Справа № 695/3667/18
Суддя: А.М. Бабич
Дата ухвалення: 2021-06-09 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09 червня 2021 року справа № 695/3667/18

м. Черкаси

Черкаський окружний адміністративний суд одноособово у складі головуючого судді Бабич А.М., розглянувши правилами загального позовного провадження у письмовому провадженні адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Управління Держпраці у Черкаській області про визнання протиправними та скасування рішень,

УСТАНОВИВ:

На підставі постанови від 21.01.2021 Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду для розгляду за підсудністю Черкаського окружного адміністративного суду надійшла справа №695/3667/18 за позовною заявою ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ; РНОКПП НОМЕР_1 ) (далі - позивач) до Управління Держпраці у Черкаській області (18000, Черкаська обл., місто Черкаси, бульвар Шевченка, будинок 205; ) (далі - відповідач) про визнання протиправними та скасування постанов від 26.06.2018 №ЧК-463/375/АВ/П/ПТ/ЗБ/ІП-ФС-341 та №ЧК-463/375/АВ/П/ПТ/ЗБ/ІП-ФС-342 про накладення штрафу уповноваженими посадовими особами.

В обґрунтування зазначено, що оскаржувані рішення прийняті з порушенням вимог закону щодо процедури проведення перевірки: за відсутності правових підстав, умов нечинного нормативно-правового акту, відповідно до якого відповідач здійснює перевірку, без завчасного повідомлення позивача про розгляд його матеріалів. Тому вважає, що спірні рішення на підставі такої перевірки також суперечать закону.

За результатом автоматичного розподілу вказана справа передана для розгляду судді Бабич А.М. Ухвалою від 15.02.2021 суд прийняв до свого провадження адміністративну справу, відкрив загальне позовне провадження та призначив підготовче засідання на 23 лютого 2021 року о 12 год. 00 хв, на яке не прибула жодна зі сторін.

23.02.2021 суд ухвалою задовольнив повністю клопотання відповідача про розгляд справи без участі його представника, відклав підготовче засідання та призначив чергове підготовче засідання на 23 березня 2021 року на 12 год. 00 хв. Сторони у призначене судове засідання не з`явилися, про причини своєї неявки суду не повідомили. Ухвалою від 23.03.2021 суд відклав підготовче засідання та призначив наступне на 15 квітня 2021 о 12 год. 00 хв.

15.04.2021 суд провів підготовче засідання за участю представника позивача, ухвалою закрив підготовче провадження та призначив розгляд справи по суті на 11 травня 2021 року об 11 год. 30 хв. Сторони у призначене судове засідання не прибули, про причини неявки суду не повідомили.

Ухвалою від 11.05.2021 суд задовольнив повністю клопотання позивача (вх. від 07.05.2021 №15954/21) про розгляд справи за її відсутності та її представника та вирішив адміністративну справу розглянути по суті в письмовому провадженні.

23.02.2021 відповідач надав суду відзив, в якому просив у задоволенні позову відмовити повністю. Стверджує, що Державна служба України з питань праці є центральним органом виконавчої влади, який реалізує державну політику у сферах промислової безпеки, охорони праці, гігієни праці, поводження з вибуховими матеріалами промислового значення, здійснення державного гірничого нагляду, а також з питань нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю. Вказує, що відповідач є територіальним органом Державної служби України з питань праці та відповідно їй підпорядковується. Відповідно до підп.5 п.6 Положення про Управління Держпраці, затвердженого у новій редакції наказом Держпраці від 22.06.2017 №75, для виконання покладених на нього завдань має право безперешкодно проводити відповідно до вимог закону без попереднього повідомлення в будь-яку робочу годину доби перевірки виробничих, службових, адміністративних приміщень та об`єктів. Стверджує, що направляв на адресу позивача лист від 13.06.2018 з інформацією про час і місце розгляду справи про накладення штрафів і додатково повідомив про це телефонограмою 19.06.2018.

Дослідивши письмові докази, оцінивши заявлені доводи сторін, суд дійшов висновку, що позов не підлягає задоволенню, з огляду на таке.

Наказом від 25.05.2018 №456-Н "Про проведення інспекційного відвідування" відповідач призначив у період з 04.06.2018 до 15.06.2018 позаплановий захід (інспекційне відвідування) з питань оформлення трудових відносин з найманими працівниками, робочого часу, часу відпочинку, оплати праці у позивача.

