Справа № 160/8966/21
Суддя: Царікова Олена Василівна
Дата ухвалення: 2021-06-07 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
УХВАЛА

07 червня 2021 року Справа № 160/8966/21

Суддя Дніпропетровського окружного адміністративного суду Царікова О.В., перевіривши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Сурсько-Литовської сільської ради Дніпровської району Дніпропетровської області про визнання протиправним та скасування протоколу, зобов`язання вчинити певні дії,

ВСТАНОВИВ:

04.06.2021 до Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшла направлена 01.06.2021 засобами поштового зв`язку позовна заява ОСОБА_1 до Сурсько-Литовської сільської ради Дніпровського району Дніпропетровської області, в якій позивач просить суд:

- визнати протиправним та скасувати протокол громадських слухань по проєкту «Генерального плану села Сурсько-Литовське Дніпровського району Дніпропетровської області» від 01 листопада 2019 року та Генеральний план села Сурсько-Литовське Дніпровського району Дніпропетровської області;

- зобов`язати Сурсько-Литовську сільську раду Дніпровського району Дніпропетровської області призначити повторні громадські слухання по проєкту «Генерального плану села Сурсько-Литовське Дніпровського району Дніпропетровської області».

Вивчивши подані позовні матеріали, суд дійшов висновку, що позовна заява подана з порушенням вимог, встановлених статтею 160, 161 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) і підлягає залишенню без руху з наступних підстав.

Згідно з п. 2 ч. 5 ст. 160 КАС України в позовній заяві зазначаються: повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб); поштовий індекс; ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України); реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості відомі позивачу), відомі номери засобів зв`язку, офіційна електронна адреса або адреса електронної пошти.

Так, зі змісту позовної заяви встановлено, що в якості відповідача позивачем визначено "Сурсько-Литовська сільська рада Дніпровського району Дніпропетровської області" та зазначено код ЄДРПОУ "04339787".

Водночас, за даними Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань юридичною особою, яка має код ЄДРПОУ "04339787" є Сурсько-Литовська сільська рада.

Наведене свідчить про те, що у позовній заяві (в т.ч. у прохальній частині позовної заяви) вказано невірне найменування відповідача.

У відповідності до п. 4 ч. 5 ст. 160 КАС України, в позовній заяві зазначається зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів.

Проте, у прохальній частині позовної заяви не зазначено, яким суб`єктом владних повноважень прийнято оскаржений протокол та Генеральний план села Сурсько-Литовське Дніпровського району Дніпропетровської області.

Приписами ч. 3 ст. 161 КАС України передбачено, що до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно із ч.1 ст.4 Закону України «Про судовий збір», судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Статтею 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2021 рік" №1082-IX від 15.12.2020 установлено у 2021 році прожитковий мінімум для працездатних осіб з 01.01.2021 становить 2270,00 грн.

Відповідно до положень ч.2 ст.4 Закону України "Про судовий збір" за подання фізичною особою до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру ставка судового збору складає 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (тобто, 908, 00 грн.).

Враховуючи викладене, звертаючись до суду із позовними вимогами немайнового характеру позивач повинен був сплатити судовий збір в сумі 908, 00 грн.

Таким чином, загальна сума судового збору, що підлягала до сплати позивачем за звернення до суду із позовною заявою, яка містить позовні вимоги немайнового характеру становить 908,00 грн.

Судом встановлено, що в порушення ч.3 ст.161 КАС України позивачем до матеріалів адміністративного позову не додано доказ сплати судового збору, який зазначено у переліку додатків до позовної заяви, що підтверджується актом відділу з організаційного забезпечення розгляду адміністративних справ №953 від 04.06.2021, відповідно до якого було виявлено відсутність додатка, зазначеного в позовній заяві, а саме: оригінал документа, що підтверджує сплату судового збору за подання адміністративного позову.

