Справа № 420/1128/21
Суддя: Димерлій О.О.
Дата ухвалення: 2021-06-09 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

09 червня 2021 р.м.ОдесаСправа № 420/1128/21
Головуючий в 1 інстанції: Кравченко М.М.

П`ятий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

судді-доповідача: Димерлія О.О.,

суддів: Єщенка О.В. , Танасогло Т.М. ,

розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу Одеської митниці Держмитслужби на рішення Одеського окружного адміністративного суду від 22.02.2021 року по справі № 420/1128/21 за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «ВАВИЛОН ТРЕЙД» до Одеської митниці Держмитслужби про визнання протиправним та скасування рішення про визначення коду товару

В С Т А Н О В И В:

У січні 2021 року Товариство з обмеженою відповідальністю «ВАВИЛОН ТРЕЙД» звернулось до Одеського окружного адміністративного суду з позовом, у якому просило суд визнати протиправним та скасувати рішення Одеської митниці Держмитслужби про визначення коду товару від 21.09.2020р. №KT-UA-2020.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначав, що митні формальності 202-1, 902-1, 905-3, 911-1 при митному оформленні товарів за МД від 13.08.2020р. №UA500490/2020/500682 не були обов`язковими, не сформовані в автоматичному режимі та були додані посадовими особами митного органу в ручному режимі. Означене, на думку позивача, є порушенням приписів статті 318 Митного кодексу України щодо виконання митним органом мінімуму митних формальностей, необхідних для забезпечення додержання законодавства України з питань державної митної справи. Також, Товариство позивача стверджує, що відбір проб та зразків товарів за МД №UA500490/2020/500682 від 13.08.2020р. здійснено на підставі рішення про взяття проб (зразків) від 15.08.2020р. №UA500490/2020/500682 за підписом заступника начальника відділу митного оформлення №1 митного поста «Одеса-вантажний» Одеської митниці Держмитслужби І.Георгієвої, яка не є ані керівником митного органу, ані особою, яка виконує його обов`язки, ані заступником керівника митного органу. Крім того, рішення про взяття проб (зразків) від 15.08.2020р. №UA500490/2020/500682 не відповідає критерію вмотивованості. До того ж, позивач зауважував, що акт про взяття проб (зразків) товарів та копія сертифікату аналізів №0020/07 від 16.07.2020р. з даними про кількісний вміст пластифікаторів і даними про хімічну природу пластифікаторів для проведення повторного дослідження до Харківського управління з питань експертизи та досліджень СЛЕД Держмитслужби не надавались, у зв`язку з чим митним органом порушено вимоги пункту 2 розділу ІІІ Прядку взаємодії структурних підрозділів та територіальних органів Державної фіскальної служби України із Спеціалізованою лабораторією з питань експертизи та досліджень ДФС під час проведення досліджень (аналізів, експертиз), затвердженого Наказом Міністерства фінансів України від 02.12.2016р. № 1058, в частині формування документації для проведення повторного дослідження, а Харківським управлінням з питань експертизи та досліджень СЛЕД Держмитслужби вимоги пункту 2 розділу V вказаного нормативно правового акту, що, на думку позивача, вплинуло на проведення об`єктивного дослідження та надання висновку з дотриманням законодавчих вимог. Як стверджує ТОВ «ВАВИЛОН ТРЕЙД» у відповідача не було законодавчо передбачених підстав для призначення повторного дослідження товару. Позивач відмічав, що висновок Харківського управління з питань експертизи та досліджень СЛЕД Держмитслужби №-0446 від 18.09.2020р. не відповідає вимогам пункту 12 розділу VI Прядку взаємодії структурних підрозділів та територіальних органів Державної фіскальної служби України із Спеціалізованою лабораторією з питань експертизи та досліджень ДФС під час проведення досліджень (аналізів, експертиз), затвердженого Наказом Міністерства фінансів України від 02.12.2016р. № 1058. Також, підрозділи СЛЕД та їх експерти не мають повноважень щодо визначення коду УКТ ЗЕД чи їх товарних позицій, а наділені лише повноваженнями щодо визначення чи перевірки характеристик товарів. Під час здійснення митного контролю та до відібрання зразків товару і призначення митної експертизи митним органом письмово не повідомлено декларанта про необхідність надання додаткових документів чи відомостей, необхідних для підтвердження задекларованого ним коду товару згідно УКТ ЗЕД, не запитав у декларанта техніко-технологічної документації про склад, фізико-хімічні властивості товарів, інформації про основні технологічні стадії їх виробництва та призначення, тощо. Як зазначає позивач, експертом протиправно вказано на можливість віднесення імпортованого товару до товарної позиції 5903. Після випуску товару у вільний обіг ТОВ «ВАВИЛОН ТРЕЙД» замовлено додаткові експертизи, за наслідками проведення яких, експертами підтверджено, що декларантом вірно здійснено класифікацію імпортованого товару за кодом 3920 43 10 00.

Рішенням Одеського окружного адміністративного суду від 22.02.2021 р. по справі № 420/1128/21 позов Товариства з обмеженою відповідальністю «ВАВИЛОН ТРЕЙД» - задоволено.

Визнано протиправним та скасовано рішення Одеської митниці Держмитслужби про визначення коду товару від 21.09.2020 року № КТ-UA-2020.

Задовольняючи адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю «ВАВИЛОН ТРЕЙД» суд першої інстанції вказав на те, що рішення про взяття проб (зразків) товару від 15.08.2020 року № UA500490/2020/500682 не відповідає критерію вмотивованості, оскільки містить лише загальне посилання на результати застосування неавтоматизованого контролю, та було прийнято на підставі форм контролю, що не були обов`язкові до виконання. Також, окружний адміністративний суд вказав на необґрунтованість висновку Харківського управління з питань експертиз та досліджень Спеціалізованої лабораторії з питань експертизи та досліджень Держмитслужби № -0446 від 18.09.2020 року. На думку суду першої інстанції, ТОВ «ВАВИЛОН ТРЕЙД» вірно здійснило класифікацію імпортованого товару за кодом 3920 43 10 00.

Не погодившись з вищеозначеним рішенням Одеського окружного адміністративного суду Одеською митницею Держмитслужби подано апеляційну скаргу у якій зазначено, що судом першої інстанції неправильно застосовано норми матеріального права та порушено норми процесуального права, а тому відповідач просить оскаржуване рішення скасувати та ухвалити нове, яким у задоволенні позовних вимог відмовити повністю.