Відповідач оформив направлення від 25.05.2018 №980 на проведення інспекційного відвідування суб`єкта господарювання або його структурного підрозділу, підставою для здійснення перевірки зазначено підп.3 п.5 Порядку здійснення державного контролю за додержанням законодавства про працю, затвердженого постановою КМУ від 26 квітня 2017 року за №295.

Зазначене направлення вручене представнику позивача - Сизьку Борису Борисовичу 06.06.2018 о 13год. 10хв.(копія нотаріально посвідченої довіреності долучена до матеріалів судової справи).

За результатами інспекційного відвідування відповідач склав акт від 06.06.18 №ЧК- 463/375/АВ (далі - Акт) та протокол про адміністративне правопорушення №ЧК-463/375/АВ/П/ПТ.

В Акті зазначено, що позаплановий захід розпочато 06.06.2018 о 13год. 15 хв. та завершено того ж дня о 16год. 44хв. В Акті, підписаному позивачем особисто, зафіксовано 8 порушень позивачем вимог законодавства про працю щодо несвоєчасної оплати праці та відпусток, несвоєчасність повідомлень про прийняття осіб на роботу.

06.06.2018 відповідач видав позивачу припис №ЧК-463/375/АВ/П про усунення виявлених порушень, якими зобов`язав позивача усунути їй у строк до 18.06.2018. Позивач про його отримання поставила підпис від 06.06.2018.

13.06.2018 відповідач рекомендованим листом направив позивачу повідомлення №01-01-04/2117/3665 про розгляд справи про накладення штрафів за порушення законодавства про працю о 10год. 40хв. 26.06.2018, що підтверджується фіскальним чеком відділення Укрпошти від 13.06.2018 та списком згрупованих поштових відправлень рекомендованих листів, поданих в Черкаси-2. Крім того керівник відповідача підписав телефонограму про те, що старший інспектор ОСОБА_7 передав, а позивач і юрист ОСОБА_6 прийняли 19.06.2018 інформацію, що розгляд справи про накладення штрафів за порушення законодавства про працю відбудеться 26.06.2018 о 10год. 40хв.

Позивач надала відповідачу відповідь на вказаний припис (вх.від 18.06.2019 №5482/01 (1179 23.06.2018), якою повідомила про виконання в повному обсязі зауважень, викладених у приписі відповідно до вимог ст.115 Кодексу законів про працю України (далі - КЗпП України).

26.06.2018 на підставі Акту заступник начальника Управління Держпраці у Черкаській області Жаркова М.В., розглянувши справу про накладення штрафу на підставі Акту, керуючись ст.259 КЗпП України, ст.53 Закону України «Про зайнятість населення», ч.3 ст.34 Закону України «Про місцеве самоврядування», п.8 Порядку накладення штрафів, затвердженого постановою КМУ №509, прийняла спірні постанови про накладення на позивача штрафу:

1) №ЧК-463/375/АВ/П/ПТ/ЗБ/ІП-ФС-341 - на підставі абз.8 ч.2 ст.265 КЗпП України штраф у розмірі 3723,00грн за порушення:

термінів повідомлення податкового органу про прийняття фізичної особи на роботу ( ОСОБА_4 прийнята згідно з наказом від 12.04.2018 №2, а повідомлено ДФС 12.04.2018, що є порушенням постанови КМУ №413);

на початку та закінчення щоденної роботи (зміни) не затверджені правилами внутрішнього трудового розпорядку та графіками змінності, що є порушенням ст.57 КЗпП;

виплата заробітної плати через проміжок часу, що перевищує 16 календарних днів і пізніше 7 днів після закінчення періоду, за який здійснюється виплата, що є порушенням ч.ч.1, 2 ст.115 КЗпП, ч.1 ст.24 ЗУ «Про оплату праці»;

за весь час щорічної відпустки заробітна плата виплачується пізніше, ніж за 3 дні до її початку, що є порушенням ч.4 ст.115 КЗпП, ст.21 ЗУ «Про відпустки»;

за проміжок часу до підвищення не коригуються на коефіцієнт підвищення тарифних ставок і посадових окладів всупереч п.10 постанови КМУ від 08.02.1995 №100;

тарифна сітка не сформована на основі тарифної ставки робітника першого розряду та міжкваліфікаційних (міжпосадових) співвідношень розмірів тарифних ставок (посадових окладів) всупереч ч.4 ст.96 КЗпП, ст.6 ЗУ «Про оплату праці;-

2) №ЧК-463/375/АВ/П/ПТ/ЗБ/ІП-ФС-342 - на підставі абзацу абз.3 ч.2 ст.265 КЗпП України штраф у розмірі 11169,00грн за порушення:

При звільненні працівнику не виплачується грошова компенсація за всі не використані ним дні щорічної відпустки, тобто розрахунок при звільненні проведено не в повному обсязі всупереч ч.1 ст.83, ст.116 КЗпП ( ОСОБА_5 , звільненій згідно з наказом від 31.01.2018 №1, компенсацію нараховано та виплачено 06.06.2018).

