, суд зазначає, що наказом Міністерства внутрішніх справ України № 260 від 06.04.2016 року затверджено Порядок та умови виплати грошового забезпечення поліцейським Національної поліції та здобувачам вищої освіти закладів вищої освіти із специфічними умовами навчання, що здійснюють підготовку поліцейських, який зареєстровано в Міністерстві юстиції України 29 квітня 2016 року за № 669/28799 (далі Порядок №260). Зазначений порядок було опубліковано та останній набув чинності 27.05.2016 року.

Згідно із положеннями п.3 Розділу 1 вказаного Порядку № 260 грошове забезпечення поліцейських визначається залежно від посади, спеціального звання, стажу служби в поліції, інтенсивності та умов служби, кваліфікації, наукового ступеня або вченого звання.

До складу грошового забезпечення входять: 1) посадовий оклад; 2) оклад за спеціальним званням; 3) щомісячні додаткові види грошового забезпечення (підвищення посадового окладу, надбавки, доплати, які мають постійний характер); 4) премії; 5) одноразові додаткові види грошового забезпечення.

Відповідно до пункту 11 Розділу II Порядку №260 поліцейським, які виконують службові обов`язки в нічний час, виплачується доплата за службу в нічний час у розмірі 35 відсотків посадового окладу з розрахунку за кожну годину служби в нічний час. Годинна ставка обчислюється шляхом ділення місячного посадового окладу на кількість годин фактичного часу служби з урахуванням норми тривалості службового часу за відповідний місяць при 40-годинному робочому тижні.

Підставами для виконання службових обов`язків у нічний час є графіки нарядів та чергувань, затверджені наказами керівників підрозділів органів поліції.

Облік фактичного часу служби в нічний час для нарахування доплати здійснюється шляхом оформлення довідки обліку несення поліцейськими служби в нічний час за формою, визначеною у додатку 1 до цих Порядку та умов.

Поліцейським, що залучалися до служби в нічний час, виплата доплати за службу в нічний час за минулий місяць здійснюється одночасно з виплатою грошового забезпечення за поточний місяць.

З наявного в матеріалах справи листа Управління патрульної поліції в Харківській області Департаменту патрульної поліції від 22.03.2021 року №2952/41/14/03-2021 вбачається, що згідно розстановок сил та засобів батальйону №1 УПП в Харківській області ДПП, які були збережені з 2015 року по 2018 рік та книг нарядів (від 07.11.2015 по 28.02.2018), що підтверджують факт несення служби у нічний час позивачем як заступником командира батальйону № 1 УПП в Харківській області ДПП було зібрано інформацію, що загальна кількість годин, відпрацьованих позивачем у нічний час за період з листопада 2015 року по лютий 2018 складає 1448 години, а саме: листопад 2015 року - 48 годин, грудень 2015 року - 56 годин, січень 2016 року - 64 години, лютий 2016 року - 56 години, березень 2016 року - 56 годин, квітень 2016 року - 64 години, травень 2016 року - 48 години, червень 2016 року - 64 години, липень 2016 року - 64 години, серпень 2016 року - 16 годин, вересень 2016 року - 48 годин, жовтень 2016 року - 48 години, листопад 2016 року - 48 годин, грудень 2016 року - 64 години, січень 2017 року - 64 годин, лютий 2017 року - 48 години, березень 2017 року - 64 години, квітень 2017 року - 64 годин, травень 2017 року - 16 годин, червень 2017 року - 48 годин, липень 2017 року - 56 годин, серпень 2017 року - 24 години, вересень 2017 року - 32 години, жовтень 2017 року - 64 години, листопад 2017 року - 56 годин, грудень 2017 року - 56 годин, січень 2018 року - 64 години, лютий 2018 року - 48 години.

Відтак, суд приходить до висновку про те, що наявні в матеріалах справи докази свідчать на користь того, що позивач у спірний період ніс службу у нічний час.

Однак, як вказано позивачем, відповідач не здійснив нарахування та виплату доплати за службу у нічний час за період з 07.11.2015 року по 28.02.2018 року.

Суд зазначає, що відповідачем під час розгляду справи не надано до суду жодних належних та допустимих доказів правомірності дій стосовно не нарахування та не виплати позивачу зазначеної доплати за службу у нічний час відповідно до відпрацьованого часу у встановленому законодавством розмірі.

При цьому, зі змісту наданого до суду відзиву на позов судом встановлено доводи представника відповідача стосовно того, що довідки обліку несення позивачем служби в нічний час згідно пункту 11 Порядку №260 Департамент патрульної поліції не складав, а отже відсутні підстави для нарахування та виплати доплати за службу у нічний час.

