Справа № 120/2776/21-а
Суддя: Заброцька Людмила Олександрівна
Дата ухвалення: 2021-06-08 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

УХВАЛА

м. Вінниця

08 червня 2021 р. Справа № 120/2776/21-а

Вінницький окружний адміністративний суд у складі головуючої судді Заброцької Людмили Олександрівни, розглянувши у письмовому провадженні заяву Голосіївського районного суду міста Києва в особі керівника апарату суду Щербака Артема Валерійовича про роз`яснення судового рішення в адміністративній справі за позовом ОСОБА_1 до Голосіївського районного суду міста Києва в особі керівника апарату суду Щербака Артема Валерійовича про визнання бездіяльності неправомірною та зобов`язання вчинити дії, -

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Вінницького окружного адміністративного суду знаходилась адміністративна справа за позовом ОСОБА_1 до Голосіївського районного суду міста Києва в особі керівника апарату суду Щербака Артема Валерійовича про визнання бездіяльності неправомірною та зобов`язання вчинити дії.

Рішенням суду від 20.05.2021 адміністративний позов ОСОБА_1 задоволено частково. Визнано протиправною бездіяльність Голосіївського районного суду міста Києва в особі керівника апарату суду Щербака Артема Валерійовича щодо незабезпечення участі ОСОБА_1 при розгляді його скарги від 18.03.2021. Зобов`язано Голосіївський районний суд міста Києва в особі керівника апарату суду розглянути скаргу ОСОБА_1 від 18.03.2021 з дотриманням положень Закону України "Про звернення громадян", з урахуванням правових висновків суду, висловлених у даному рішенні. В задоволенні решти вимог відмовлено. Рішення суду в частині зобов`язання Голосіївський районний суд міста Києва в особі керівника апарату суду розглянути скаргу ОСОБА_1 від 18.03.2021 з дотриманням положень Закону України "Про звернення громадян", з урахуванням правових висновків суду, висловлених у даному рішенні, - допущено до негайного виконання.

01.06.2021 від Голосіївського районного суду міста Києва в особі керівника апарату суду Щербака Артема Валерійовича надійшла заява про роз`яснення судового рішення від 20.05.2021. Необхідність роз`яснення судового рішення, на думку заявника, полягає у тому, що рішення суду від 20.05.2021 є не зовсім зрозумілим в частині суті його змісту, що не надає можливість зрозуміти особливості виконання рішення та можливе виникнення відповідних правових наслідків такого виконання. Також зазначив, що резолютивна частина рішення містить положення, які викликають суперечки щодо його розуміння під час виконання.

Відповідно до ч. 3 ст. 254 КАС України, суд розглядає заяву про роз`яснення судового рішення у порядку, в якому було ухвалено відповідне судове рішення, протягом десяти днів з дня її надходження. У разі необхідності суд може розглянути питання роз`яснення судового рішення в судовому засіданні з повідомленням учасників справи та державного виконавця. Неприбуття у судове засідання осіб, які були належним чином повідомлені про дату, час та місце судового засідання, не перешкоджає розгляду заяви.

Враховуючи положення частини 3 статті 254 КАС України, суд вважає за можливе розглянути заяву про роз`яснення судового рішення в порядку, в якому було ухвалено рішення суду від 20.05.2021 року, а саме в порядку письмового провадження.

Визначаючись щодо наявності підстав для роз`яснення судового рішення, суд виходив із наступного.

Згідно із ч. 1 ст. 254 КАС України, за заявою учасника справи, державного виконавця суд роз`яснює ухвалене ним судове рішення, яке набрало законної сили, не змінюючи змісту судового рішення, шляхом постановлення ухвали.

Тобто, роз`яснення судового рішення є, за своєю суттю, одним із способів усунення його недоліків, але без виправлення і постановлення додаткового рішення цим же судом.

Конкретного і вичерпного переліку критеріїв для визначення рішення незрозумілим правова норма не містить.

Водночас, ясність судового рішення полягає у логічному, чіткому, переконливому і зрозумілому викладенні змісту рішення. Вимога логічності, зокрема, передбачає, що текст рішення має відображати причинно-наслідкові зв`язки у межах речення чи всього документу. Зокрема, мотивувальна частина рішення має відповідати його резолютивній частині. Невизначеність судового рішення означає, що таке рішення містить положення, які викликають суперечки щодо його розуміння та під час виконання.

Недотримання цих вимог може ускладнити або взагалі унеможливити виконання рішення суду, а тому роз`ясненню підлягають рішення суду у разі, якщо без такого роз`яснення їх важко виконати, оскільки високою є ймовірність неправильного виконання внаслідок неясності резолютивної частини рішення.

Тобто, роз`яснення рішення суду - це засіб виправлення недоліків судового акта, який полягає в усуненні неясності судового акта і викладенні рішення суду у більш ясній і зрозумілій формі.

Таким чином, роз`яснення судового рішення є за своєю суттю одним із способів усунення його недоліків, зміна форми його викладення таким чином, щоб ті частини судового рішення, які викликають труднощі для розуміння, були висвітлені ясніше та зрозуміліше, однак без виправлення і постановлення додаткового рішення цим же судом. Тобто процесуальна процедура роз`яснення судового акта виключає можливість будь-яким чином змінювати зміст цього судового рішення.

Суд зауважує, що наведені відповідачем у заяві доводи аж ніяк не обґрунтовують необхідність надання роз`яснення судового рішення. Так, відповідач зазначає, що рішення є зрозумілим в частині суті його змісту, що не надає можливість зрозуміти особливості виконання рішення. Зазначене свідчить, що відповідач фактично просить про роз`яснення способу та порядку виконання судового рішення, що не є роз`ясненням судового рішення у розумінні положень ст. 254 КАС України. При цьому, відповідач взагалі не зазначає які особливості виконання ним маються на увазі.

Як вбачається з рішення Вінницького окружного адміністративного суду від 20.05.2021 року воно є чітким за змістом, логічним, зрозумілим та не припускає кілька варіантів тлумачення, у ньому наведено мотиви, з яких суд дійшов висновку щодо часткового задоволення позову, терміни, вжиті у ньому відповідають змісту законодавства України та ці терміни чітко співвідносяться із поняттями, які вони означають, тексти правових норм, застосованих судом, відтворені без перефразовування і при цьому зрозуміло, де наводиться правова норма, а де суд надає своє тлумачення її змісту з відповідними висновками в контексті аналізу обставин справи.

Зміст резолютивної частини рішення від 20.05.2021 року співвідноситься з правовими висновками, викладеними судом в мотивувальній частині рішення, а загалом судове рішення не містить положень, які б суперечили або виключали одне одного.

На підставі викладеного, враховуючи те, що рішення суду від 20.05.2021 року є повним, зрозумілим, форма викладення у ньому ясна і труднощів для розуміння чи виконання не викликає, суд приходить до висновку про відмову у задоволенні заяви відповідача про роз`яснення судового рішення.

Керуючись ст.ст. 248, 254, 256 КАС України суд, -

УХВАЛИВ:

Відмовити у задоволені заяви Голосіївського районного суду міста Києва в особі керівника апарату суду Щербака Артема Валерійовича про роз`яснення судового рішення.

Ухвала суду першої інстанції набирає законної сили в порядку, визначеному ст. 256 КАС України.

Відповідно до ст. 295 КАС України, апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів з дня її проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини ухвали суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя Заброцька Людмила Олександрівна