Справа № 440/7050/20
Суддя: Жигилій С.П.
Дата ухвалення: 2021-06-01 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01 червня 2021 р.Справа № 440/7050/20
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

Головуючого судді: Жигилія С.П.,

Суддів: Русанової В.Б. , Перцової Т.С. ,

за участю секретаря судового засідання Севастьянової А.Ю.

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою Управління Держпраці у Полтавській області на рішення Полтавського окружного адміністративного суду від 02.02.2021 (суддя О.В. Гіглава, м. Полтава, повний текст складено 08.02.2021) по справі № 440/7050/20

за позовом Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1

до Управління Держпраці у Полтавській області

про визнання протиправним та скасування припису та постанови,

ВСТАНОВИВ:

26 листопада 2020 року фізична особа-підприємець ОСОБА_1 (надалі також позивач, ФОП ОСОБА_1 ) звернувся до Полтавського окружного адміністративного суду з позовною заявою до Управління Держпраці у Полтавській області (надалі також відповідач, Управління) про визнання протиправними та скасування:

- припису інспектора праці Управління Держпраці у Полтавській області від 11.12.2019 №ПЛ5808/168/АВ/П про зобов`язання ФОП ОСОБА_1 усунути виявлені порушення;

- постанови начальника Управління Держпраці у Полтавській області від 29.01.2020 №ПЛ5808/168/АВ/П/ТД-ФС про накладення на ФОП ОСОБА_1 штрафу за порушення вимог ч. 3 ст. 24 КЗпП України на підставі ст. 265 КЗпП України в розмірі 250380,00 грн.

Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 23.12.2020 заяву ФОП ОСОБА_1 про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду з цим позовом задоволено. Визнано причини пропуску строку звернення ФОП ОСОБА_1 до суду з позовною заявою до Управління Держпраці у Полтавській області про визнання протиправними та скасування припису та постанови поважними та поновлено ФОП ОСОБА_1 строк звернення до адміністративного суду з позовною заявою до Управління Держпраці у Полтавській області про визнання протиправними та скасування припису та постанови.

Рішенням Полтавського окружного адміністративного суду від 02 лютого 2021 року позов фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 задоволено.

Визнано протиправними та скасовано припис про усунення виявлених порушень Управління Держпраці у Полтавській області від 11.12.2019 №ПЛ5808/168/АВ/П та постанову про накладення штрафу уповноваженими посадовими особами Управління Держпраці у Полтавській області від 29.01.2020 №ПЛ5808/168/АВ/П/ТД-ФС.

Стягнуто на користь фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 за рахунок бюджетних асигнувань Управління Держпраці у Полтавській області судові витрати по сплаті судового збору в розмірі 4204,00 грн (чотири тисячі двісті чотири гривні нуль копійок).

Відповідач не погодився з рішенням суду першої інстанції та подав апеляційну скаргу в якій, посилаючись на його прийняття з порушенням норм матеріального права, що призвело до неправильного вирішення справи, просить суд апеляційної інстанції скасувати рішення Полтавського окружного адміністративного суду від 02.02.2021 та ухвалити нове судове рішення, яким відмовити у задоволенні позовної заяви ФОП ОСОБА_1 .

Обґрунтовуючи вимоги апеляційної скарги відповідач зазначає, що в ході проведеного інспекційного відвідування ФОП ОСОБА_1 було встановлено порушення останнім приписів ч. 3 ст. 24 КЗпП України внаслідок допущення ФОП ОСОБА_1 працівників ОСОБА_2 та ОСОБА_3 до роботи 28.11.2019 без укладання трудового договору, оформленого наказом чи розпорядженням та повідомлення територіального органу ДФС про прийняття працівників на роботу, що підтверджується наданими усними та письмовими поясненнями самого суб`єкта господарювання та документами, здобутими під час інспекційного відвідування. Жодних пояснень стосовно оренди приміщення ні усно, ні письмово ОСОБА_1 інспектору не надавав, як і не надавав з цього приводу жодних підтверджуючих документів. Тому твердження позивача про те, що приміщення на момент інспектування перебувало в оренді і в ньому здійснювала діяльність інша особа, управління вважає не доведеними. Крім того, згідно отриманої управлінням інформації з ГУПФУ в Полтавській області станом на 27.01.2020 за трудовими договорами у позивача працювало три особи ОСОБА_4 , ОСОБА_2 , ОСОБА_5 , за яких з січня місяця 2019 року по грудень 2019 року ОСОБА_1 сплачувалися відповідні внески. Поряд з цим, відповідач наполягає на тому, що управління надсилало всі документи на дійсну адресу ФОП ОСОБА_1 , оскільки остання зазначена в ЄДР та безпосередньо самим позивачем у наданих під час інспектування письмових поясненнях останнього. Отже, зазначаючи невірну адресу в поясненнях позивач ввів в оману посадових осіб управління.

Сторони в судове засідання суду апеляційної інстанції не з`явились, про дату, час та місце апеляційного розгляду справи повідомлені в установленому законом порядку.

