Справа № 160/8704/21
Суддя: Юхно Ірина Валеріївна
Дата ухвалення: 2021-06-07 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

07 червня 2021 року Справа 160/8704/21

Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Юхно І.В., перевіривши матеріали адміністративного позову ОСОБА_1 до Державної служби України з питань праці в особі її Голови, третя особа-1, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: Міністерство розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства України, третя особа-2, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: ОСОБА_2 про визнання протиправними дій та скасування наказу, -

ВСТАНОВИВ:

01.06.2021 до Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшов адміністративний позов ОСОБА_1 до Державної служби України з питань праці в особі її Голови, третя особа-1, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: Міністерство розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства України, третя особа-2, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: ОСОБА_2 , у якому позивач просить суд:

- визнати протиправними дії з прийняття індивідуальних актів:

наказу Держпраці від 27.03.2021 №127-к про оголошення конкурсу на посаду начальника Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області;

наказу Держпраці від 13.04.2021 №184-к про визначення переможця конкурсу;

наказу Держпраці від 21.04.2021 №47-к про призначення на посаду начальника Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області;

- скасувати індивідуальні акти:

наказ Держпраці від 27.03.2021 №127-к про оголошення конкурсу на посаду начальника Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області;

наказ Держпраці від 13.04.2021 №184-к про визначення переможця конкурсу;

наказ Держпраці від 21.04.2021 №47-к про призначення на посаду начальника Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області.

Відповідно до пунктів 3 та 6 частини першої статті 171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України) суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 Кодексу адміністративного судочинства України та чи немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Пунктом 5 частини 5 статті 160 КАС України передбачено, що в позовній заяві зазначається виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.

Відповідно до пункту 4 частини 5 зазначеної статті в позовній заяві зазначається зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів.

Водночас, частиною 4 статті 161 КАС України передбачено, що позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Частиною 7 статті 161 КАС України визначено, що до заяви про визнання індивідуального акта протиправним чи адміністративного договору недійсним додається також оригінал або копія оспорюваного акта чи договору або засвідчений витяг з нього, а у разі відсутності акта чи договору у позивача - клопотання про його витребування.

Крім того статтею 5 КАС України визначено способи судового захисту, відповідно до частини першої якої кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом:

1) визнання протиправним та нечинним нормативно-правового акта чи окремих його положень;

2) визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень;

3) визнання дій суб`єкта владних повноважень протиправними та зобов`язання утриматися від вчинення певних дій;

4) визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії;

5) встановлення наявності чи відсутності компетенції (повноважень) суб`єкта владних повноважень;

6) прийняття судом одного з рішень, зазначених у пунктах 1-4 цієї частини та стягнення з відповідача - суб`єкта владних повноважень коштів на відшкодування шкоди, заподіяної його протиправними рішеннями, дією або бездіяльністю.

Суд звертає увагу, що в адміністративному позові позивач просить, зокрема: "визнати протиправними дії з прийняття індивідуальних актів: - наказу Держпраці від 27.03.2021 №127-к про оголошення конкурсу на посаду начальника Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області; - наказу Держпраці від 13.04.2021 №184-к про визначення переможця конкурсу; - наказу Держпраці від 21.04.2021 №47-к про призначення на посаду начальника Головного управління Держпраці у Дніпропетровській області".

Тобто, заявляє до розгляду спір про визнання дій суб`єкта владних-повноважень протиправними.

При цьому, позивачем не конкретизовано, які саме дії при прийнятті оскаржуваних індивідуальних актів він вважає протиправними.

Крім того, способом захисту порушеного права, позивачем визначено скасування індивідуальних актів. Проте, в порушення наведених вимог КАС України не ставиться питання про їх протиправність.

Вищенаведене унеможливлює встановлення предмету спору.

З огляду на вищезазначене, суд приходить до висновку, що позивачу необхідно надати до суду уточнений адміністративний позов з уточненими позовними вимогам у відповідності до вимог КАС України.

Частинами 1, 4 статті 46 КАС України встановлено, що сторонами в адміністративному процесі є позивач та відповідач. Відповідачем в адміністративній справі є суб`єкт владних повноважень, якщо інше не встановлено цим Кодексом.

Крім того, відповідно до пункту 9 статті 4 КАС України відповідач - суб`єкт владних повноважень, а у випадках, визначених законом, й інші особи, до яких звернена вимога позивача.

Поряд із цим, предметом заявленим позивачем до розгляду справи є визнання протиправними дій.

Позивачем визначено відповідача: "Державну службу України з питань праці в особі її Голови". Проте, не конкретизовано особу.

Вищенаведені обставини унеможливлюють встановлення судом суб`єктний склад правовідносин, а також суд не може дійти висновку до кого позивач звертає свої позовні вимоги до суб`єкту владних повноважень, як органа, або до посадової особи зазначеного органу.

