Справа № 240/9623/21
Суддя: Шимонович Роман Миколайович
Дата ухвалення: 2021-05-28 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЖИТОМИРСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А
про залишення позовної заяви без руху

28 травня 2021 року м. Житомир справа № 240/9623/21

категорія 106030000

Суддя Житомирського окружного адміністративного суду Шимонович Р.М., розглядаючи позовну заяву ОСОБА_1 до Військової частини НОМЕР_1 Національної гвардії України про визнання протиправною бездіяльності, стягнення компенсації та середнього заробіткуза час затримки розрахунку,

встановив:

До Житомирського окружного адміністративного суду звернувся ОСОБА_1 із позовом, у якому просить:

- визнати протиправною бездіяльність Військової частини НОМЕР_1 Національної гвардії України щодо затримки повного розрахунку при звільненні його, а саме: невиплати грошової компенсації вартості вартості за неотримане речове майно;

- стягнути з Військової частини НОМЕР_1 Національної гвардії України недоотриману грошову компенсацію вартості за неотримане під час проходження військової служби речове майно в сумі 381 грн. 23 коп. із одночасною компенсацією при виплаті сум податку з доходів фізичних осіб відповідно до Порядку виплати щомісячної грошової компенсації сум податку з доходів фізичних осіб, що утримуються з грошового забезпечення, грошових винагород та інших виплат, одержаних військовослужбовцями, поліцейськими та особами рядового і начальницького складу, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 15.01.2014 року №44;

- стягнути з Військової частини НОМЕР_1 Національної гвардії України на його користь середній за час затримки розрахунку при звільненні за період з 27.05.2019 по 15.12.2020 року у сумі 290982 грн. 68 коп.

Перевіряючи матеріали позовної заяви та додані до неї документи, суд вважає, що така не відповідає вимогам статей 160, 161 Кодексу адміністративного судочинства України (далі КАС України), з наступних підстав.

Відповідно до вимог п. 4 ч. 5 ст. 160 КАС України, в позовній заяві зазначається зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів.

Всупереч вимогам п. 4 ч. 5 ст. 160 КАС України, позивачем у позовній заяві не зазначено зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів, а згруповано позовні вимоги до обох відповідачів одночасно.

Частиною 6 статті 161 КАС України встановлено, що у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Приписами частин 1 та 2 статті 122 КАС України визначено, що позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами. Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Згідно з ч. 5 статті 122 КАС України для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.

Встановлений ст. 122 КАС України строк звернення до суду обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Згідно з ч. 1 ст. 120 КАС України перебіг процесуального строку починається з наступного дня після відповідної календарної дати або настання події, з якою пов`язано його початок.

Судом встановлено, що зі змісту позовної заяви та доданих до неї документів слідує, що підставою для звернення з даним позовом до суду стала виплата грошової компенсації за недоотримане речове майно не в день його звільнення з військової служби.

Позивач зазначає, що про порушенння своїх прав дізнався 16.12.2020, а тому, вважає, що строк звернення до суду не пропустив.

Проте, суд зазначає, що встановлений у частині першій статті 233 КЗпП України тримісячний строк є скороченим строком позовної давності, в межах якого працівник може звернутися до суду в порядку цивільного судочинства з вимогою про вирішення трудового спору.

Натомість строки звернення до суду в порядку адміністративного судочинства визначені у статті 122 КАС України і частина п`ята цієї статті, яка передбачає місячний строк звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби, є спеціальною нормою щодо частини другої цієї статті з установленим у ній загальним строком у шість місяців.

Відтак, строк звернення до суду за вирішенням публічно-правового спору щодо стягнення середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні, як і в розглядуваному випадку, охоплюється спеціальною нормою частини п`ятої статті 122 КАС України, відсутні підстави для застосування у спірних правовідносинах частини першої статті 233 КЗпП України.

Аналогічна правова позиція міститься у постанові Верховного Суду від 25 лютого 2021 року у справі №240/3362/20.

Позивач звернувся із даним позовом до суду з вимогою про стягнення з відповідачів середнього заробітку за період з 27.05.2019 по 15.12.2020 року. Тобто, саме з моменту отриманння грошової компенсації за неторимане речове майно для позивача розпочався перебіг процесуального строку на звернення з даним позовом до суду, оскільки саме з цього дня позивач дізнався (мав реальну можливість дізнатися) про те, що відповідачі, з вини яких сталась затримка виплати всіх належних йому при звільненні сум, фактично з ним розрахувались, однак не виплатили при цьому середнього заробітку за час затримки виплати грошової компенсації за неотримане речове майно.

Адміністративний позов позивач подав до суду у травні 2021, тобто з пропуском місячного строку звернення до суду, встановленого в ч. 5 ст. 122 КАС України.

Відповідно до ч. 5 ст. 122 КАС України для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.

Всупереч вимогам ч. 6 ст. 161 КАС України позивачем не надано до суду заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду та докази поважності причин його пропуску.

Наведені у позовній заяві підстави пропуску, судом визнаються неповажними.

Частинами першою та другою статті 169 КАС України, визначено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

З огляду на викладене, позовну заяву слід залишити без руху із встановленням позивачу строку для усунення недоліків шляхом надання до суду:

- обгрунтованої заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду та докази поважності причин його пропуску.

Керуючись статтями 160, 161, 169, 243, 248, 256 КАС України, суд

ухвалив:

Позовну заяву ОСОБА_1 залишити без руху.

Позивачу усунути зазначені в ухвалі суду недоліки протягом 10 днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Копію ухвали про залишення позовної заяви без руху надіслати особі, яка її подала, не пізніше наступного дня після її постановлення.

У разі якщо недоліки позовної заяви не будуть усунуті у строк, встановлений судом, позовну заяву буде повернуто позивачу.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту її підписання суддею та не може бути оскаржена в апеляційному порядку.

Суддя Р.М.Шимонович