Не погодившись з ними позивач звернулася в суд.

Для вирішення спору суд врахував установлений ст.19 Конституції України обов`язок органів державної влади та їх посадових і службових осіб діяти виключно в межах повноважень і спосіб, що визначені законом.

Спірні правовідносини регулюються Кодексом законів про працю України (далі - КЗпП), Законом України від 5 квітня 2007 року №877-V "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" (далі - ЗУ №877-V) в редакції, чинній станом на 04.04.2018, постановою Кабінету Міністрів України від 11 лютого 2015 року №96, якою затверджено Положення про Державну службу України з питань праці (далі - Положення №96), Порядком здійснення державного контролю за додержанням законодавства про працю, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 26 квітня 2017 року №295 (далі - Порядок №295), постановою Кабінету Міністрів України від 17.07.2013 №509, якою затверджено Порядок накладення штрафів за порушення законодавства про працю та зайнятість населення (далі - Порядок №509), Порядком обчислення середньої заробітної плати, затвердженим постановою КМУ від 08.02.1995 №100 (далі - Порядок №100).

Згідно з ч.4 ст.2 ЗУ №877-V заходи контролю здійснюються органами державного нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю та зайнятість населення у встановленому цим Законом порядку з урахуванням особливостей, визначених законами у відповідних сферах та міжнародними договорами.

Зазначені у ч.4 цієї статті органи, що здійснюють державний нагляд (контроль) у встановленому ЗУ №877-V порядку з урахуванням особливостей, визначених законами у відповідних сферах та міжнародними договорами, зобов`язані забезпечити дотримання вимог ст.ст.1, 3, ч.ч.1, 4, 6 - 8, абз.2 ч.10, ч.ч.13 та 14 ст.4, ч.ч.1 - 4 ст.5, ч.3 ст.6, ч.ч.1 - 4 та 6 ст.7, ст.ст.9, 10, 19, 20, 21, ч.3 ст.22 цього Закону.

Відповідно до ч.4 ст.4 ЗУ №877-V виключно законами встановлюються: органи, уповноважені здійснювати державний нагляд (контроль) у сфері господарської діяльності; види господарської діяльності, які є предметом державного нагляду (контролю); повноваження органів державного нагляду (контролю) щодо зупинення виробництва (виготовлення) або реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг; вичерпний перелік підстав для зупинення господарської діяльності; спосіб здійснення державного нагляду (контролю); санкції за порушення вимог законодавства і перелік порушень, які є підставою для видачі органом державного нагляду (контролю) припису, розпорядження або іншого розпорядчого документа.

Орган державного нагляду (контролю) не може здійснювати державний нагляд (контроль) у сфері господарської діяльності, якщо закон прямо не уповноважує такий орган на здійснення державного нагляду (контролю) у певній сфері господарської діяльності та не визначає повноваження такого органу під час здійснення державного нагляду (контролю).

Абзацом 5 ч.1 ст.6 ЗУ №877-V визначено як підставу для здійснення позапланових заходів звернення фізичної особи (фізичних осіб) про порушення, що спричинило шкоду її (їхнім) правам, законним інтересам, життю чи здоров`ю, навколишньому природному середовищу чи безпеці держави, з додаванням документів чи їх копій, що підтверджують такі порушення (за наявності). Позаплановий захід у такому разі здійснюється виключно за погодженням центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у відповідній сфері державного нагляду (контролю), або відповідного державного колегіального органу.

Під час проведення позапланового заходу з`ясовуються лише ті питання, необхідність перевірки яких стала підставою для здійснення цього заходу, з обов`язковим зазначенням цих питань у посвідченні (направленні) на проведення заходу державного нагляду (контролю).

