Справа № 520/7133/19
Суддя: Котеньов О.Г.
Дата ухвалення: 2021-06-09 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
УХВАЛА

09 червня 2021 р. справа № 520/7133/19

Харківський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Котеньова О.Г., розглянувши у порядку спрощеного провадження за правилами письмового провадження заяву ОСОБА_1 про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами у адміністративній справі за позовом ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , код НОМЕР_1 ) до Державної екологічної інспекції України (Новопечерський провулок, б. 3, корп. 2, м. Київ 42, 01042, ) про стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу та за час затримки у поновленні на посаді та компенсації, -

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернувся до Харківського окружного адміністративного суду із заявою про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами, в якій просить суд:

- скасувати рішення Харківського окружного адміністративного суду від 30.09.2019 по справі №520/7133/19 в частині стягнення з Державної екологічної інспекції України на користь ОСОБА_1 компенсацію втрати частини доходів у зв`язку з порушенням встановлених строків їх виплати у сумі 18032,15 грн;

- прийняти нове рішення з вимогою стягнення з Державної екологічної інспекції України на користь ОСОБА_1 компенсації втрати частини доходів у зв`язку з порушенням встановлених строків їх виплати у сумі 38331,41 грн.

В обґрунтування заяви позивачем зазначено, що даний час існують істотні для справи обставини, що не були встановлені судом та не були і не могли бути відомі позивачу на час розгляду справи. У березні 2018 року ОСОБА_1 звернувся до суду з адміністративним позовом до ДЕІ України про стягнення недоотриманого середнього заробітку за період з 13 травня 2016 року по 20 листопада 2017 року у розмірі 97902,31 гривень. В обґрунтування позову він вказав, що на виконання судових рішень у справах № 820/5002/16, № 820/1650/17 та № 820/3153/17 з ДЕІ України стягнуто середній заробіток за час затримки виконання постанови Харківського окружного адміністративного суду від 02 червня 2016 року у справі № 820/2691/16, однак ДЕІ України сплачено середньомісячну заробітну плату за час вимушеного прогулу за період з дати звільнення по дату поновлення, виходячи з середньоденної заробітної плати розмір якої, згідно з довідкою ДЕІ України на дату звільнення ОСОБА_1 , складав 238,02 грн.

Рішенням Харківського окружного адміністративного суду від 12.06.2018 р. у справі № 820/1505/18 позовні вимоги ОСОБА_1 було задоволено та стягнуто з Державної екологічної інспекції України на користь ОСОБА_1 недоотриманий середній заробіток у розмірі 97902,31 грн. за період з 13.05.2016р. по 20.11.2017р. Задовольняючи позов, суд виходив з положень постанов КМУ від 06.04.2016 року № 292 та від 18.01.2017 року № 15. згідно з якими середньоденна заробітна плата ОСОБА_1 повинна була становити з дати звільнення (13 травня 2016 року) по 31 грудня 2016 року 502,19 грн/день, а з 01 січня 2017 року по дату поновлення на посаді (20 листопада 2017 року) - 521,60 грн/день. Постановою Харківського апеляційного адміністративного суду від 11 грудня 2018 року по справі № 820/1505/18 скаргу Державної екологічної інспекції України задоволено, рішення Харківського окружного адміністративного суду від 21.06.2018 року скасовано з прийняттям нового судового рішення про відмову у задоволенні позовних вимог. Постановою Верховного Суду України від 17.06.2020 року по справі №820/1505/18 (провадження № К/9901/1128/19), яку позивач отримав 24.06.2020, скасовано постанову Харківського апеляційного адміністративного суду від 11.12.2018, рішення Харківського окружного адміністративного суду від 12.06.2018 залишено в силі. Постанова набрала законної сили з дати її прийняття.

Позивач вказує, що він міг дізнатися про існування нововиявлених або виключних обставин лише 24.06.2020 року.