Надаючи оцінку зазначеним доводам суд вважає за необхідне вказати, що останні не можуть вважатися судом належними та допустимими, оскільки згідно із приписами п.11 Порядку № 260 саме на відповідача покладено обов`язок з формування довідки обліку несення позивачем служби в нічний час за формою, визначеною у додатку 1 до Порядку № 260.

При цьому, складання довідки обліку несення поліцейськими служби в нічний час не залежить від волі позивача, а відсутність такої довідки не може впливати на нарахування та виплату доплати за службу в нічний час в порядку та розмірі, визначених Постановою №988 та Порядком № 260 в разі наявності для цього підстав.

Враховуючи вищевикладене та встановлені під час розгляду справи обставини суд приходить до висновку про наявність підстав для зобов`язання відповідача нарахувати та виплатити позивачу доплату за службу у нічний час за період з 07.11.2015 по 28.02.2018 року .

Стосовно позовних вимог позивача про зобов`язання Департаменту патрульної поліції здійснити нарахування та виплату компенсації втрати частини його доходу відповідно до Закону України «Про компенсацію громадянами втрати частини доходів у зв`язку з порушенням строку їх виплати» суд зазначає наступне.

Відповідно до положень ст. 1 Закону України "Про компенсацію громадянам втрати частини доходів у зв`язку з порушенням строків їх виплати" №2050-III підприємства, установи і організації всіх форм власності та господарювання здійснюють компенсацію громадянам втрати частини доходів у випадку порушення встановлених строків їх виплати, у тому числі з вини власника або уповноваженого ним органу (особи).

Як передбачено положеннями ст.2 Закону України "Про компенсацію громадянам втрати частини доходів у зв`язку з порушенням строків їх виплати" №2050-III, компенсація громадянам втрати частини доходів у зв`язку з порушенням строків їх виплати провадиться у разі затримки на один і більше календарних місяців виплати доходів, нарахованих громадянам за період починаючи з дня набрання чинності цим Законом. Під доходами у цьому Законі слід розуміти грошові доходи громадян, які вони одержують на території України і які не мають разового характеру, зокрема, пенсії.

Згідно зі ст. 3 Закону України "Про компенсацію громадянам втрати частини доходів у зв`язку з порушенням строків їх виплати" №2050-III сума компенсації обчислюється шляхом множення суми нарахованого, але не виплаченого громадянину доходу за відповідний місяць (після утримання податків і обов`язкових платежів) на індекс інфляції в період невиплати доходу (інфляція місяця, за який виплачується доход, до уваги не береться).

Відповідно до ст. 4 Закону України "Про компенсацію громадянам втрати частини доходів у зв`язку з порушенням строків їх виплати" №2050-III виплата громадянам суми компенсації провадиться у тому ж місяці, у якому здійснюється виплата заборгованості за відповідний місяць.

Норми аналогічного змісту містяться також у Порядку проведення компенсації громадянам втрати частини грошових доходів у зв`язку з порушенням термінів їх виплати, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 21.02.2001 №159.

Згідно з п. 2 Порядку проведення компенсації громадянам втрати частини грошових доходів у зв`язку з порушенням термінів їх виплати, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 21.02.2001 №159 (далі - Порядок № 159) компенсації підлягають такі грошові доходи разом із сумою індексації, які одержують громадяни в гривнях на території України і не мають разового характеру: пенсії (з урахуванням надбавок, доплат, підвищень до пенсії, додаткової пенсії, цільової грошової допомоги на прожиття, щомісячної державної грошової допомоги та компенсаційних виплат).

Водночас, зі змісту статті 1 Закону України "Про компенсацію громадянам втрати частини доходів у зв`язку з порушенням строків їх виплати" №2050-III вбачається, що право на компенсацію частини доходів у громадянина пов`язується з настанням такого юридичного факту (події), як невиплата грошового доходу у встановлені строки його виплати.

При цьому, приписи статті 2, 3 Закону України "Про компенсацію громадянам втрати частини доходів у зв`язку з порушенням строків їх виплати" №2050-III визначають строк затримки виплати доходу, за якого виникає право на компенсацію, визначення поняття доходи для цілей цього Закону, а також порядок обчислення суми компенсації.

У пункті 4 Порядку № 159 визначено, що сума компенсації обчислюється як добуток нарахованого, але невиплаченого грошового доходу за відповідний місяць (після утримання податків і обов`язкових платежів) і приросту індексу споживчих цін (індексу інфляції) у відсотках для визначення суми компенсації, поділений на 100.