Відповідно до ст.6 ЗУ №877-V підставами для здійснення позапланових заходів є:

подання суб`єктом господарювання письмової заяви до відповідного органу державного нагляду (контролю) про здійснення заходу державного нагляду (контролю) за його бажанням;

виявлення та підтвердження недостовірності даних, заявлених суб`єктом господарювання у документі обов`язкової звітності, крім випадків, коли суб`єкт господарювання протягом місяця з дня первинного подання повторно подав такий документ з уточненими достовірними даними або якщо недостовірність даних є результатом очевидної описки чи арифметичної помилки, яка не впливає на зміст поданої звітності. У разі виявлення органом державного нагляду (контролю) помилки у документі обов`язкової звітності він упродовж десяти робочих днів зобов`язаний повідомити суб`єкта господарювання про необхідність її виправлення у строк до п`яти робочих днів з дня отримання повідомлення. Невиправлення помилки у встановлений строк є підставою для проведення позапланового заходу;

перевірка виконання суб`єктом господарювання приписів, розпоряджень або інших розпорядчих документів щодо усунення порушень вимог законодавства, виданих за результатами проведення попереднього заходу органом державного нагляду (контролю);

звернення фізичної особи (фізичних осіб) про порушення, що спричинило шкоду її (їхнім) правам, законним інтересам, життю чи здоров`ю, навколишньому природному середовищу чи безпеці держави, з додаванням документів чи їх копій, що підтверджують такі порушення (за наявності). Позаплановий захід у такому разі здійснюється виключно за погодженням центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у відповідній сфері державного нагляду (контролю), або відповідного державного колегіального органу.

У такому разі перед початком здійснення позапланового заходу державного нагляду (контролю) посадові особи органів державного нагляду (контролю) зобов`язані пред`явити керівнику чи уповноваженій особі суб`єкта господарювання - юридичної особи, її відокремленого підрозділу, фізичній особі - підприємцю або уповноваженій ним особі, крім документів, передбачених цим Законом, додатково копію погодження центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у відповідній сфері державного нагляду (контролю), або відповідного державного колегіального органу на проведення такої перевірки. Суб`єкти господарювання мають право не допускати посадових осіб органу державного нагляду (контролю) до здійснення заходів державного нагляду (контролю), якщо вони не пред`явили документи, передбачені цим абзацом;

неподання суб`єктом господарювання документів обов`язкової звітності за два звітні періоди підряд без поважних причин або без надання письмових пояснень про причини, що перешкоджали поданню таких документів;

доручення Прем`єр-міністра України про перевірку суб`єктів господарювання у відповідній сфері у зв`язку з виявленими системними порушеннями та/або настанням події, що має значний негативний вплив на права, законні інтереси, життя та здоров`я людини, захист навколишнього природного середовища та забезпечення безпеки держави;

настання аварії, смерті потерпілого внаслідок нещасного випадку або професійного захворювання, що було пов`язано з діяльністю суб`єкта господарювання.

Під час проведення позапланового заходу з`ясовуються лише ті питання, необхідність перевірки яких стала підставою для здійснення цього заходу, з обов`язковим зазначенням цих питань у посвідченні (направленні) на проведення заходу державного нагляду (контролю).

Фізичні особи, які подали безпідставне звернення про порушення суб`єктом господарювання вимог законодавства, несуть відповідальність, передбачену законом. Повторне проведення позапланових заходів державного нагляду (контролю) за тим самим фактом (фактами), що був (були) підставою для проведеного позапланового заходу державного нагляду (контролю), забороняється.

Проведення позапланових заходів з інших підстав, крім передбачених цією статтею, забороняється, крім позапланових заходів, передбачених частиною четвертою статті 2 цього Закону.

Суб`єкт господарювання повинен ознайомитися з підставою проведення позапланового заходу з наданням йому копії відповідного посвідчення (направлення) на проведення заходу державного нагляду (контролю).

Строк здійснення позапланового заходу не може перевищувати десяти робочих днів, а щодо суб`єктів малого підприємництва - двох робочих днів.

Продовження строку здійснення позапланового заходу не допускається.

Встановлені обставини спору свідчать, що направлення на перевірку вручено представнику позивача до початку позапланового заходу та захід проведений за участю позивача, що підтверджується її підписом без зауважень в Акті.

Станом на час вирішення судового спору наказ про проведення перевірки не оскаржений. Отже, підлягав виконанню.