В обґрунтування апеляційної скарги Одеською митницею Держмитслужби зазначено, що митний орган повідомляє декларанта або уповноважену ним особу про необхідність надання додаткових документів чи відомостей, необхідних для підтвердження задекларованого ним коду товару згідно з УКТ ЗЕД лише з урахуванням результатів застосування системи управління ризиками. Залучення спеціалізованого митного органу з питань експертного забезпечення або іншої експертної установи (організації) здійснюється у випадку виникнення необхідності ідентифікації або лабораторної перевірки характеристик товарів, визначених для їх класифікації. Згідно із висновком Харківського управління з питань експертизи та досліджень СЛЕД Держмитслужби №-0446 від 18.09.2020р. проби товару виготовлено із полімерного матеріалу з наявними залишками синтетичних ниток, що вказує на присутність текстильного матеріалу (тканини) з синтетичних поліефірних ниток на шарі полімерного матеріалу. З урахуванням того, що товар, який складається з тканин із покриттям полімерним матеріалом полівінілхлоридом повністю відповідає назві товарної позиції 5903 УКТ ЗЕДта вимогам Примітки 2 до Групи 59, митним органом цілком правомірно прийнято оскаржуване рішення про визначення коду товару від 21.09.2020р. №KT-UA-2020.

Скориставшись наданим приписами чинного процесуального законодавства правом ТОВ «ВАВИЛОН ТРЕЙД» до суду апеляційної інстанції подано відзив на апеляційну скаргу, у якому позивачем зазначено, що судом першої інстанції правильно встановлено обставини справи та ухвалено законне рішення з дотриманням норм матеріального і процесуального права. При цьому, в обґрунтування власної позиції навів твердження, які є тотожними викладеним у позовній заяві.

В силу приписів пункту 1 частини 1 статті 311 Кодексу адміністративного судочинства України розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами.

Розглянувши доводи апеляційної скарги, перевіривши матеріали справи, у системному зв`язку з положеннями чинного законодавства, суд апеляційної інстанції дійшов висновку, що апеляційна скарга відповідача підлягає задоволенню, з урахуванням наступного.

Зокрема, колегією суддів установлено, що 16.06.2020 року між ТОВ «ВАВИЛОН ТРЕЙД» (Покупець) та компанією NINGBO OCEAN WIDE INTERNATIONAL TRADING CO., LTD Китай (Продавець) укладено контракт № NOW-VT, за умовами якого Продавець продає, а Покупець купує товар у кількості та асортименті, вказаних в інвойсах (рахунках-фактури) на кожну партію товару, які є невід`ємною частиною даного Контракту.

На виконання умов вищевказаного контракту № NOW-VT від 16.06.2020р. компанією NINGBO OCEAN WIDE INTERNATIONAL TRADING CO., LTD Китай (Продавець) здійснено постачання на користь ТОВ «ВАВИЛОН ТРЕЙД» (Покупець) товару відповідно до інвойсу №VT0020 від 16.07.2020р. на загальну суму 86952,83 USD (доларів США), а саме: «плівки».

З метою здійснення митного оформлення товару, зокрема, «Гнучка плівка з полівінілхлориду (виготовлена з вторинної сировини), з доданням пластифікатору, масова частка пластифікаторів не менш як 6 %, завтовшки до 1 мм., не пориста, не армована, без підкладки та не з`єднана подібним способом з іншими матеріалами крім полімерних, в рулонах, рулони намотані на тубуси, обгорнуті полімерним матеріалом для захисту від пошкоджень під час транспортування. Для виготовлення скатертин. Всього 5303 рулони запаковані у 5303 пакунки. Виробник: немає даних, торговельна марка: STENSON. Країна виробництва CN» ТОВ «ВАВИЛОН ТРЕЙД» до Одеської митниці Держмитслужби 13.08.2020 року подано митну декларацію № UA500490/2020/500682 типу ІМ 40 ДЕ.

У графі 33 митної декларації № UA500490/2020/500682 від 13.08.2020 року ТОВ «ВАВИЛОН ТРЕЙД» зазначено код товару згідно УКТ ЗЕД - .

На підтвердження обґрунтованості заявлених у митній декларації відомостей ТОВ «ВАВИЛОН ТРЕЙД» до Одеської митниці Держмитслужби, разом з декларацією, подано наступні документи: контракт № NOW-VT від 16.06.2020 року, інвойс від 16.07.2020 року № VT0020, пакувальний лист від 16.07.2020 року № VT0020, коносамент від 16.07.2020 року № G, наряд № 39 від 11.08.2020 року, товарно-транспортні накладні № 39/1, № 39/2, акти зважування контейнерів від 13.08.2020 року № 114172, № 114179, лист від 15.08.2020 року, пакувальний лист від 15.08.2020 року № VT0020/1.

15.08.2020 року фахівцями Одеської митниці Держмитслужби, на підставі кодів митних формальностей, що можуть бути визначені за результатами застосування системи управління ризиками 202-1, 902-1, 911-1* (заповнюється залежно від об`єкта огляду (переогляду)/підстав для огляду (переогляду)/місяці проведення огляду (переогляду)), проведено частковий митний огляд товарів за МД № UA500490/2020/500682 від 13.08.2020 року, за наслідками якого складено акт про проведення огляду (переогляду) товарів, транспортних засобів, ручної поклажі та багажу від 15.08.2020р., у якому зазначено, що опис, кількість, маркування, вага брутто, вага нетто відповідають характеристикам товарів, зазначеним у митній декларації (інших документах).

За наслідками розгляду документів ТОВ «ВАВИЛОН ТРЕЙД», поданих разом із митною декларацією № UA500490/2020/500682 від 13.08.2020 року, щодо необхідності взяття проб (зразків) товарів, з метою встановлення їх характеристик, визначених у пункті 1 статті 356 Митного кодексу України, заступником начальника відділу митного оформлення №1 м/п «Одеса-вантажний» Одеської митниці Держмитслужби Георгієвою І. 15.08.2020р. прийнято рішення про взяття проб (зразків) товару № UA500490/2020/500682.

З метою установлення точних відомостей про фізичні та хімічні характеристики, відомості про які мають визначальне значення для перевірки правильності класифікації товарів, державним інспектором відділу митного оформлення №1 митного поста «Одеса-вантажний» Одеської митниці Держмитслужби ОСОБА_1 взято проби (зразки), задекларованого ТОВ «ВАВИЛОН ТРЕЙД» у МД № UA500490/2020/500682 від 13.08.2020 року товару, а саме: товар № 1 «гнучка плівка ПВХ на основі (на маркуванні присутній напис «Шовкографія», кількістю 768 рулонів. Вага брутто: 8117кг. Вага нетто: 7248 кг.» та товар № 2 «гнучка плівка ПВХ на основі (на маркуванні присутній напис «на тканинній основі», кількістю 4342 рулони. Вага брутто: 45110кг. Вага нетто: 40194 кг.». Відібрані проби (зразки) товарів упаковано в 4 полімерних пакети, кожний зразок окремо, упаковку опломбовано (опечатано) тип 3, №500/883 на кожен зразок.