Позивач вважає, що у зв`язку з вищезазначеним та відповідно до перерахунку, сума компенсації втрати частини доходів у зв`язку з порушенням встановлених строків їх виплати повинна була складати 38331,41 грн, однак фактично було стягнуто компенсацію втрати частини доходів у зв`язку з порушенням встановлених строків їх виплати в розмірі 18032,15 грн., тобто без врахування підвищення посадового окладу.

Відповідачем подано відзив на заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами, в якому вказано, що позивач у своїй заяві не вказує жодної підстави, яка передбачена відповідно до ч. 2 ст. 361 КАС України, зокрема, істотні для справи обставини, на які посилається позивач, були досліджені та встановлені ще при прийнятті рішення першої інстанції у справі № 820/1505/18, на що вказує постанова Верховного Суду даній справі. Тобто, позивачу стало відомо про всі ті факти, які вказані в постанові Верховного Суду, ще під час розгляду справи судом першої інстанції .

Відповідач вказує, що позивач на час подачі позову (справа №520/7133/19) володів інформацією щодо постанов Кабінету Міністрів України від 06 квітня 2016 року № 292 та від 18 січня 2017 року № 15 з 01 травня 2016 року таз 01 січня 2016 року відповідно, яким підвищено посадові оклади державних службовців, а також посадовий оклад начальника ДЕІ у Полтавській області - Головного державного інспектора з охорони навколишнього природного середовища Полтавської області був збільшений та з 01 травня 2016 року становив 6547,00 грн., а з 01 січня 2017 року - 6800,00 гривень, що підтверджується довідкою ДЕІ у Полтавській області від 07 лютого 2018 року № 437/01-14/03-09, яка додана позивачем до позовної заяви.

Також відповідач з посиланням на правові позиції Верховного Суду зазначає, що не можуть вважатися нововиявленими ті обставини, що встановлюються на підставі доказів, які не були своєчасно подані сторонами чи іншими особами, які беруть участь у справі. Обставини, що виникли чи змінилися після ухвалення судом рішення, а також обставини, на які посилався учасник судового процесу у своїх поясненнях, касаційній скарзі, або які могли бути встановлені в разі виконання судом вимог процесуального закону, теж не можуть визнаватися нововиявленими. Відповідач вважає, що позивачем подано заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами виключно з метою штучного збільшення позовних вимог та отримання необґрунтованих виплат.

У судове засідання учасники справи не прибули, про дату, час та місце розгляду заяви повідомлені відповідно до вимог процесуального законодавства, від позивача надійшла заява про розгляд справи без його участі, клопотання відповідача про відкладення розгляду заяви залишено без задоволення, про що постановлено ухвалу від 09.06.2021.

Відповідно до ч.2 ст.383 КАС України в суді першої інстанції справа розглядається у порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням учасників справи. Неявка заявника або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає судовому розгляду.

Суд розглядає заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами у порядку письмового провадження без фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу на підставі п.10 ч.1 ст.4, ч.4 ст.229 КАС України.

Дослідивши матеріали справи, оцінивши належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок наявних у справі доказів у їх сукупності, суд зазначає таке.

У липні 2019 року ОСОБА_1 звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Державної екологічної інспекції України, у якому просив суд стягнути з Державної екологічної інспекції України на користь ОСОБА_1 компенсацію втрати частини доходів у зв`язку з порушенням встановлених строків їх виплати у сумі 18032,15 грн; стягнути з Державної екологічної інспекції України на користь ОСОБА_1 середній заробіток за невиплату з вини власника або уповноваженого ним органу належних звільненому працівникові сум у день його звільнення з 27.12.2018 по дату прийняття судового рішення.

Рішенням Харківського окружного адміністративного суду від 30.09.2019, що набрало законної сили, адміністративний позов ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , код НОМЕР_1 ) до Державної екологічної інспекції України (Новопечерський провулок, б. 3, корп. 2, м. Київ 42, 01042, ) про стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу та за час затримки у поновленні на посаді та компенсації задоволено.