Відповідно до направлення на проведення інспекційного відвідування суб`єкта господарювання або його структурного підрозділу від 25.05.2018 №980 підставою для проведення інспекційного відвідування зазначено підп.3 п.5 Порядку №295, відповідно до якого інспекційне відвідування проводиться за рішенням керівника органу контролю про проведення інспекційних відвідувань з питань виявлення неоформлених трудових відносин, прийнятим за результатами аналізу інформації, отриманої із засобів масової інформації, інших джерел, доступ до яких не обмежений законодавством, та джерел, зазначених у підпунктах 1, 2, 4-7 цього пункту.

Відповідно до ч.1 ст.259 КЗпП України державний нагляд та контроль за додержанням законодавства про працю юридичними особами незалежно від форми власності, виду діяльності, господарювання, фізичними особами - підприємцями, які використовують найману працю, здійснює центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю, у порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України.

Згідно з п.1 Положення №96 Державна служба України з питань праці (Держпраці) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра соціальної політики, і який реалізує державну політику, крім іншого, з питань нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю.

Процедура здійснення державного контролю за додержанням законодавства про працю юридичними особами (включаючи їх структурні та відокремлені підрозділи, які не є юридичними особами) та фізичними особами, які використовують найману працю (далі - об`єкт відвідування) визначається Порядком №295.

Відповідно до п.2 Порядку №295 державний контроль за додержанням законодавства про працю здійснюються у формі проведення інспекційних відвідувань або невиїзних інспектувань інспекторами праці Держпраці та її територіальних органів.

Порядком №295 визначено, що Уповноважені інспектори праці мають право проводити інспекційні відвідування суб`єктів господарювання на підставі звернення фізичних чи юридичних осіб щодо фактів використання найманої праці без належного оформлення трудових відносин.

Суд врахував, що постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 14.05.2019 в справі №826/8917/17 постанову Кабінету Міністрів України від 29.04.2017 №295 визнано нечинною. Водночас суд зазначав, що здійснення органом державного нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю та зайнятість населення має відбуватися відповідно до Закону про контроль. Наголошено, що оскаржувана постанова за своєю суттю суперечить вимогам чинного законодавства. Оскаржуваною постановою, якою затверджено Порядок здійснення державного контролю за додержанням законодавства про працю, запроваджено безпідставне наділення повноваженнями на здійснення державного нагляду (контролю) органів, яким законами таких повноважень не надано.

Отже, втрата чинності зазначеного підзаконного акта за умов чинності решти нормативних актів, якими передбачено повноваження відповідача щодо контролю та нагляду в сфері зайнятості населення, не свідчить про безумовну відсутність правових підстав для проведення інспекційного відвідування відповідачем.

Посилання позивача на правові висновки, викладені у постанові від 12 грудня 2018 року Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду (далі - ВС) за результатами розгляду справи №805/420/17-а, не обґрунтовані, оскільки у вказаній справі предметом позову є наказ про призначення позапланової перевірки, винесений на підставі ухвали слідчого судді у кримінальному провадженні, а також припис, як похідна позовна вимога. Як наслідок, в ній проведений аналіз інших норм законодавства (чинних станом на 2014 рік), аніж якими регулюються спірні правовідносини в цій справі, та не підлягають у цій застосуванню.

Механізм накладення на суб`єктів господарювання та роботодавців штрафів за порушення законодавства про працю та зайнятість населення, передбачених ч.2 ст.265 КЗпП України, визначає Порядок №509.

Пунктами 3-8 Порядку №509 (в редакції з 16.05.2017) встановлено, що уповноважена посадова особа не пізніше ніж через 10 днів з дати складення акта приймає рішення щодо розгляду справи про накладення штрафу. Справа розглядається у п`ятнадцятиденний строк з дня прийняття рішення про її розгляд.

Про розгляд справи уповноважені посадові особи письмово повідомляють суб`єктів господарювання та роботодавців не пізніше ніж за п`ять днів до дати розгляду рекомендованим листом чи телеграмою, телефаксом, телефонограмою або шляхом вручення повідомлення їх представникам, про що на копії повідомлення, яка залишається в уповноваженої посадової особи, що надіслала таке повідомлення, робиться відповідна позначка, засвідчена підписом такого представника.

Справа розглядається за участю представника суб`єкта господарювання або роботодавця, щодо якого її порушено. Справу може бути розглянуто без участі такого представника у разі, коли його поінформовано відповідно до пункту 6 цього Порядку і від нього не надійшло обґрунтоване клопотання про відкладення її розгляду.

Розгляд справи розпочинається з представлення уповноваженої посадової особи, яка її розглядає. Зазначена особа роз`яснює особам, які беруть участь у розгляді справи, їх права і обов`язки. Під час розгляду справи заслуховуються особи, які беруть участь у розгляді справи, досліджуються докази і вирішується питання щодо задоволення клопотання.