За результатами відбору проб (зразків) фахівцем контролюючого органу складено акт №2 про взяття проб (зразків) товарів від 15.08.2020р., у якому зазначено, що проби (зразки) відправлено за адресою: Одеське управління з питань експертиз та досліджень Спеціалізованої лабораторії з питань експертизи та досліджень Держмитслужби.

З метою встановлення та перевірки відомостей про фізичні та хімічні характеристики, відомості про які мають визначальне значення для перевірки правильності класифікації товарів та застосування тарифного та нетарифного реагування, Одеською митницею Держмитслужби на адресу Одеського управління з питань експертиз та досліджень Спеціалізованої лабораторії з питань експертизи та досліджень Держмитслужби направлено запит про проведення дослідження (аналізу, експертизи) від 15.08.2020р. №2 (вихід.№7.10-1/28.05-01/7/12499 від 18.08.2020р.), завданням для дослідження (аналізу, експертизи) у якому визначено встановлення відповідності наданих зразків товару №1 митної декларації № UA500490/2020/500682 від 13.08.2020 року опису та відомостям, заявлених у графі 31 товару №1 митної декларації № UA500490/2020/500682 від 13.08.2020 року; встановлення визначальних показників товару матеріалу, з якого виготовлено товар, наявність фарбування, вибілення та кручення. У вказаному запиті, з урахуванням положень ч.10 ст.357 Митного кодексу України, також зазначено, що у разі виявлення істотних обставин, з приводу яких не було поставлено завдань, експерт може включити їх до висновку.

19.08.2020 року Одеським управлінням з питань експертиз та досліджень Спеціалізованої лабораторії з питань експертизи та досліджень Держмитслужби на ім`я в.о. начальника Одеської митниці Держмитслужби Погоріловського О. за вихід.№7.17-36/7.10/923 направлено клопотання, у якому зазначено, що для проведення дослідження за запитом Одеської митниці Держмитслужби від 15.08.2020р. №2 (вихід.№7.10-1/28.05-01/7/12499 від 18.08.2020р.) по МД ІМ 40 ДЕ від 13.08.2020р. № UA500490/2020/500682 виникла проблема у додатковій технічній інформації на товар №1. У зв`язку з тим, що в експертних підрозділах СЛЕД Держмитслужби неможливо визначити кількісний вміст пластифікаторів через відсутність в Україні нормативної методики, експертом викладено прохання надати Сертифікат аналізу виробника на товар з даними про кількісний вміст пластифікаторів та даними про хімічну природу пластифікаторів (хімічна назва та CAS номер), а також рішення про часткове проведення дослідження без визначення кількісного вмісту пластифікаторів.

Листом від 21.07.2020р. №7.10-4/28.5-01/7/12742 Одеською митницею Держмитслужби направлено на адресу Одеського управління з питань експертиз та досліджень Спеціалізованої лабораторії з питань експертизи та досліджень Держмитслужби сертифікат аналізу NINGBO OCEAN WIDE INTERNATIONAL TRADING CO., LTD від 16.07.2020р. №0020/07, а також погоджено часткове проведення дослідження без визначення кількісного вмісту пластифікаторів.

Згідно із наявним у матеріалах справи сертифікатом аналізів NINGBO OCEAN WIDE INTERNATIONAL TRADING CO., LTD від 16.07.2020р. №0020/07, отримувач - ТОВ «ВАВИЛОН ТРЕЙД», найменування продукції плівка, матеріал виготовлення ПВХ, гнучкість так, наявність підкладки ні, CAS номер 117-81-7, пластифікатор Біс (2-етилгексил), масова частка пластифікаторів більш як 6%, товщина - до 1мм., фасування в рулонах.

За наслідками проведеного дослідження (аналізу, експертизи), Одеським управлінням з питань експертиз та досліджень Спеціалізованої лабораторії з питань експертизи та досліджень Держмитслужби 28.08.2020р. складено висновок №-0666, у якому зазначено, що надані на дослідження проби № 1, 2 по 1 м. п. у вигляді фрагментів пласких виробів, прямокутної форми; гнучкі, не самоклейні. Одношарові непористі матеріали з пластифікованого полівілхлориду; на лицьових боках проб наявні зображення, які отримано тисненням; на зворотніх боках проб наявні бороздки, які схожі на відбитки текстильного матеріалу полотняного переплетення з сітчастою структурою (сам текстильний матеріал відсутній; в тілі матеріалу виявлені лише поодинокі фрагменти волокон). Масова частка пластифікатора - показник, який експертні підрозділи СЛЕД Держмитслужби не визначають через відсутність нормативної методики. У зв`язку з цим дослідження проведено частково. Згідно додатково наданого сертифікату аналізів № 0020/07 від 16.07.2020 р. масова частка пластифікаторів більш як 6 %.

Не погодившись з інформацією наведеною у висновку Одеського управління з питань експертиз та досліджень Спеціалізованої лабораторії з питань експертизи та досліджень Держмитслужби від 28.08.2020р. №-0666, в.о. начальника митного поста «Одеса-вантажний» Одеської митниці Держмитслужби Долобанько А. звернувся до в.о. начальника Одеської митниці Держмитслужби Пудрик Д. із доповідною запискою від 01.09.2020р. №7.10-28.5-01/100, у якій, з метою проведення повторного дослідження (експертизи), запропоновано звернутися до Одеського управління з питань експертиз та досліджень СЛЕД Держмитслужби із пропозицією щодо надання контрольних зразків товару «гнучка плівка ПВХ на основі» (на маркуванні присутній напис «Шовкографія») та «гнучка плівка ПВХ на основі» (на маркуванні присутній напис «на тканинній основі») для подальшого відправлення їх до Спеціалізованої лабораторії з питань експертизи та досліджень Держмитслужби.

Означену доповідну записку від 01.09.2020р. №7.10-28.5-01/100 в.о. начальника митного поста «Одеса-вантажний» Одеської митниці Держмитслужби Долобанько А. обґрунтовано тим, що на зворотніх боках відібраних проб (зразків) товару плівки ПВХ був присутній матеріал, схожий на текстильний з сітчастою структурою.

07.09.2020р. Одеською митницею Держмитслужби на адресу Одеського управління з питань експертиз та досліджень Спеціалізованої лабораторії з питань експертизи та досліджень Держмитслужби надіслано лист №7.10-1/28.5-01/7/13407, у якому, з метою проведення повторного дослідження (експертизи) в Спеціалізованій лабораторії з питань експертизи та досліджень Держмитслужби, викладено прохання надати проби (зразки) товару гнучка плівка ПВХ на основі» (на маркуванні присутній напис «Шовкографія») та «гнучка плівка ПВХ на основі» (на маркуванні присутній напис «на тканинній основі»).