За таких обставин, позивачу слід надати документ про сплату судового збору за подання до суду адміністративного позову із позовними вимогами немайнового характеру в розмірі 908,00 грн. за наступними реквізитами: "Отримувач коштів: ГУК у Дн-кiй обл/Чечел.р/ 22030101; Код отримувача (код за ЄДРПОУ): 37988155; Банк отримувача: Казначейство України (ел. адм. подат.); Код банку отримувача (МФО): 899998; Рахунок отримувача: UA4004632; Код класифікації доходів бюджету: 22030101; Призначення платежу: *;101; РНОКПП; Судовий збір, за позовом (ПІБ), Дніпропетровський окружний адміністративний суд".

У відповідності до ч. 4 ст. 161 КАС України, позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази - позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Відповідно до положень ч. 1, ч. 2, ч. 4, ч. 5 ст. 94 КАС України, письмовими доказами є документи (крім електронних документів), які містять дані про обставини, що мають значення для правильного вирішення спору.

Письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не визначено цим Кодексом. Якщо для вирішення спору має значення лише частина документа, подається засвідчений витяг з нього.

Копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством.

Учасник справи, який подає письмові докази в копіях (електронних копіях), повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу.

Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який знаходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

При цьому, згідно з пунктом 5.27 Національного стандарту України "Державна уніфікована система документації. Уніфікована система організаційно-розпорядчої документації. Вимоги до оформлювання документів" (ДСТУ 4163-2003), затвердженого наказом Державного комітету України з питань технічного регулювання та споживчої політики №55 від 07.04.2003, копія документа засвідчується відміткою, що складається зі слів "Згідно з оригіналом", назвою посади, особистим підписом особи, яка засвідчує копію, її ініціалами та прізвищем, датою засвідчення копії, що проставляється у лівому нижньому куті документа.

Відповідно до п.8 гл.10 розд.ІІ Правил організації діловодства та архівного зберігання документів у державних органах, органах місцевого самоврядування, на підприємствах, в установах і організаціях, затверджених наказом Міністерства юстиції України №1000/5 від 18.06.2015, копія набуває юридичної сили лише в разі її засвідчення в установленому порядку.

Напис про засвідчення копії складається зі слів "Згідно з оригіналом", назви посади, особистого підпису особи, яка засвідчує копію, її ініціалів (ініціалу імені) та прізвища, дати засвідчення копії.

На лицьовому боці у верхньому правому куті першого аркуша документа проставляється відмітка "Копія".

Разом з тим, додані до позовної заяви копії доказів для направлення (вручення) відповідачу не завірені належним чином позивачем.

Частиною 7 статті 161 КАС України визначено, що до заяви про визнання індивідуального акта протиправним чи адміністративного договору недійсним додається також оригінал або копія оспорюваного акта чи договору або засвідчений витяг з нього, а у разі відсутності акта чи договору у позивача - клопотання про його витребування.

У даному випадку, ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом про визнання протиправним та скасування протоколу громадських слухань по проєкту «Генерального плану села Сурсько-Литовське Дніпровського району Дніпропетровської області» від 01 листопада 2019 року та Генерального плану села Сурсько-Литовське Дніпровського району Дніпропетровської області, однак належним чином засвідчені копії означених протоколу та Генерального плану в матеріалах позовної заяви відсутні.

При цьому, клопотання про витребування означених доказів позивачем також не надано.

Пунктом 5 частини 1 статті 171 КАС України закріплено обов`язок суду з`ясувати чи подано позовну заяву у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними).

У разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску (ч.6 ст. 161 КАС України).

Статтею 122 КАС України визначено строки звернення до суду із адміністративним позовом.

Частинами 1, 2 статті 122 КАС України передбачено, що позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Зі змісту прохальної частини встановлено, що ОСОБА_1 оскаржує протокол громадських слухань по проєкту «Генерального плану села Сурсько-Литовське Дніпровського району Дніпропетровської області» від 01.11.2019 та Генеральний план села Сурсько-Литовське Дніпровського району Дніпропетровської області.