Стягнуто з Державної екологічної інспекції України (Новопечерський провулок, б. 3, корп. 2, м. Київ 42, 01042, ) на користь ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , код НОМЕР_1 ) компенсацію втрати частини доходів у зв`язку з порушенням встановлених строків їх виплати у сумі 18032 (вісімнадцять тисяч тридцять дві)15 коп.

Стягнуто з Державної екологічної інспекції України (Новопечерський провулок, б. 3, корп. 2, м. Київ 42, 01042, ) на користь ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , код НОМЕР_1 ) середній заробіток за невиплату з вини власника або уповноваженого ним органу належних звільненому працівникові сум у день його звільнення з 27.12.2018 по дату прийняття судового рішення.

Вирішуючи заяву по суті, суд зазначає наступне.

Відповідно до ст. 361 КАС України, судове рішення, яким закінчено розгляд справи і яке набрало законної сили, може бути переглянуто за нововиявленими або виключними обставинами.

Частиною 2 зазначеної норми визначені підстави для перегляду судового рішення за нововиявленими обставинами, зокрема: 1) істотні для справи обставини, що не були встановлені судом та не були і не могли бути відомі особі, яка звертається із заявою, на час розгляду справи; 2) встановлення вироком суду або ухвалою про закриття кримінального провадження та звільнення особи від кримінальної відповідальності, що набрали законної сили, завідомо неправдивих показань свідка, завідомо неправильного висновку експерта, завідомо неправильного перекладу, фальшивості письмових, речових чи електронних доказів, що потягли за собою ухвалення незаконного рішення у цій справі; 3) скасування судового рішення, яке стало підставою для ухвалення судового рішення, яке підлягає перегляду.

Істотними для справи обставинами вважаються такі факти і події, які мають юридичне значення для взаємовідносин сторін, що звернулись до суду з метою розгляду спірної ситуації, тобто ці факти існували вже під час розгляду спірної ситуації в суді, але не були і не могли бути відомі ні особам, які брали участь у розгляді адміністративної справі, ні суду, який її розглядав та вирішував її по суті.

Тобто, нововиявлені обставини за своєю юридичною сутністю є фактичними даними, що спростовують факти, які було покладено в основу рішення. Іншими словами, якби нововиявлена обставина була відома суду під час винесення судового рішення, то вона б обов`язково вплинула на остаточні висновки суду.

До нововиявлених обставин належать факти об`єктивної дійсності, на яких ґрунтуються вимоги і заперечення сторін, а також інші факти, які мають значення для правильного розв`язання спору. Необхідними та загальними ознаками нововиявлених обставин є:

- існування цих обставин під час розгляду та вирішення справи і ухвалення судового рішення, про перегляд якого подається заява;

- на час розгляду справи ці обставини об`єктивно не могли бути відомі ні заявникові, ні суду;

- істотність цих обставин для розгляду справи (тобто коли врахування цих обставин судом мало б наслідком прийняття іншого судового рішення, ніж те, яке було прийняте).

Не вважаються нововиявленими нові обставини, які виявлені після ухвалення судом рішення, а також зміна правової позиції суду в інших подібних справах.

Не можуть вважатися нововиявленими ті обставини, що встановлюються на підставі доказів, які не були своєчасно подані сторонами чи іншими особами, які беруть участь у справі. Обставини, що виникли чи змінилися після ухвалення судом рішення, а також обставини, на які посилався учасник судового процесу у своїх поясненнях, апеляційній скарзі, або які могли бути встановлені в разі виконання судом вимог процесуального закону, теж не можуть визнаватися нововиявленими.

Істотне значення для справи мають обставини, які пов`язані з матеріалами справи, що розглянута судом, впливають на оцінку вже досліджених ним доказів і мають, відповідно, значення для об`єктивного розгляду спору.

Зокрема, ними можуть бути скасування рішення або вироку суду, що мали преюдиційне значення під час прийняття рішення судом; факти, встановлені вироком суду, що набрав законної сили; завідомо неправдиві показання свідка в судовій справі; завідомо неправильний висновок експерта; фальшиві документи або речові докази тощо.