З матеріалів справи убачається, що 09.09.2020р. вищеозначені проби (зразки) товарів було передано державному інспектору відділу митного оформлення №1 митного поста «Одеса-вантажний» Одеської митниці Держмитслужби Дудніку Д.О., про що свідчить відповідний акт про передання проб (зразків) товарів №8 від 09.09.2020р.

У подальшому, з метою встановлення та перевірки відомостей про фізичні та хімічні характеристики, відомості про які мають визначальне значення для перевірки правильності класифікації товарів та застосування тарифного та нетарифного реагування, Одеською митницею Держмитслужби на адресу Спеціалізованої лабораторії з питань експертизи та досліджень Держмитслужби направлено запит про проведення дослідження (аналізу, експертизи) від 09.09.2020р. №4 (вихід.№7.10-4/28.5-01/7/13601 від 10.09.2020р.), завданням для дослідження (аналіз, експертизи) у якому визначено встановлення відповідності наданих зразків товару №1 митної декларації № UA500490/2020/500682 від 13.08.2020 року опису та відомостям, заявлених у графі 31 товару №1 митної декларації № UA500490/2020/500682 від 13.08.2020 року; встановлення визначальних показників товару матеріал, з якого виготовлено товар. У вказаному запиті, з урахуванням положень ч.10 ст.357 Митного кодексу України, також зазначено, що у разі виявлення істотних обставин, з приводу яких не було поставлено завдань, експерт може включити їх до висновку.

За наслідками проведеного дослідження (аналізу, експертизи) Харківським управлінням з питань експертиз та досліджень Спеціалізованої лабораторії з питань експертизи та досліджень Держмитслужби 18.09.2020р. складено висновок №-0446, у якому зазначено, що проба № 1 «Шовкографія» та проба № 2 «На тканинній основі» товару являють собою відрізки гнучких несамоклейних плівок з полівінілхлориду, пластифікованого складними ефірами фталевої кислоти, з добавкою карбонату кальцію, сполук титану тощо. Визначити повний вміст компонентів у пробах, у тому числі вміст вторинних пластифікаторів у мас. %, не уявляється можливим у зв`язку з відсутністю необхідних методик. При мікроскопічному дослідженні проб пор не виявлено. Проба № 1 має ширину 1373±1 мм., товщину - 0,245±0,004 мм. Проба № 2 має ширину 1372±1 мм., товщину - 0,200±0,004 мм. На зображення проби товару, яка візуально схожа на пробу з маркуванням «на тканинній основі», видно маркувальні етикетки з написами «Клеёнка вспененный ПВХ с тиснением на тканевой основе». Також на зображеннях видно розшарування матеріалу на два шари, один з яких схожий на тканину. Згідно інформації, викладеної на сайті виробника, товар «Клеёнка вспененный ПВХ с тиснением на тканевой основе 1,37*20м Артикул: МА-2170» по зовнішньому вигляду схожий на надану пробу товару з маркуванням «На тканинній основі». На зворотній стороні проби № 1 «Шовкографія», на окремих ділянках, є залишки фрагментів синтетичних поліефірних ниток білого кольору. При відокремленні цих ниток для подальшого дослідження, на поверхні матеріалу проби залишають сліди. Такі сліди у вигляді паралельних та перпендикулярних смуг маються по всій зворотній поверхні матеріалу проби на більш-менш однакових відстанях. На зворотній стороні проби № 2 «На тканинній основі» є залишки поодиноких синтетичних поліефірних волокон, а також сліди у вигляді смуг, як і у пробі № 1 «Шовкографія». Отже, з урахуванням інформації, наведеної на наданих зображеннях товару, інформації отриманої з мережі Інтернет, візуального та мікроскопічного дослідження зворотної сторони проб та фрагментів ниток (волокон), експертного практичного досвіду, експерт дійшов висновку, що на наданих пробах був присутній текстильний матеріал (тканина) з синтетичних поліефірних ниток. Подібні товари, що складаються з шару текстильного матеріалу (тканини, трикотажного полотна) та шару полімерного матеріалу, наприклад, можуть розглядатись у товарній позиції 5903 УКТЗЕД.

З урахуванням характеристик товару, які є визначальними для класифікації товару, згідно з Основними правилами інтерпретації УКТ ЗЕД, 21.09.2020 року Одеською митницею Держмитслужби прийнято рішення про визначення коду товару № КТ-UA-2020, яким заявлений ТОВ «ВАВИЛОН ТРЕЙД» у митній декларації № UA500490/2020/500682 від 13.08.2020 року код УКТ ЗЕД товару «№ 1 - 1. Гнучка плівка з полівінілхлориду (виготовлена з вторинної сировини), з доданням пластифікатору, масова частка пластифікаторів не менш як 6%, завтовшки до 1мм, не пориста, не армована, без підкладки та не з`єднана подібним способом з іншими матеріалами крім полімерних, в рулонах, рулони намотані на тубуси, обгорнуті полімерним матеріалом для захисту від пошкоджень під час транспортування. Для виготовлення скатертин. Всього 5303 рулони запаковані у 5303 пакунки. Виробник: немає даних, торговельна марка: «STENSON». Країна виробництва CN» було змінено на код УКТ ЗЕД - «Двошаровий текстильний матеріал з покриттям пластмасами, гнучкий, не самоклейний, не прозорий, з тисненням та малюнком: 1) шар матеріалу з полівінілхлориду, пластифікованого складними ефірами фталевої кислоти, з добавкою карбонату кальцію, сполук титану тощо, 2) шар текстильного матеріалу - тканина з синтетичних поліефірних ниток».

Загальні принципи здійснення митного контролю визначено статтею 318 Митного кодексу України, згідно із якою митному контролю підлягають усі товари, транспортні засоби комерційного призначення, які переміщуються через митний кордон України.

Митний контроль здійснюється виключно митними органами відповідно до цього Кодексу та інших законів України.

Митний контроль передбачає виконання митними органами мінімуму митних формальностей, необхідних для забезпечення додержання законодавства України з питань митної справи.

Для забезпечення здійснення митного контролю митними органами використовується єдина автоматизована інформаційна система митних органів України.

Відповідно до п.29 ч.1 ст.4 Митного кодексу України митні формальності - сукупність дій, що підлягають виконанню відповідними особами і митними органами, а також автоматизованою системою митного оформлення з метою дотримання вимог законодавства України з питань митної справи.

Частиною 1 статті 320 Митного кодексу України передбачено, що форми та обсяги митного контролю обираються: 1) посадовими особами митних органів на підставі результатів застосування системи управління ризиками; та/або 2) автоматизованою системою управління ризиками.

Форми митного контролю передбачено статтею 336 Митного кодексу України, відповідно до пункту 2 частини 1 якої митний контроль здійснюється безпосередньо посадовими особами митних органів шляхом митного огляду (огляду та переогляду товарів, транспортних засобів комерційного призначення, огляду та переогляду ручної поклажі та багажу, особистого огляду громадян).