З огляду на вищезазначене, суд приходить до висновку, що позивачу необхідно надати до суду уточнений адміністративний позов з уточненим суб`єктним складом правовідносин відповідно до вимог КАС України.

В той же час, за приписами пункту 2 частини 5 статті 160 КАС України в позовній заяві зазначається повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб); поштовий індекс; ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України); реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб громадян України (якщо такі відомості відомі позивачу), відомі номери засобів зв`язку, офіційна електронна адреса або адреса електронної пошти.

Всупереч наведеної норми позивачем в позовній заяві не було зазначено ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України відповідача та третьої особи-1, реєстраційний номер облікової картки платника податків третьої особи-2.

З огляду на вищезазначене, суд приходить до висновку, що позивачу необхідно надати до суду уточнений адміністративний позов, із зазначенням ідентифікаційного коду юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України відповідача (у разі визначення органу) та третьої соби-1, та реєстраційного номеру облікової картки платника податків третьої особи-2.

Згідно з приписами частини 3 статті 161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Як вбачається із матеріалів справи, позивачем було сплачено судовий збір у розмірі 1816,00грн., що підтверджується квитанцією №МР-А300780KNV_19525383 від 27.05.2021.

Проте, оскільки остаточний предмет не визначено, суд наводить приблизний розмір судового збору, згідно до заявлених позивачем вимог.

За положеннями частини 1 статті 4 Закону України «Про судовий збір» від 08.07.2011 №3674-VI (далі Закон №3674-VI) судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Абзацом четвертим статті 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2021 рік» від 15.12.2020 №1082-ІХ передбачено, що прожитковий мінімум на одну працездатну особу в розрахунку на місяць з 1 січня 2021 року становить 2 270,00 гривень.

Відповідно до підпункту 1 пункту 3 частини 3 статті 4 Закону №3674-VI ставки судового збору встановлюються у таких розмірах: за подання до адміністративного суду позову немайнового характеру, який подано фізичною особою 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до абзацу 2 частини 3 статті 6 Закону №3674-VI у разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Таким чином, враховуючи наявність вимоги про протиправність дій (1 вимога немайнового характеру), про протиправність рішення (3 вимоги немайнового характеру), вимоги про зобов`язання (похідні), до сплати підлягає судовий збір за 4 вимоги немайнового характеру.

Отже, за подання адміністративного позиву позивач мав сплатити судовий збір за подання у розмірі 3 632,00 грн. (908,00 грн. х 4). Тоді, як сплачено у меншому розмірі, а саме: 1816,00 грн. У разі заявлення 4 вимог немайнового характеру позивачу слід доплатити 1816,00грн.

Суд зауважує позивачеві, врахувати наведені обставин, у разі подання адміністративного позову у новій редакції.

За наведених обставин позивачу необхідно сплатити судовий збір за наступними реквізитами: отримувач коштів: ГУК у Чечелівському районі міста Дніпра, код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37988155, банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), код банку отримувача (МФО): 899998, рахунок отримувача: UA4004632, код класифікації доходів бюджету: 22030101, призначення платежу: судовий збір у розмірі, за позовом (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Дніпропетровський окружний адміністративний суд, код ЄДРПОУ(суду) 34824364.

Частинами 1 та 2 статті 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

На підставі викладеного суд залишає подану заяву без руху та пропонує позивачу усунути наступні недоліки шляхом надання до суду:

- уточненого адміністративного позову з уточненими позовними вимогами та суб`єктним складом правовідносин у відповідності до вимог КАС України, із зазначенням ідентифікаційного коду юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України відповідача та третьої соби-1, та реєстраційного номеру облікової картки платника податків третьої особи-2, а також його копії для направлення учасникам справи відповідно до їх кількості;

- документу, що підтверджує сплату судового збору у розмірі та порядку, встановлених чинним законодавством України, відповідно до заявлених вимог.

Керуючись статтями 160, 161, 169, 248, 256 КАС України, суд,

УХВАЛИВ:

Адміністративний позов ОСОБА_1 до Державної служби України з питань праці в особі її Голови, третя особа-1, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: Міністерство розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства України, третя особа-2, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: ОСОБА_2 про визнання протиправними дій та скасування наказу залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви протягом п`яти днів з дня отримання ухвали суду.

Роз`яснити позивачу що, відповідно до абзацу 2 частини 3 Прикінцевих положень КАС України суд за заявою особи продовжує процесуальний строк, встановлений судом, якщо неможливість вчинення відповідної процесуальної дії у визначений строк зумовлена обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином.

Копію ухвали про залишення позовної заяви без руху невідкладно направити на адресу позивача.

Роз`яснити позивачу, що позовна заява повертається позивачеві, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк. Повернення позовної заяви не позбавляє права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.

Ухвала набирає законної сили відповідно до статті 256 КАС України та в самостійному порядку оскарженню не підлягає.

Суддя І.В. Юхно