За результатами розгляду справи уповноважена посадова особа на підставі акта, зазначеного в пункті 3 цього Порядку, складає постанову про накладення штрафу.

Розгляд справ на підставі акта про виявлення під час перевірки суб`єкта господарювання або роботодавця ознак порушення законодавства про працю та/або зайнятість населення, складеного посадовою особою Держпраці чи її територіального органу, акта, зазначеного в абзаці п`ятому пункту 2 цього Порядку, здійснюється уповноваженими посадовими особами Держпраці та її територіальних органів.

Постанова про накладення штрафу складається у двох примірниках за формою, встановленою Мінсоцполітики, один з яких залишається в уповноваженої посадової особи, що розглядала справу, другий - надсилається протягом трьох днів суб`єктові господарювання або роботодавцю, стосовно якого прийнято постанову, або видається його представникові, про що на ньому робиться відповідна позначка, засвідчена підписом такого представника. У разі надсилання примірника постанови поштою у матеріалах справи робиться відповідна позначка.

Зміст оскаржуваних постанов про накладення штрафу свідчить про їх прийняття без участі позивача. Відповідач направив 13.06.2018 о 17год. 47хв. рекомендованим листом (список згрупованих відправлень і фіскального чеку долучено) позивачу письмове повідомлення вих.№01-01-04/2117/3665 від 13.06.2018, підписане керівником відповідача, щодо призначення до розгляду справи позивача на 10год. 40 хв. на 26.06.2018 в приміщенні відповідача за адресою: АДРЕСА_2 . Крім того телефонограмою від 19.06.2018 відповідача підтверджується виклик позивача та її представника за вказаними мобільними номерами телефонів.

Отже, відповідач вжив у передбачений Порядок №509 спосіб і строки заходи для повідомлення позивача про розгляд його справи. При цьому обґрунтованих клопотань про його відкладення позивач не подав.

Суд також урахував, що до часу розгляду 26.06.2018 відповідач отримав 18.06.2019 №5482/01 (1179 23.06.2018) від позивача лист про усунення виявлених порушень.

Дослідивши зміст вказаного повідомлення, суд встановив, що позивач на виконання вказаного вище припису вказала, що:

1) зобов`язується завчасно повідомляти територіальні органи ДФС про прийняття працівника на роботу відповідно до вимог законодавства;

2) затвердила правила внутрішнього розпорядку;

3) нарахувала та виплатила грошову компенсацію ОСОБА_5 за невикористану щорічну відпустку працівника при звільненні;

4) зобов`язується виплачувати заробітну плату в строк, який не перевищує 16 календарних днів;

5) зобов`язується виплачувати заробітну плату працівників за весь час щорічної відпустки згідно із заявою про виплату у найближчий строк, установлений для виплати заробітної плати/авансу;

6) при нарахуванні відпускних за червень врахувала коефіцієнт підвищення заробітної плати відповідно до вимог законодавства;

7) тарифну сітку (посадових окладів) сформує з 01.07.2018 в новому штатному розписі, враховуючи міжкваліфікаційні співвідношення відповідно до вимог законодавства.

Водночас жодного документа на підтвердження вказаного повідомлення не додавала, що підтверджується відсутністю відомостей про додатки.

Згідно зі ст.259 КЗпП України державний нагляд та контроль за додержанням законодавства про працю юридичними особами незалежно від форми власності, виду діяльності, господарювання, фізичними особами - підприємцями, які використовують найману працю, здійснює центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю, у порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України.

Центральні органи виконавчої влади здійснюють контроль за додержанням законодавства про працю на підприємствах, в установах і організаціях, що перебувають у їх функціональному підпорядкуванні, крім органів доходів і зборів, які мають право з метою перевірки дотримання податкового законодавства здійснювати такий контроль на всіх підприємствах, в установах і організаціях незалежно від форм власності та підпорядкування.

Щодо змісту спірних рішень суд урахував, що викладені в них порушення відповідають виявленим і зафіксованим в Акті. При цьому жодних доводів для спростування їх наявності в позовній заяві не зазначено. Відповідач у спірних рішеннях посилається на ст.259 КЗпП України, п.8 Порядку №509 та абз.абз.3, 8 ч.2 ст.265 КЗпП України.