Відповідно до ч.1 ст.337 Митного кодексу України перевірка документів та відомостей, які відповідно до статті 335 цього Кодексу подаються митним органам під час переміщення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України, здійснюється візуально, із застосуванням інформаційних технологій (шляхом проведення формато-логічного контролю, контролю співставлення, контролю із застосуванням системи управління ризиками) та в інші способи, передбачені цим Кодексом.

Частинами 1, 2, 8 статті 338 Митного кодексу України передбачено, що огляд товарів, транспортних засобів комерційного призначення, пред`явлених митному органу (у тому числі для перерахунку та зважування), проводиться в можливо короткий строк після прийняття рішення про його проведення.

За результатами застосування системи управління ризиками огляд товарів, транспортних засобів комерційного призначення може бути ідентифікаційним - без розкриття пакувальних місць і без обстеження транспортного засобу, частковим - з розкриттям до 20 відсотків пакувальних місць і вибірковим обстеженням транспортного засобу та повним - з розкриттям до 100 відсотків пакувальних місць та поглибленим обстеженням транспортного засобу.

За результатами митного огляду (переогляду) складається акт огляду (переогляду) у двох примірниках.

Згідно із Класифікатором митних формальностей, що можуть бути визначені за результатами застосування системи управління ризиками, код митної формальності 202-1 - проведення часткового митного огляду - з розкриттям до 20 відсотків пакувальних місць і вибірковим обстеженням транспортного засобу, з метою перевірки відповідності кількості та опису товарів і транспортних засобів даним, зазначеним у митній декларації; код митної формальності 902-1 - застосування ваговимірювальних пристроїв; код митної формальності 905-3 - взяття проб (зразків) товарів для проведення досліджень (аналізу, експертизи) з метою встановлення характеристик, визначальних для класифікації товарів згідно з УКТ ЗЕД; код митної формальності 911-1 - забезпечення ідентифікації товарів та/або транспортних засобів шляхом здійснення цифрової фотозйомки.

Так, погоджуючись із позивачем суд першої інстанції дійшов висновку про порушення Одеською митницею Держмитслужби статті 318 Митного кодексу України щодо виконання митними органами мінімуму митних формальностей, необхідних для забезпечення додержання законодавства України з питань державної митної справи, оскільки митні формальності 202-1, 902-1, 905-3, 911-1 при митному оформленні товарів за МД від 13.08.2020 року № UA500490/2020/500682 не були обов`язковими, не сформовані в автоматичному режимі та були додані посадовими особами митного органу в ручному режимі.

Натомість, суд апеляційної інстанції вважає помилковими такі висновки окружного адміністративного суду та обґрунтування адміністративного позову позивача, з огляду на те, що у межах розгляду даної справи колегією суддів не установлено неможливості вчинення фахівцями контролюючого органу сукупності саме таких дій з метою дотримання вимог законодавства України з питань митної справи.

Порядок взяття проб (зразків) товарів визначено статтею 356 Митного кодексу України, відповідно до частин 1, 2 якої взяття проб (зразків) товарів здійснюється посадовими особами митного органу в рамках процедур митного контролю та митного оформлення з метою встановлення характеристик, визначальних для:

1) класифікації товарів згідно з УКТ ЗЕД;

2) перевірки задекларованої митної вартості товарів;

3) встановлення країни походження товарів;

4) встановлення належності товарів до наркотичних засобів, психотропних речовин, їх аналогів, прекурсорів, сильнодіючих чи отруйних речовин;

5) встановлення належності товарів до предметів, що мають художню, історичну чи археологічну цінність;

6) встановлення належності товарів до таких, що виготовлені з використанням об`єктів права інтелектуальної власності, що охороняються відповідно до закону.

Взяття проб (зразків) товарів проводиться уповноваженими посадовими особами митного органу на підставі вмотивованого письмового рішення керівника цього митного органу або його заступника.

Як установлено колегією суддів, окружним адміністративним судом, з урахуванням позиції позивача, вказано про невмотивованість рішення заступника начальника відділу митного оформлення №1 м/п «Одеса-вантажний» Одеської митниці Держмитслужби Георгієвої І. про взяття проб (зразків) товару № UA500490/2020/500682 від 15.08.2020р.

Однак, за наслідками дослідження вказаного рішення, у системному зв`язку з приписами чинного законодавства в призмі вмотивованості рішення суб`єкта владних повноважень, апеляційний суд не погоджується із наведеною в оскаржуваному рішенні позицією суду першої інстанції, з огляду на таке.

Зокрема, як зазначено у рішенні про взяття проб (зразків) товару № UA500490/2020/500682 від 15.08.2020р. підставою його прийняття були: «результати застосування неавтоматизованого контролю із застосуванням СУР: п.3.1.1, 1.1.13, 3.1.7, переліку індикаторів ризику, які можуть використовуватися посадовими особами митниці для обрання форм та обсягів митного контролю на підставі застосування системи управління ризиками, розробленого відповідно до пункту 1 розділу ІV Порядку здійснення аналізу та оцінки ризиків розроблення і реалізації заходів з управління ризиками для визначення форм та обсягів митного контролю, затвердженого наказ Міністерства фінансів України від 31.07.2015р. №684».

Отже, колегією суддів установлено, що рішення заступника начальника відділу митного оформлення №1 м/п «Одеса-вантажний» Одеської митниці Держмитслужби Георгієвої І. про взяття проб (зразків) товару № UA500490/2020/500682 від 15.08.2020р. відповідає критерію вмотивованості.

Між тим, ані позивачем, ані судом першої інстанції не зазначено, з урахуванням яких, зокрема, критеріїв, у системному зв`язку з приписами чинного законодавства, вони дійшли висновку щодо невмотивованості рішення митного органу про взяття проб (зразків) товару та, які відомості повинен містити вказаний акт індивідуальної дії для визнання його вмотивованим.

Не є юридично спроможним також довід ТОВ «ВАВИЛОН ТРЕЙД» стосовно того, що рішення про взяття проб (зразків) товару № UA500490/2020/500682 від 15.08.2020р. прийнято не уповноваженою посадовою особою митного органу, з урахуванням наступного.

Відповідно до п.34-1 ч.1 ст.4 Митного кодексу України митні органи - центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну митну політику, митниці та митні пости.

Частиною 1 статті 547 Митного кодексу України передбачено, що митний пост є митним органом, який входить до складу митниці як структурний підрозділ і в зоні своєї діяльності забезпечує виконання завдань, покладених на митні органи.

Отже, беручи до уваги вищевикладене, у системному зв`язку з приписами ч.2 ст.356 Митного кодексу України, а також те, що митний пост є митним органом, який входить до складу митниці як структурний підрозділ, колегія суддів дійшла висновку, що рішення про взяття проб (зразків) товару № UA500490/2020/500682 від 15.08.2020р. прийнято уповноваженою посадовою особою митного органу.