Аналогічна правова позиція висловлена у постанові Великої Палати Верховного Суду від 26 лютого 2020 року у справі № 800/578/17 (провадження № 11-747заі19) та постановах Верховного Суду від 02 травня 2018 року у справі № 2а-7523/10/1270, від 02 травня 2018 року у справі № 303/3535/16-а, від 04 вересня 2018 року у справі № 809/824/17, від 22 листопада 2018 року у справі № 826/14224/15, від 06 лютого 2019 року у справі № 822/862/15 та від 28 лютого 2020 року у справі №810/708/13-а.

Судовим розглядом встановлено, що позивач вважає нововиявленою обставиною у цьому спорі встановлений Постановою Верховного Суду від 17.06.2020 по справі №820/1505/18 (провадження № К/9901/1128/19), яку позивач отримав 24.06.2020, розмір середньоденної заробітної плати ОСОБА_1 , яка повинна була становити з дати звільнення (13 травня 2016 року) по 31 грудня 2016 року 502,19 грн/день, а з 01 січня 2017 року по дату поновлення на посаді (20 листопада 2017 року) - 521,60 грн/день.

Під час ухвалення судового рішення у цій справі розрахунок компенсації втрати частини доходів у зв`язку з порушенням встановлених строків їх виплати у сумі 18032,15 грн здійснено судом з урахуванням розміру середньоденної заробітної плати ОСОБА_1 - 238,02 грн.

Вказану обставину судом встановлено із наявних в матеріалах справи доказів, у тому числі позивачем надано до суду розрахунок компенсації, вказані відомості в якому відповідачем не заперечувались.

Суд зазначає, що процедура скасування судового рішення у зв`язку з нововиявленими обставинами передбачає, що існує доказ, який раніше не міг бути доступний, однак він міг би призвести до іншого результату судового розгляду. Особа, яка звертається із заявою про скасування рішення, повинна довести, що в неї не було можливості представити цей доказ на остаточному судовому слуханні, а також те, що цей доказ є вирішальним.

Суд вважає аргументи ОСОБА_1 на те, що про існування існування істотних обставин йому стало відомо після ухвалення рішення Верховним Судом у справі №820/1505/18, неприйнятними, адже позивачу було відомо такі обставини ще на стадії розгляду справи №820/1505/18 судом першої інстанції, утім, про такі обставини позивач суд не повідомляв.

При цьому суд вважає обґрунтованою позицію відповідача щодо того, що позивач на час подачі позову (справа №520/7133/19) володів інформацією щодо постанов Кабінету Міністрів України від 06 квітня 2016 року № 292 та від 18 січня 2017 року № 15 з 01 травня 2016 року таз 01 січня 2016 року відповідно, яким підвищено посадові оклади державних службовців, а також посадовий оклад начальника ДЕІ у Полтавській області - Головного державного інспектора з охорони навколишнього природного середовища Полтавської області був збільшений та з 01 травня 2016 року становив 6547,00 грн., а з 01 січня 2017 року - 6800,00 гривень, що підтверджується довідкою ДЕІ у Полтавській області від 07 лютого 2018 року № 437/01-14/03-09, яка додана позивачем до позовної заяви.

Відтак, посилання заявника на те, що про такі обставини йому стало відомо після постановлення судового рішення у справі №520/7133/19, не відповідають дійсності.

Суд також зазначає, що, безперечно, розмір середньоденної заробітної плати впливає на розрахунок розміру компенсації втрати частини доходів у зв`язку з порушенням встановлених строків їх виплати, при цьому судом під час розгляду справи по суті встановлено обставини щодо розміру середньоденної заробітної плати ОСОБА_1 , утім, заявник фактично просить суд здійснити оцінку доказів, які не оцінювалися судом, стосовно обставин, що були встановлені судом, що суперечить приписам п.2 ч.4 ст.361 КАС України.

Відтак, обставини, вказані ОСОБА_1 у заяві про перегляд судового рішення за новивиявленими обставинами, не можуть вважатися такими, що не могли бути відомі позивачу, окрім того, не є підставою для перегляду рішення суду за нововиявленими обставинами докази, які не оцінювалися судом, стосовно обставин, що були встановлені судом.