Згідно з абз.3 ч.2 ст.265 КЗпП України юридичні та фізичні особи - підприємці, які використовують найману працю, несуть відповідальність у вигляді штрафу в разі порушення встановлених строків виплати заробітної плати працівникам, інших виплат, передбачених законодавством про працю, більш як за один місяць, виплата їх не в повному обсязі - у трикратному розмірі мінімальної заробітної плати, встановленої законом на момент виявлення порушення.

Відповідно до абз.8 ч.2 ст.265 КЗпП України юридичні та фізичні особи - підприємці, які використовують найману працю, несуть відповідальність у вигляді штрафу в разі порушення інших вимог трудового законодавства, крім передбачених абзацами другим - сьомим цієї частини, - у розмірі мінімальної заробітної плати.

Згідно з ст.57 КЗпП України час початку і закінчення щоденної роботи (зміни) передбачається правилами внутрішнього трудового розпорядку і графіками змінності у відповідності з законодавством.

Відповідно до ч.ч.1, 2 ст.115 КЗпП України заробітна плата виплачується працівникам регулярно в робочі дні у строки, встановлені колективним договором або нормативним актом роботодавця, погодженим з виборним органом первинної профспілкової організації чи іншим уповноваженим на представництво трудовим колективом органом (а в разі відсутності таких органів - представниками, обраними і уповноваженими трудовим колективом), але не рідше двох разів на місяць через проміжок часу, що не перевищує шістнадцяти календарних днів, та не пізніше семи днів після закінчення періоду, за який здійснюється виплата. У разі коли день виплати заробітної плати збігається з вихідним, святковим або неробочим днем, заробітна плата виплачується напередодні.

Згідно з ч.1 ст.24 Закону України від 24 березня 1995 року №108/95-ВР "Про оплату праці" заробітна плата виплачується працівникам регулярно в робочі дні у строки, встановлені колективним договором або нормативним актом роботодавця, погодженим з виборним органом первинної профспілкової організації чи іншим уповноваженим на представництво трудовим колективом органом (а в разі відсутності таких органів - представниками, обраними і уповноваженими трудовим колективом), але не рідше двох разів на місяць через проміжок часу, що не перевищує шістнадцяти календарних днів, та не пізніше семи днів після закінчення періоду, за який здійснюється виплата.

Відповідно до ч.4 ст.115 КЗпП України заробітна плата працівникам за весь час щорічної відпустки виплачується не пізніше ніж за три дні до початку відпустки.

Згідно зі ст.21 Закону України від 15 листопада 1996 року №504/96-ВР "Про відпустки" заробітна плата працівникам за час відпустки виплачується не пізніше ніж за три дні до її початку.

Порядок обчислення заробітної плати працівникам за час щорічної відпустки, додаткових відпусток у зв`язку з навчанням, творчої відпустки, відпустки у зв`язку з усиновленням дитини, відпустки для підготовки та участі в змаганнях, додаткової відпустки працівникам, які мають дітей або повнолітню дитину - особу з інвалідністю з дитинства підгрупи А I групи та компенсації за невикористані відпустки, встановлюється Кабінетом Міністрів України.

Працівникам, які мають право на соціальні відпустки, передбачені статтями 17 і 18 цього Закону, виплачується державна допомога на умовах, передбачених Законом України "Про державну допомогу сім`ям з дітьми" та іншими нормативно-правовими актами України.

Відповідно до п.10 Порядку обчислення середньої заробітної плати, затвердженого постановою КМУ від 08.02.1995 №100, встановлено, що у випадках підвищення тарифних ставок і посадових окладів на підприємстві, в установі, організації відповідно до актів законодавства, а також за рішеннями, передбаченими в колективних договорах (угодах), як у розрахунковому періоді, так і в періоді, протягом якого за працівником зберігається середній заробіток, заробітна плата, включаючи премії та інші виплати, що враховуються при обчисленні середньої заробітної плати, за проміжок часу до підвищення коригуються на коефіцієнт їх підвищення. На госпрозрахункових підприємствах і в організаціях коригування заробітної плати та інших виплат провадиться з урахуванням їх фінансових можливостей.

Виходячи з відкоригованої таким чином заробітної плати у розрахунковому періоді, за встановленим у пунктах 6, 7 і 8 розділу IV порядком визначається середньоденний (годинний) заробіток. У випадках, коли підвищення тарифних ставок і окладів відбулось у періоді, протягом якого за працівником зберігався середній заробіток, за цим заробітком здійснюються нарахування тільки в частині, що стосується днів збереження середньої заробітної плати з дня підвищення тарифних ставок (окладів).