Послідовність та порядок виконання дій посадовими особами структурних підрозділів та територіальних органів Державної фіскальної служби України при направленні запитів про проведення досліджень (аналізів, експертиз), постанов про призначення експертиз у справах про порушення митних правил до Спеціалізованої лабораторії з питань експертизи та досліджень ДФС, а також проведення досліджень (аналізів, експертиз) експертами СЛЕД ДФС визначено Порядком взаємодії структурних підрозділів та територіальних органів Державної фіскальної служби України із Спеціалізованою лабораторією з питань експертизи та досліджень ДФС під час проведення досліджень (аналізів, експертиз), затвердженим Наказом Міністерства фінансів України від 02.12.2016р. № 1058.

Згідно із пунктом 2 розділу ІІ Порядку взаємодії структурних підрозділів та територіальних органів Державної фіскальної служби України із Спеціалізованою лабораторією з питань експертизи та досліджень ДФС під час проведення досліджень (аналізів, експертиз), затвердженого Наказом Міністерства фінансів України від 02.12.2016р. № 1058, рішення про призначення експертизи у межах податкового контролю, проведення дослідження (аналізу, експертизи) під час здійснення митного контролю та митного оформлення оформлюється уповноваженою посадовою особою органу ДФС у вигляді запиту.

Відповідно до пункту 2 розділу ІІІ Порядку взаємодії структурних підрозділів та територіальних органів Державної фіскальної служби України із Спеціалізованою лабораторією з питань експертизи та досліджень ДФС під час проведення досліджень (аналізів, експертиз), затвердженого Наказом Міністерства фінансів України від 02.12.2016р. № 1058, до запиту додаються: оригінал акта про взяття проб (зразків) товарів (у разі взяття проб (зразків) товарів); копія акта про проведення огляду (переогляду) товарів, транспортних засобів, ручної поклажі та багажу (у разі проведення); копії інших супровідних документів, які подаються при здійсненні податкового або митного контролю (митна декларація, зовнішньоекономічний договір (контракт), інвойси, рахунки-фактури, накладні, сертифікати (висновки, реєстраційні посвідчення уповноважених державних органів, якщо такі видавались); техніко-технологічна документація про склад, фізико-хімічні властивості товарів, інформація про основні технологічні стадії їх виробництва та призначення.

В обґрунтування позовної заяви ТОВ «ВАВИЛОН ТРЕЙД» вказувало на порушення митним органом вимог пункту 2 розділу ІІІ Порядку взаємодії структурних підрозділів та територіальних органів Державної фіскальної служби України із Спеціалізованою лабораторією з питань експертизи та досліджень ДФС під час проведення досліджень (аналізів, експертиз), затвердженого Наказом Міністерства фінансів України від 02.12.2016р. № 1058, щодо формування документації для проведення повторного дослідження, оскільки акт про взяття проб (зразків) товарів та копія сертифікату аналізів № 0020/07 від 16.07.2020 року з даними про кількісний вміст пластифікаторів і даними про хімічну природу пластифікаторів для проведення повторного дослідження до Харківського управління з питань експертиз та досліджень СЛЕД Держмитслужби не надавались.

З означеною позицією позивача погодився суд першої інстанції, про що свідчать відповідні висновку наведені окружним адміністративним судом у спірному рішенні.

Водночас, суд апеляційної інстанції вважає помилковими означені висновки суду першої інстанції, виходячи з наступного.

Як установлено колегією суддів та убачається з наявних у матеріалах справи документів, додатками до запиту про проведення дослідження (аналізу, експертизи) від 09.09.2020р. №4, є копія акту про передання проб (зразків) товарів №8 від 09.09.2020р., копія акту про проведення огляду (переогляду) товарів, транспортних засобів, ручної поклажі та багажу від 15.08.2020р. №UA500490/2020/500682, копія митної декларації від 13.08.2020р. №UA500490/2020/500682, копія пакувального листа від 16.07.2020р. б/н, копія пакувального листа від 15.08.2020р. б/н, копія інвойсу від 16.07.2020р. №VT0020, копія коносаменту від 16.07.2020р. №G, копія автотранспортної накладної від 13.08.2020р. №39/1, копія автотранспортної накладної від 13.08.2020р. №39/2, копія договору купівлі-продажу товарів від 16.06.2020р. №NOW-VT, службова записка Одеської митниці Держмитслужби від 07.09.2020р. №7.10-1/28.5-01/7/13407, копія висновку Одеського управління з питань експертиз та досліджень СЛЕД Держмитслужби №-0666 від 28.08.2020р., фото товарів, приєднаних до МД №UA500490/2020/500682 від 13.08.2020р.

Означених документів, на думку експерта Харківського управління з питань експертиз та досліджень Спеціалізованої лабораторії з питань експертизи та досліджень Держмитслужби, було достатньо для складення обґрунтованого висновку від 18.09.2020р. №-0446.

Крім того, за наслідками дослідження документів, наданих митним органом до Харківського управління з питань експертиз та досліджень СЛЕД Держмитслужби з метою проведення повторного (аналізу, експертизи), колегією суддів установлено, що у своїй сукупності вказані документи містять відомості, які наведено в акті про взяття проб (зразків) товарів та сертифікаті аналізів № 0020/07 від 16.07.2020 року.

Отже, позивачем не обґрунтовано, а судом апеляційної інстанції не установлено, яким чином не надання Одеською митницею Держмитслужби до Харківського управління з питань експертиз та досліджень СЛЕД Держмитслужби акта про взяття проб (зразків) товарів та сертифікату аналізів № 0020/07 від 16.07.2020 року, за наявності інших документів та проб товарів, які містять наведені у них відомості, могло вплинути на висновок експерта.

Також, погоджуючись із доводами позивача, суд першої інстанції вказав на відсутність законодавчо передбачених підстав для призначення повторного дослідження товару.

При цьому, на думку колегії суддів даний висновок окружного адміністративного суду є помилковим, виходячи з такого.

Відповідно до частини 12 статті 357 Митного кодексу України у разі необґрунтованості висновку або виникнення сумнівів у його правильності може бути призначено повторне дослідження (аналіз, експертиза), проведення якого доручається іншому експерту.

Системний аналіз положень ч.12 ст.357 Митного кодексу України свідчить про можливість призначення повторного дослідження (аналізу, експертизи) у разі необґрунтованості висновку або виникнення сумнівів у його правильності.

Таким чином, з урахуванням виникнення сумнівів у правильності висновку Одеського управління з питань експертиз та досліджень Спеціалізованої лабораторії з питань експертизи та досліджень Держмитслужби від 28.08.2020р. №-0666, на думку суду апеляційної інстанції, Одеською митницею Держмитслужби цілком правомірно призначено повторне дослідження (аналіз, експертизу).

