Справа № 340/517/19(2-а/405/107/19)
Суддя: Баранник Н.П.
Дата ухвалення: 2021-06-03 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

і м е н е м У к р а ї н и

03 червня 2021 року м.Дніпросправа № 340/517/19 2-а/405/107/19

Третій апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

головуючого - судді Баранник Н.П.,

суддів: Малиш Н.І., Щербака А.А.,

розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Ленінського районного суду м. Кіровограда від 14 січня 2021 року у справі № 340/517/19 (2-а/405/107/19) (суддя Драний В.В., повний текс рішення складено 19.01.2021р.) за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Управління державного архітектурно-будівельного контролю міської ради м. Кропивницького про скасування постанови у справі про адміністративне правопорушення,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 (далі - позивач) звернулась до суду з позовом про скасування постанови Управління державного архітектурно-будівельного контролю міської ради м. Кропивницького (далі - відповідач) від 04.10.2018р. № 112 про адміністративне правопорушення.

Рішенням Ленінського районного суду м. Кіровограда від 14 січня 2021 року в задоволенні адміністративного позову відмовлено.

Не погоджуючись з рішенням суду першої інстанції, позивач подала апеляційну скаргу. В скарзі, посилаючись на не повне з`ясування судом обставин, що мають істотне значення для правильного вирішення спору, неналежну оцінку судом доказів у справі, позивач просить скасувати рішення суду першої інстанції та прийняти нове рішення, яким позовні вимоги задовольнити.

В апеляційній скарзі вказує, що незважаючи на те, що зазначене порушення було допущено попереднім власником квартири, позивач, з метою виконання вказаного припису уклала договір на виготовлення проектної документації, подала заяву про видачу будівельного паспорта, а також 20.09.2018 року подала відповідачу вказане повідомлення про початок будівельних робіт. Позивач не являється забудовником прибудови з гаражем, докази порушення саме позивачем вимог містобудівного законодавства відсутні. Крім того, позивач отримала у власність 3/25 частки земельної ділянки на якій знаходить гараж, що дає право введення об`єкту в експлуатацію по «будівельній амністії».

Розгляд справи здійснено в порядку письмового провадження у відповідності до приписів ст.311 КАС України.

Перевіривши матеріали справи, законність і обґрунтованість рішення суду в межах доводів апеляційної скарги і заявлених позовних вимог, колегія суддів приходить до висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з огляду на наступне.

З матеріалів справи встановлено, що ОСОБА_1 з 03.07.2017 року є власником квартири АДРЕСА_1 , що підтверджується договором дарування від 03.07.2017 року, посвідченим приватним нотаріусом Кропивницького міського нотаріального округу Озерною О.П., зареєстрованим в реєстрі за № 849.

Згідно п. 1.5 цього договору дана квартира була оглянута обдаровуваною ОСОБА_1 , самочинних переобладнань, перепланувань, добудов, перебудов, реконструкції майна та/або його складових не здійснювалось (т. 1, а.с. 24-25).

11.10.2017 року уповноваженою особою Управління ДАБК Кіровоградської міської ради було складено Акт № 117 за результатами проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання суб`єктами містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, згідно якого було проведено вказану перевірку на об`єкті: Будівництво добудови з гаражем до житлового будинку по АДРЕСА_2 , замовник (підрядник) ОСОБА_1 , в ході якої було виявлено порушення ч. 1 ст. 36 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», а саме: виконано будівництво добудови з гаражем до житлового будинку без подання та реєстрації повідомлення про початок виконання будівельних робіт. Даний акт було підписано уповноваженою особою Управління ДАБК Кіровоградської міської ради та ОСОБА_1 (т. 1, а.с. 98-103).

Також, 11.10.2017 року позивач ОСОБА_1 одержала припис Управління ДАБК Кіровоградської міської ради № 54/1 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, яким зобов`язано її у строк до 11.12.2017 року подати повідомлення про початок будівельних робіт, а саме: будівництво добудови з гаражем до житлового будинку по АДРЕСА_2 (т. 1, а.с. 107).

Крім того, 25.10.2017 року начальник Управління ДАБК Кіровоградської міської ради Сліпченко А.К. виніс постанову № 51 у справі про адміністративне правопорушення, передбачене ч. 4 ст. 96 КУпАП, якою ОСОБА_1 було визнано винною у вчиненні вказаного правопорушення за виконання будівельних робіт на об`єкті за класом наслідків СС1 без отримання повідомлення на виконання будівельних робіт та накладено адміністративне стягнення у розмірі 4250 грн. (т. 1, а.с. 108-109). Дана постанова чинна, позивачем не оскаржувалась, що сторонами не заперечувалось.

З метою виконання вимог припису № 54/1 від 11.10.2017 року ОСОБА_1 17.02.2018 року уклала з ФОП ОСОБА_2 договір № 21 про виготовлення технічної документації із землеустрою щодо встановлення меж земельної ділянки за адресою: АДРЕСА_3 (т. 1, а.с. 51).