Згідно з практикою Європейського Суду з прав людини право на справедливий судовий розгляд, гарантоване ст.6 § 1 Конвенції про захист прав та основоположних свобод. Одним з основних аспектів верховенства права є принцип юридичної певності, який, серед іншого, вимагає, щоб остаточні рішення судів не могли бути поставлені під сумнів.

Новий розгляд справи, провадження у якій було закінчено остаточним рішенням, у зв`язку з нововиявленими обставинами на вимогу сторони провадження, сам по собі не суперечить принципові юридичної визначеності в тій мірі, в якій він використовується для виправлення помилок правосуддя. Однак, Суд повинен визначити, чи була така процедура застосована у спосіб, сумісний зі ст. 6 Конвенції.

Правова певність передбачає дотримання принципу остаточності рішення, недопустимості повторного розгляду вже раз вирішеної справи. Цей принцип полягає в тому, що жодна сторона не має права домагатися перегляду кінцевого і обов`язкового рішення тільки з метою нового слухання і вирішення справи (рішення у справі "Правєдная проти Росії", №. 69529/01; у справі "Рябих проти Росії", № 52854/99, п.52; у справі "Брумареску проти Румунії", № 28342/95, п. 61).

Враховуючи викладене, суд приходить до висновку, що вказані заявником обставини не змінюють правового регулювання спірних правовідносин та не доводять факту допущення судом помилки при розв`язанні спору, а тому підстави для скасування рішення Харківського окружного адміністративного суду від 30.09.2019 у справі відсутні.

Аналогічна правова позиція висловлена Верховним Судом у постанові від 06 березня 2018 року в справі № 2а-23903/09/1270.

Суд додатково зазначає, що в контексті п. 1 ч. 2 ст. 361 КАС України підставою для перегляду судового рішення можуть слугувати лише ті фактичні обставини, які мали істотне значення і які об`єктивно існували на час розгляду справи, але не були і не могли бути відомі усім особам, які брали участь у справі та суду. Ініціювання перегляду судового рішення лише з метою нового слухання і вирішення справи суперечить принципу правової визначеності, який є складовою верховенства права.

Згідно з п. 4 ст. 368 КАС України за результатами перегляду рішення, ухвали за нововиявленими або виключними обставинами суд, зокрема, може відмовити в задоволенні заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами та залишити відповідне судове рішення в силі.

З огляду на викладене суд зазначає, що заява про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами є необґрунтованою, наведені в ній обставини не є нововиявленими в розумінні положень ст. 361 Кодексу адміністративного судочинства України, а тому підстави для скасування рішення Харківського окружного адміністративного суду від 30.09.2021 відсутні.

Частиною 1 ст. 369 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що у разі відмови в задоволенні заяви про перегляд рішення, ухвали за нововиявленими або виключними обставинами суд постановляє ухвалу.

Керуючись ст.ст. 5-10, 248, 256, 293, 361-369 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

У Х В А Л И В:

У задоволенні заяви ОСОБА_1 про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами у адміністративній справі за позовом ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , код НОМЕР_1 ) до Державної екологічної інспекції України (Новопечерський провулок, б. 3, корп. 2, м. Київ 42, 01042, ) про стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу та за час затримки у поновленні на посаді та компенсації - відмовити.

Рішення Харківського окружного адміністративного суду від 30.09.2019 по справі №520/7133/19 залишити в силі.

Ухвала суду може бути оскаржена в апеляційному порядку окремо від рішення суду повністю або частково у випадках, визначених статтею 294 Кодексу адміністративного судочинства України.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

До визначення Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів), можливості вчинення передбачених цим Кодексом дій з використанням підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди за правилами, що діяли до набрання чинності редакцією Кодексу адміністративного судочинства України від 15.12.2017.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення (ухвали) суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвалу у повному обсязі виготовлено 09 червня 2021 року.

Суддя О.Г. Котеньов