Між тим, за наслідками аналізу змісту висновку Харківського управління з питань експертиз та досліджень Спеціалізованої лабораторії з питань експертизи та досліджень Держмитслужби від 18.09.2020р. №-0446, у системному зв`язку з приписами чинного законодавства, колегією суддів не установлено необґрунтованості наведених у ньому висновків.

Не є юридично спроможними також твердження позивача стосовно того, що повторне дослідження зразків товару проведено не уповноваженою на те дослідною установою, оскільки Харківське управління з питань експертиз та досліджень Спеціалізованої лабораторії з питань експертизи та досліджень Держмитслужби є відокремленим підрозділом Спеціалізованої лабораторії з питань експертизи та досліджень Держмитслужби та має повноваження на проведення відповідної експертизи.

Відповідно до частин 1, 2, 4 статті 69 Митного кодексу України товари при їх декларуванні підлягають класифікації, тобто у відношенні товарів визначаються коди відповідно до класифікаційних групувань, зазначених в УКТ ЗЕД.

Митні органи здійснюють контроль правильності класифікації товарів, поданих до митного оформлення, згідно з УКТ ЗЕД.

У разі виявлення під час митного оформлення товарів або після нього порушення правил класифікації товарів митний орган має право самостійно класифікувати такі товари.

Ведення Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності, її структура та класифікація товарів передбачено главою 11 розділу ІV, відповідно до статті 67 якої українська класифікація товарів зовнішньоекономічної діяльності (УКТ ЗЕД) складається на основі Гармонізованої системи опису та кодування товарів та затверджується законом про Митний тариф України.

В УКТ ЗЕД товари систематизовано за розділами, групами, товарними позиціями, товарними підпозиціями, найменування і цифрові коди яких уніфіковано з Гармонізованою системою опису та кодування товарів.

Митний тариф України визначено Законом України «Про митний тариф України» від 19.09.2013року № 584-VII (чинного на час виникнення спірних правовідносин), відповідно до статті 1 якого митний тариф України є невід`ємною частиною цього Закону та містить перелік ставок загальнодержавного податку - ввізного мита на товари, що ввозяться на митну територію України і систематизовані згідно з Українською класифікацією товарів зовнішньоекономічної діяльності (УКТЗЕД), складеною на основі Гармонізованої системи опису та кодування товарів.

Згідно із розділом «Основні правила інтерпретації УКТЗЕД» Закону України «Про митний тариф України» назви розділів, груп і підгруп наводяться лише для зручності користування УКТЗЕД; для юридичних цілей класифікація товарів в УКТЗЕД здійснюється виходячи з назв товарних позицій і відповідних приміток до розділів чи груп і, якщо цими назвами не передбачено іншого, відповідно до таких правил:

(a) будь-яке посилання в назві товарної позиції на будь-який виріб стосується також некомплектного чи незавершеного виробу за умови, що він має основну властивість комплектного чи завершеного виробу. Це правило стосується також комплектного чи завершеного виробу (або такого, що класифікується як комплектний чи завершений згідно з цим правилом), незібраного чи розібраного;

(b) будь-яке посилання в назві товарної позиції на будь-який матеріал чи речовину стосується також сумішей або сполук цього матеріалу чи речовини з іншими матеріалами чи речовинами. Будь-яке посилання на товар з певного матеріалу чи речовини розглядається як посилання на товар, що повністю або частково складається з цього матеріалу чи речовини. Класифікація товару, що складається більше ніж з одного матеріалу чи речовини, здійснюється відповідно до вимог правила 3.

У разі коли згідно з правилом 2 (b) або з будь-яких інших причин товар на перший погляд (prima facie) можна віднести до двох чи більше товарних позицій, його класифікація здійснюється таким чином:

(a) перевага надається тій товарній позиції, в якій товар описується конкретніше порівняно з товарними позиціями, де дається більш загальний його опис. Проте в разі коли кожна з двох або більше товарних позицій стосується лише частини матеріалів чи речовин, що входять до складу суміші чи багатокомпонентного товару, або лише частини товарів, що надходять у продаж у наборі для роздрібної торгівлі, такі товарні позиції вважаються рівнозначними щодо цього товару, навіть якщо в одній з них подається повніший або точніший опис цього товару;

(b) суміші, багатокомпонентні товари, які складаються з різних матеріалів або вироблені з різних компонентів, товари, що надходять у продаж у наборах для роздрібної торгівлі, класифікація яких не може здійснюватися згідно з правилом 3 (a), повинні класифікуватися за тим матеріалом чи компонентом, який визначає основні властивості цих товарів, за умови, що цей критерій можна застосувати;

(c) товар, класифікацію якого не можна здійснити відповідно до правила 3 (a) або 3 (b), повинен класифікуватися в товарній позиції з найбільшим порядковим номером серед номерів товарних позицій, що розглядаються.

Для юридичних цілей класифікація товарів у товарних підпозиціях, товарних категоріях і товарних підкатегоріях здійснюється відповідно до назви останніх, а також приміток, які їх стосуються, з урахуванням певних застережень (mutatis mutandis), положень вищезазначених правил за умови, що порівнювати можна лише назви одного рівня деталізації. Для цілей цього правила також можуть застосовуватися відповідні примітки до розділів і груп, якщо в контексті не зазначено інше.

Як установлено судом апеляційної інстанції, у межах спірних правовідносин спірним є питання визначення коду УКТ ЗЕД імпортованого позивачем товару, а саме «Гнучка плівка з полівінілхлориду (виготовлена з вторинної сировини), з доданням пластифікатору, масова частка пластифікаторів не менш як 6 %, завтовшки до 1 мм., не пориста, не армована, без підкладки та не з`єднана подібним способом з іншими матеріалами крім полімерних, в рулонах, рулони намотані на тубуси, обгорнуті полімерним матеріалом для захисту від пошкоджень під час транспортування. Для виготовлення скатертин.

Так, 39 Закону України «Про митний тариф України» має назву: «Пластмаси, полімерні матеріали та вироби з них».

У товарних позиціях 3920 і 3921 терміни "плити, листи, плівки, стрічки і смужки" означають тільки плити, листи, плівки, стрічки і смужки (крім включених до групи 54) і блоки правильної геометричної форми, включаючи ті, що мають рельєф або поверхню, оброблену інакше, нерозрізані або нарізані на прямокутники (включаючи квадрати), але без подальшої обробки (навіть якщо в результаті обробки набувають вигляду готових до використання виробів).

У товарній підпозиції 3920 43 термін "пластифікатори" означає вторинні пластифікатори.

Код 3920 має назву: «Іншi плити, листи, плiвки, стрічки та пластини з пластмаси, непористi, неармовані, нешаруваті, без пiдкладки та не поєднані подібним способом з іншими матеріалами».