В подальшому, з метою перевірки дотримання ОСОБА_1 вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності на об`єкті: Будівництво добудови з гаражем до житлового будинку по АДРЕСА_2 та перевірки виконання нею вимог припису № 54/1 від 11.10.2017 року Управлінням містобудування та архітектури Міської ради міста Кропивницький 17.09.2018 року видано направлення для проведення відповідного позапланового заходу контролю № 430 (т. 1, а.с. 110).

При цьому, 20.09.2018 року, 03.10.2018 року ОСОБА_1 подавала заяви до Управління містобудування та архітектури Міської ради міста Кропивницький, в яких посилаючись на неможливість вчасно виконати приписи Управління просила не застосувати до неї штрафних санкцій (т. 1, а.с. 40, 43).

20.09.2018 року о 19:30 год. ОСОБА_1 направила засобами поштового зв`язку до Управління державного архітектурно-будівельної інспекції у Кіровоградській області повідомлення про початок виконання будівельних робіт, а саме: будівництво прибудови з гаражем-сараєм до квартири АДРЕСА_1 , яке було отримано Управлінням 21.09.2018 року (т. 2, а.с. 3-4). Згідно листа Управління державного архітектурно-будівельної інспекції у Кіровоградській області від 25.09.2018 року № 1011-1.30/2/1.18/1744 подане ОСОБА_1 повідомлення про початок виконання будівельних робіт було направлено до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Міської ради міста Кропивницького за належністю (т. 1, а.с. 45).

26.09.2018 року ОСОБА_1 та ОСОБА_3 подали до Управління містобудування та архітектури Міської ради міста Кропивницький заяву про видачу будівельного паспорта забудови земельної ділянки площею 0,0820 га, яка розташована за адресою: АДРЕСА_2 , а саме: будівництво добудови з гаражем, з неповним пакетом документів (т. 1, а.с. 52).

Разом з тим, згідно акту № 218, складеного 28.09.2018 року за результатами проведення позапланового заходу державного контролю щодо дотримання суб`єктами містобудування вимог законодавства у цій сфері, уповноваженою особою Управління містобудування та архітектури Міської ради міста Кропивницький у період з 17.09.2018 року по 28.09.2018 року проведено вказану перевірку на об`єкті: Будівництво добудови з гаражем до житлового будинку по АДРЕСА_2 , замовник (підрядник) ОСОБА_1 , в ході якої було виявлено невиконання ОСОБА_1 припису № 54/1 від 11.10.2017 року, а саме не подано повідомлення про початок виконання будівельних робіт (т. 1, а.с. 17-20).

Так, 20.09.2018 року уповноваженою особою Управління містобудування та архітектури Міської ради міста Кропивницький було складено протокол про адміністративне правопорушення № 130 за ч. 1 ст. 188-42 КУпАП, в якому ОСОБА_1 вказала, що не виконала вимоги зазначеного припису з незалежних від неї обставин (т. 1, а.с. 14, 16).

В подальшому, 04.10.2018 року в.о. начальника Управління містобудування та архітектури Міської ради міста Кропивницький Філоненко О.О. було винесено постанову № 112 по справі про адміністративне правопорушення, якою ОСОБА_1 було визнано винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 188-42 КУпАП, за невиконання вимог припису від 11.10.2017 року № 54/1 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, а саме: неподання повідомлення про початок виконання будівельних робіт, що є порушенням п.п. а) п. 3 ч. 3 ст. 41 Закону України «Про містобудівну діяльність» та на неї накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу у розмірі 5100 грн. (т. 1, а.с. 15).

Вважаючи постанову про накладення адміністративного стягнення протиправною, позивач звернулася до суду з позовом про її скасування.

Суд першої інстанції, відмовляючи у задоволенні позовних вимог, прийшов до висновку, що факт вчинення позивачем правопорушення є доведеним, а доводи про протиправність постанови відповідача спростовано наданими суду доказами.

Колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції, виходячи з наступного.

Частиною першою статті 188-42 КУпАП передбачено, що невиконання законних вимог (приписів) посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю - тягне за собою накладення штрафу від трьохсот до чотирьохсот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Згідно з положеннями частин першої, другої статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» державний архітектурно-будівельний контроль сукупність заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих і будівельних робіт. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється інспекціями державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до пункту 3 частини третьої статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право видавати обов`язкові для виконання приписи щодо:

а) усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил;

б) зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт.

Згідно пункту 1 частини дванадцятої вказаної статті у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, вчинених об`єктами нагляду, головні інспектори будівельного нагляду мають право видавати обов`язкові до виконання об`єктами нагляду приписи про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності.

Відповідно до пункту 5 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 року № 553 (далі Порядок № 553), державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється Інспекціями за територіальним принципом (у межах областей) у порядку проведення планових та позапланових перевірок.

Відповідно до пунктів 7, 9 Порядку № 533 позаплановою перевіркою вважається перевірка, яка не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Підставою для проведення позапланової перевірки, серед іншого, є: звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог містобудівного законодавства, перевірка виконання суб`єктом містобудівної діяльності вимог приписів органів державного архітектурно-будівельного контролю.