Наведене нормативне регулювання не встановлює першості нарахування і виплати доходу, який своєчасно не був виплачений, та не ставить у залежність компенсацію втрати частини грошових доходів від попереднього, окремого нарахування доходів.

З огляду на вищевикладене, слід дійти висновку про те, що кошти, які підлягають нарахуванню в порядку компенсації частини доходів у зв`язку з порушенням строків їх виплати, мають компенсаторний характер, спрямовані на забезпечення достатнього життєвого рівня та купівельної спроможності особи і пов`язані з інфляційними процесами та зростанням споживчих цін на товари та послуги.

Отже, використане у статті 3 Закону України "Про компенсацію громадянам втрати частини доходів у зв`язку з порушенням строків їх виплати" №2050-III формулювання, що компенсація обчислюється як добуток "нарахованого, але не виплаченого грошового доходу" за відповідний місяць, означає, що має існувати обов`язкова складова обчислення компенсації - невиплачений грошовий дохід, який може бути або нарахований, або такий, який можна нарахувати, зокрема, і на підставі судового рішення.

Зміст і правова природа спірних правовідносин у розумінні положень статей 1 - 3 вказаного Закону України "Про компенсацію громадянам втрати частини доходів у зв`язку з порушенням строків їх виплати" №2050-III дають підстави вважати, що право на компенсацію втрати частини грошових доходів у зв`язку з порушенням строків їх виплати особа набуває незалежно від того, чи були такі суми їй попередньо нараховані, але не виплачені.

Вищевказані висновки суду відповідають висновкам Верховного Суду, викладеним у постановах від 14.05.2020 року у справі №816/379/16 та від 30.09.2020 року у справі № 280/676/19.

Враховуючи наведене, суд приходить до висновку, що Законом України №2050-ІІІ передбачено право позивача на отримання компенсації втрати частини доходів у випадку порушення встановлених строків їх виплати.

Відповідно до положень ч. 2 ст. 2 Кодексу адміністративного судочинства України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи несправедливій дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Згідно положень статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

З урахуванням встановлених обставин, суд приходить до висновку про наявність підстав для часткового задоволення позовних вимог ОСОБА_1 .

Розподіл судових витрат здійснити в порядку ст. 139 Кодексу адміністративного судочинства України.

Керуючись ст.ст.2, 6-11, 14, 77, 139, 243-246, 250, 255, 257-262, 295, 297 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

В И Р І Ш И В :

Адміністративний позов ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ) до Департаменту патрульної поліції (вул. Ф. Ернста, буд. 3, м. Київ, 03048) про визнання протиправною бездіяльності та зобов`язання вчинити певні дії - задовольнити.

Визнати протиправною бездіяльність Департаменту патрульної поліції щодо не нарахування та невиплати заступнику командира батальйону №1 Управління патрульної поліції в Харківській області Департаменту патрульної поліції капітану поліції ОСОБА_1 доплати за несення ним служби у нічний час за період з 07.11.2015 по 28.02.2018 року та сум індексації його грошового забезпечення за період з 07.11.2015 по 31.10.2017 року.

Зобов`язати Департамент патрульної поліції здійснити нарахування та виплату заступнику командира батальйону №1 Управління патрульної поліції в Харківській області Департаменту патрульної поліції капітану поліції ОСОБА_1 доплату за службу у нічний час за період з 07.11.2015 по 28.02.2018.

Зобов`язати Департамент патрульної поліції здійснити нарахування та виплату заступнику командира батальйону № 1 Управління патрульної поліції в Харківській області Департаменту патрульної поліції капітану поліції ОСОБА_1 індексації грошового забезпечення за період з 07.11.2015 по 31.10.2017.

Зобов`язати Департамент патрульної поліції здійснити відповідно до Закону України Про компенсацію громадянами втрати частини доходів у зв`язку з порушенням строку їх виплати нарахування та виплату заступнику командира батальйону №1 Управління патрульної поліції в Харківській області Департаменту патрульної поліції капітану поліції ОСОБА_1 компенсації втрати частини його доходу в зв`язку з несвоєчасною виплатою доплати за несення ним служби у нічний час з 07.11.2015 по 28.02.2018 року та у зв`язку з несвоєчасною виплатою індексації його грошового забезпечення з 07.11.2015 по 31.10.2017 року.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або набрання законної сили рішенням за наслідками апеляційного провадження.

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку до Другого апеляційного адміністративного суду через Харківський окружний адміністративний суд до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно - телекомунікаційної системи шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, або спрощеного позовного провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повний текст рішення в порядку письмового провадження складено 07 червня 2021 року.

Суддя Мельников Р.В.