У разі зміни тарифної ставки (посадового окладу) працівникові у зв`язку з присвоєнням вищого розряду, переведенням на іншу вищеоплачувану роботу (посаду) тощо таке коригування середньої заробітної плати не провадиться.

Працівникам бюджетних установ і організацій, яким відповідно до законів України щомісячно перераховуються посадові оклади (ставки) до рівня не нижчого середньої (подвійної) заробітної плати в промисловості (народному господарстві), розрахунки виплат у всіх випадках збереження середньої заробітної плати, можуть провадитися, якщо не передбачено у колективному договорі, виходячи з посадового окладу (ставки) того місяця, в якому відбулася подія, пов`язана з відповідними виплатами, з урахуванням постійних доплат і надбавок.

Згідно з ч.4 ст.96 КЗпП України тарифна сітка (схема посадових окладів) формується на основі тарифної ставки робітника першого розряду та міжкваліфікаційних (міжпосадових) співвідношень розмірів тарифних ставок (посадових окладів).

Відповідно до ст.6 Закону України "Про оплату праці" системами оплати праці є тарифна та інші системи, що формуються на оцінках складності виконуваних робіт і кваліфікації працівників.

Тарифна система оплати праці включає: тарифні сітки, тарифні ставки, схеми посадових окладів і професійні стандарти (кваліфікаційні характеристики).

Тарифна система оплати праці використовується при розподілі робіт залежно від їх складності, а працівників - залежно від кваліфікації та за розрядами тарифної сітки. Вона є основою для формування та диференціації розмірів заробітної плати.

Тарифна сітка (схема посадових окладів) формується на основі тарифної ставки робітника першого розряду та міжкваліфікаційних (міжпосадових) співвідношень розмірів тарифних ставок (посадових окладів).

Згідно з ч.2 ст.83 КЗпП України у разі звільнення працівника йому виплачується грошова компенсація за всі не використані ним дні щорічної відпустки, а також додаткової відпустки працівникам, які мають дітей або повнолітню дитину з інвалідністю з дитинства підгрупи А I групи.

Відповідно до ст.116 КЗпП України при звільненні працівника виплата всіх сум, що належать йому від підприємства, установи, організації, провадиться в день звільнення. Якщо працівник в день звільнення не працював, то зазначені суми мають бути виплачені не пізніше наступного дня після пред`явлення звільненим працівником вимоги про розрахунок. Про нараховані суми, належні працівникові при звільненні, власник або уповноважений ним орган повинен письмово повідомити працівника перед виплатою зазначених сум.

В разі спору про розмір сум, належних працівникові при звільненні, власник або уповноважений ним орган в усякому випадку повинен в зазначений у цій статті строк виплатити не оспорювану ним суму.

Отже, викладені в Акті та спірних рішеннях факти та обставини свідчать про порушення законодавства про працю, за що ст.265 КЗПП передбачено фінансову відповідальність роботодавця. Спірні рішення відповідають вказаним нормам та прийняті з дотриманням процедури. Тому суд дійшов висновку про їх правомірність та необґрунтованість заявлених позовних вимог.

Зважаючи на результат вирішеного спору, відповідно до ст.ст.132-139 КАС України, суд дійшов висновку, що понесені позивачем судові витрати, підтверджені квитанцією від 05.11.2018 №36546478 в сумі 528,61грн, не підлягають розподілу.

Керуючись ст.ст.2-20, 72-78, 132-139, 241-250, 255, 292-295 КАС України, суд

ВИРІШИВ:

1. Відмовити повністю у задоволенні адміністративного позову ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ) про визнання протиправними та скасуваня постанов Управління Держпраці у Черкаській області (18000, Черкаська обл., місто Черкаси, бульвар Шевченка, будинок 205; ) від 26.06.2018 №ЧК-463/375/АВ/П/ПТ/ЗБ/ІП-ФС-341 та №ЧК-463/375/АВ/П/ПТ/ЗБ/ІП-ФС-342 про накладення штрафу уповноваженими посадовими особами.

2. Судові витрати розподілу не підлягають.

3. Копії рішення направити сторонам.

4. Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. Апеляційна скарга може бути подана до Шостого апеляційного адміністративного суду через Черкаський окружний адміністративний суд протягом тридцяти днів з дня складення повного його тексту.

Суддя А.М. Бабич

Рішення виготовлене в повному обсязі та підписане 09.06.2021.