Код 3920 43: «які містять за масою не менш як 6 % пластифікаторів».

Код 3920 43 10 00: «завтовшки не більш як 1 мм».

Група 59 Закону України «Про митний тариф України» має назву: «Текстильні матеріали, просочені, покриті або дубльовані; текстильні вироби технічного призначення».

До товарної позиції 5903 включаються:

(a) текстильні матеріали, просочені, покриті або дубльовані пластмасами, будь-якої питомої ваги чи будь-якої природи пластмас (щільні або пористі), за винятком:

(1) матеріалів, у яких просочення або покриття не сприймається неозброєним оком (зазвичай групи 50-55, 58 або 60); при цьому не береться до уваги будь-яка подальша зміна кольору;

(2) виробів, які неможливо обгорнути вручну без тріщин навколо стрижня діаметром 7 мм при температурі від 15 до 30 °C (зазвичай група 39);

(3) виробів, у яких текстильний матеріал повністю покритий пластмасою з обох боків, за умови, що таке покриття сприймається неозброєним оком, при цьому не береться до уваги будь-яка подальша зміна кольору (група 39);

(4) матеріалів, частково покритих пластмасами та з малюнками, одержаними в результаті такої обробки (зазвичай групи 50-55, 58 або 60);

(5) плит, листів або смуг чи стрічок з пористої пластмаси, комбінованої з текстильним матеріалом, у яких текстильний матеріал використовується лише для армування (група 39); або

(6) текстильних виробів товарної позиції 5811;

(b) матеріалів з ниток, стрічкових або подібних ниток, просочених, з покриттям або оболонкою з пластмас товарної позиції 5604.

Код 5903 має назву «Текстильні матеріали, просоченi, з покриттям або дубльованi пластмасами, крiм матеріалів товарної позицiї 5902».

Код 5903 10 «полiвінілхлоридом».

Код НОМЕР_1 «інші».

Отже, з урахуванням висновку Харківського управління з питань експертиз та досліджень Спеціалізованої лабораторії з питань експертизи та досліджень Держмитслужби від 18.09.2020р. №-0446, на думку колегії суддів, імпортований ТОВ «ВАВИЛОН ТРЕЙД» товар можливо віднести до товарної позиції 5903 УКТ ЗЕД.

З огляду на вищевикладене, відповідачем, на виконання вимог ч.2 ст.77 КАС України, доведено наявність у митного органу обґрунтованого сумніву щодо правильності визначення декларантом класифікації імпортованого товару та відповідно визначення класифікації товару митним органом.

Відтак, беручи до уваги наведене, суд апеляційної інстанції дійшов висновку щодо правомірності та обґрунтованості рішення Одеської митниці Держмитслужби про визначення коду товару від 21.09.2020р. №KT-UA-2020 та відповідно відсутності законодавчо передбачених підстав для задоволення позовної заяви Товариства з обмеженою відповідальністю «ВАВИЛОН ТРЕЙД».

Між тим, установлені в межах розгляду даної справи фактичні обставини дають підстави дійти висновку, що невірне визначення декларантом у митній декларації коду УКТ ЗЕД позбавило контролюючий орган провести митний контроль із виконанням мінімуму митних формальностей.

Не є обґрунтованими доводи позивача стосовно того, що при проведенні повторного дослідження експерт вийшов за межі своїх повноважень щодо визначення товарної позиції за УКТ ЗЕД, оскільки за наслідками дослідження висновку Харківського управління з питань експертиз та досліджень Спеціалізованої лабораторії з питань експертизи та досліджень Держмитслужби від 18.09.2020р. №-0446 колегією суддів установлено, що експертом не визначалась товарна позиція за УКТ ЗЕД, а лише зазначено про можливість розглядати подібні товари у товарній позиції 5903 УКТ ЗЕД.

Також, у контексті спірних правовідносин, суд апеляційної інстанції вважає помилковим посилання позивача на додаткові експертні дослідження імпортованих товарів, оскільки виходячи з наступного.

Так, викладені у висновку експертного дослідження №20-5879 від 07.10.2020р. та висновку товарознавчого експертного дослідження №20-5725 від 08.10.2020р. обставини спростовуються наявними у матеріалах справи доказами та висновками, яких суд апеляційної інстанції дійшов за наслідками установлення фактичних обставин справи.

У вказаних доказах також відсутнє посилання, що їх підготовлено для подання до суду.

Крім того, у висновку експертного дослідження №20-5879 від 07.10.2020р. не зазначено, що експерт обізнаний про кримінальну відповідальність за завідомо неправдивий висновок.

Означене вказує про неналежність наданих позивачем доказів, а саме: висновку експертного дослідження №20-5879 від 07.10.2020р. та висновку товарознавчого експертного дослідження №20-5725 від 08.10.2020р.

Установлені судом апеляційної інстанції, у межах розгляду даної справи, фактичні обставини у повному обсязі спростовують наведені позивачем в адміністративному позові твердження та висновку суду першої інстанції, яких останній дійшов за наслідками розгляду даної справи.

Згідно із п.2 ч.1 ст.315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право скасувати судове рішення повністю або частково і ухвалити нове судове рішення у відповідній частині або змінити судове рішення.

Статтею 317 КАС України передбачено, що підставами для скасування судового рішення суду першої інстанції повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни рішення є: 1) неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи; 2) недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими; 3) невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи; 4) неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права.

Неправильним застосуванням норм матеріального права вважається: неправильне тлумачення закону або застосування закону, який не підлягає застосуванню, або незастосування закону, який підлягав застосуванню.

Порушення норм процесуального права може бути підставою для скасування або зміни рішення, якщо це порушення призвело до неправильного вирішення справи.

З урахуванням наведеного колегія суддів вважає, що викладені у рішенні суду першої інстанції висновки не відповідають обставинам справи, у зв`язку з чим суд апеляційної інстанції вирішив його скасувати та ухвалити нове рішення про відмову в задоволенні позовних вимог.

Керуючись ст.ст. 308, 311, 315, 317, 321, 322, 325, 328, 329 КАС України, апеляційний суд

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу Одеської митниці Держмитслужби - задовольнити.

Рішення Одеського окружного адміністративного суду від 22.02.2021 року по справі № 420/1128/21 скасувати.

Прийняти нове судове рішення про відмову у задоволенні адміністративного позову Товариства з обмеженою відповідальністю «ВАВИЛОН ТРЕЙД» до Одеської митниці Держмитслужби про визнання протиправним та скасування рішення про визначення коду товару від 21.09.2020р. №KT-UA-2020.

Постанова суду набирає законної сили з дати її підписання суддями та може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня отримання сторонами копії судового рішення.

Суддя-доповідач Димерлій О.О.
Судді Єщенко О.В. Танасогло Т.М.