Відповідно до пункту 17 Порядку № 553 у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, крім акта перевірки, складається протокол, видається припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт (далі - припис). У приписі обов`язково встановлюється строк для усунення виявлених порушень згідно з додатком.

Так, для усунення порушення у вигляді виконання будівельних робіт без набуття права на їх виконання надається строк у два місяці. При цьому, Порядок № 553 не передбачає можливості продовження таких строків.

Згідно ч.5 ст.7 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» виконавчі органи з питань державного архітектурно-будівельного контролю сільських, селищних, міських рад у межах делегованих цим Законом державних повноважень є підконтрольними центральному органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, а їхні рішення можуть бути розглянуті у порядку державного архітектурно-будівельного нагляду або оскаржені до суду.

Колегія суддів зазначає, що доводи позивача про те, що будівництво самочинної прибудови з гаражем здійснювали попередні власники квартири АДРЕСА_1 суперечать п.1.5 договору дарування від 03.07.2017 року, згідно якого позивач під час набуття права власності на дану квартиру самочинних переобладнань, перепланувань, добудов, перебудов, реконструкції майна та/або його складових при огляді даної квартири не виявила.

Крім того, постанова № 51 від 25.10.2017 року по справі про адміністративне правопорушення, передбачене ч.4 ст.96 КУпАП, якою встановлено, що ОСОБА_1 здійснювала виконання будівельних робіт на об`єкті будівництво добудови з гаражем до житлового будинку по АДРЕСА_2 без повідомлення про початок виконання будівельних робіт, у встановленому законом порядку не скасована, тобто чинна.

Слід зазначити, що матеріали справи не містять доказів оскарження припису чи скасування його в судовому порядку. Більш того, позивач, починаючи з 2017 року не скористалася наданим їй правом на оскарження вказаного припису, не ставить вимог про визнання його протиправним та його скасування, а також протягом тривалого часу вона вживала заходів для його виконання.

Колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, що правопорушення вчинене позивачем носить характер триваючого, оскільки нею не було виконано припис відповідача про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил, яким вимагалося до 11.12.2017 року усунути порушення містобудівного законодавства шляхом оформлення відповідних документів. Цей припис не було виконано ні протягом наданого строку (до 11.12.2017 року), ні після спливу цього строку. Порушення тривало і на час, коли його було зафіксовано, а саме 20.09.2018 року.

Згідно ч. 1 ст. 38 КУпАП адміністративне стягнення може бути накладено не пізніш як через два місяці з дня вчинення правопорушення, а при триваючому правопорушенні - не пізніш як через два місяці з дня його виявлення, за винятком випадків, коли справи про адміністративні правопорушення відповідно до цього Кодексу підвідомчі суду (судді).

Триваюче правопорушення це проступок, пов`язаний з тривалим, неперервним невиконанням обов`язків, передбачених законом. Тобто, триваючі правопорушення характеризуються тим, що особа, яка вчинила якісь певні дії чи бездіяльність, перебуває надалі у стані безперервного продовження цих дій (бездіяльності). Ці дії безперервно порушують закон протягом якогось часу. Іноді такий стан продовжується значний час і увесь час винний безперервно вчиняє правопорушення у вигляді невиконання покладених на нього обов`язків. Триваюче правопорушення припиняється лише у випадку усунення стану за якого об`єктивно існує цей обов`язок, виконанням обов`язку відповідним суб`єктом або припиненням дії відповідної норми закону.

Факт подання позивачем повідомлення про початок виконання будівельних робіт після встановленого відповідним приписом строку (11.12.2017 року), а також після виявлення даного правопорушення 20.09.2018 року, що було зафіксовано відповідним протоколом, свідчить про те, що правопорушення, вчинене позивачем, носить характер триваючого, а тому суд приходить до висновку, що відповідач прийняв оскаржувану постанову в межах строків, визначених у статті 38 КУпАП. При цьому, несвоєчасне виконання вимог припису також вважається його невиконанням.

Колегія суддів за встановлених обставин погоджується з висновками суду першої інстанції про правомірність оскарженої постанови від 04.10.2018р. № 112, оскільки факт вчинення позивачем адміністративного правопорушення є очевидним та підтверджений належними доказами.

Інші ж доводи апеляційної скарги не спростовують висновки суду першої інстанції і зводяться до переоцінки встановлених судом обставин справи.

З огляду на викладене, висновки суду є правильними, обґрунтованими, відповідають нормам матеріального та процесуального права, підстави для скасування чи зміни оскарженого судового рішення відсутні.

Керуючись ст.311, п.1 ч.1 ст.315, ч.1 ст.316, ст.ст.322, 325, 329 КАС України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 - залишити без задоволення.

Рішення Ленінського районного суду м. Кіровограда від 14 січня 2021 року у справі № 340/517/19 (2-а/405/107/19) - залишити без змін.

Постанова Третього апеляційного адміністративного суду набирає законної сили з дати її прийняття та оскарженню не підлягає відповідно до ч.3 ст.272 КАС України.

Головуючий - суддя Н.П. Баранник

суддя Н.І. Малиш

суддя А.А. Щербак