При цьому, позивач стверджує, що про існування означених доказів їй стало відомо в лютому 2021 року, що підтверджується відеозаписом, посилання на який міститься у заяві ОСОБА_1 про поновлення строку звернення до суду.

Частиною 6 статті 161 КАС України встановлено, що у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

У заяві про поновлення строку звернення до суду з означеним позовом ОСОБА_1 стверджує, що про оскаржені протокол від 01.11.2019 та Генеральний плану села Сурсько-Литовське Дніпровського району Дніпропетровської області вона дізналася у лютому місяці на заслуховуванні голови Сурсько-Литовської сільської ради, що підтверджується відеозаписом, посилання на який міститься у заяві. З огляду на викладене, позивач вважає, що строк звернення до суду порушено нею з поважних причин, у зв`язку з чим заявник просить поновити їй строк звернення до суду.

При вирішенні заяви позивача про поновлення пропущеного строку звернення до суду з цим позовом, суд виходить з такого.

За приписами ч. 1 ст. 123 КАС України, у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Суд звертає увагу, що поважними причинами визнаються лише ті обставини, які були чи є об`єктивно непереборними, а саме, не залежать від волевиявлення особи, яка звернулась з адміністративним позовом, пов`язані з дійсно істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливили своєчасне звернення до суду.

Доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи (ч. 1 ст. 72 КАС України).

Кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу (ч. 1 ст. 77 КАС України).

Вирішуючи питання поважності пропуску строку звернення суд зазначає, що позивачем не підтверджено жодним належним, достатнім та допустимим доказом поважності причин пропуску строку звернення до суду із означеною позовною заявою.

Отже, наведені позивачем у заяві про поновлення строку звернення до суду з цим позовом обставини не є поважними, а тому підстави для задоволення означеної заяви відсутні.

З огляду на вищенаведене, суд визнає неповажними причини пропуску строку звернення до суду з адміністративним позовом, з огляду на відсутність доказів на підтвердження викладених ОСОБА_1 обставин, в обгрунтування поданої заяви про поновлення строку звернення до суду.

За таких обставин, суд вважає за необхідне подану позовну заяву залишити без руху із наданням строку для усунення недоліків, про що суд повідомляє позивача.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 122, 123, 160, 161, 169, 241, 248 КАС України, суд,

УХВАЛИВ:

У задоволенні заяви ОСОБА_1 про поновлення пропущеного строку звернення до судуіз адміністративним позовом відмовити.

Позовну заяву ОСОБА_1 до Сурсько-Литовської сільської ради Дніпровського району Дніпропетровської області про визнання протиправним та скасування протоколу, зобов`язання вчинити певні дії залишити без руху.

Встановити позивачу термін для усунення недоліків протягом десяти днів з дня отримання копії цієї ухвали шляхом надання до суду:

- належним чином оформленої позовної заяви із зазначенням вірного найменування відповідача (в т.ч.: у прохальній частині позовної заяви);

- примірників позовної заяви у новій редакції у відповідності до кількості учасників справи;

- оригіналу документа, який підтверджує сплату позивачем судового збору за звернення до суду із позовом немайнового характеру в розмірі 908,00 грн.;

- належним чином завірених копій доданих до позовної заяви документів для відповідача у справі;

- належним чином завіреної копії оскаржених протоколу та Генерального плану села Сурсько-Литовське Дніпровського району Дніпропетровської області, або в разі відсутності можливості надати відповідні докази, надати клопотання про їх витребування;

- заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду із зазначенням підстав для поновлення строку та доказів на їх підтвердження щодо існування дійсних, істотних обставин, що об`єктивно перешкоджали позивачеві звернутися до суду із означеним позовом.

Роз`яснити позивачу, що відповідно до п. 1 ч. 4 ст. 169 КАС України, позовна заява повертається позивачеві, якщо він не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк.

Ухвала суду набирає законної сили відповідно до ст. 256 КАС України та може бути оскарженню не підлягає.

Суддя О.В. Царікова