Згідно з ч. 2 ст. 313 КАС України, неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи.

Враховуючи, що в матеріалах справи достатньо письмових доказів для вирішення справи, а особиста участь сторін в судовому засіданні - не визнана судом обов`язковою, колегія суддів визнала можливим проводити апеляційний розгляд справи за відсутності сторін, без здійснення фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу у відповідності до ч. 4 ст. 229 Кодексу адміністративного судочинства України.

Відповідно до ч. 1 ст. 308 КАС України, суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Колегія суддів, заслухавши суддю-доповідача, перевіривши рішення суду першої інстанції, доводи апеляційної скарги, дослідивши матеріали справи, вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, з таких підстав.

Судом встановлено, що 27.11.2019 до Управління Держпраці у Полтавській області надійшла заява громадянина ОСОБА_6 , в якій останній повідомив про порушення його трудових прав ФОП ОСОБА_1 , що виразилося у фактичному не оформленні ОСОБА_6 , як працівника, на роботі офіційно його роботодавцем (а.с. 65).

Наказом Управління Держпраці у Полтавській області від 27.11.2019 №260П та направленням на проведення заходу державного контролю від 28.11.2019 №2200 головному державному інспектору ОСОБА_7 доручено проведення інспекційного відвідування на предмет додержання вимог законодавства про працю у діяльності ФОП ОСОБА_1 /а.с. 64, 66/.

У період з 28.11.2019 по 11.12.2019 головним державним інспектором Черкаською А.М. проведено інспекційне відвідування ФОП ОСОБА_1 , адреса провадження діяльності: АДРЕСА_1 , ідентифікаційний номер НОМЕР_1 , за результатами якого складено акт інспекційного відвідування №ПЛ5808/168/АВ від 11.12.2019, у якому зафіксовано порушення ФОП ОСОБА_1 частини 3 статті 24 Кодексу законів про працю України щодо допущення працівників до роботи без укладення трудового договору, оформленого наказом чи розпорядженням та повідомлення територіального органу ДФС про прийняття працівників на роботу /а.с. 67-69/.

Поряд з цим, 11.12.2019 Управлінням Держпраці у Полтавській області складено припис про усунення виявлених порушень №ПЛ5808/168/АВ/П, яким приписано ФОП ОСОБА_1 у строк до 26.12.2019 усунути порушення частини 3 статті 24 Кодексу законів про працю України /а.с. 70-71/.

Вказані акт та припис направлялися позивачу за адресою реєстрації: АДРЕСА_2 , про що свідчать фіскальний чек та опис вкладення (а.с. 72).

Листом від 17.12.2019 №02-12/8624 Управління проінформувало позивача про опрацювання акту інспекційного відвідування від 11.12.2019 №ПЛ5808/168/АВ, складеного за результатами заходу державного контролю за додержанням законодавства про працю, у ході якого виявлено факти використання праці неоформленого працівника, що дає підстави для розгляду справи про накладення штрафу згідно статті 265 Кодексу законів про працю України у термін, визначений пунктом 3 Порядку накладення штрафів за порушення законодавства про працю та зайнятість населення, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 17.07.2013 №509 / а.с. 75/

Зазначений лист направлявся позивачу за адресою реєстрації: АДРЕСА_2 , однак повернувся до управління без вручення адресату /а.с. 76/.

У подальшому, 29.01.2020 Управлінням Держпраці у Полтавській області прийнято постанову про накладення штрафу уповноваженими посадовими особами №ПЛ5808/168/АВ/П/ПТ/ТД-ФС, якою за порушення вимог частини 3 статті 24 Кодексу законів про працю України на підставі абзацу 2 частини 2 статті 265 Кодексу законів про працю України накладено на позивача штраф у розмірі 250380,00 /а.с. 79-80/.

Не погодившись з приписом про усунення виявлених порушень та постановою про накладення штрафу уповноваженими посадовими особами, позивач звернувся до суду з цим позовом.

Приймаючи рішення про задоволення позовних вимог, суд першої інстанції дійшов висновку, що висновку, що у спірному випадку відповідачем документально не підтверджено та не доведено в ході розгляду справи дійсного допущення порушення ФОП ОСОБА_1 частини 3 статті 24 Кодексу законів про працю України у зв`язку з допущенням працівників до роботи без укладення трудового договору, оформленого наказом чи розпорядженням та повідомлення територіального органу ДФС про прийняття працівників на роботу.

Надаючи правову оцінку встановленим обставинам справи, висновкам суду першої інстанції та доводам апеляційної скарги, колегія суддів виходить з такого.

Відповідно до статті 259 КЗпП державний нагляд та контроль за додержанням законодавства про працю юридичними особами незалежно від форми власності, виду діяльності, господарювання, фізичними особами-підприємцями, які використовують найману працю, здійснює центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю, у порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України.

Згідно з пунктом 1 Положення про Державну службу України з питань праці, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11 лютого 2015 року №96 Державна служба України з питань праці (Держпраці) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра соціальної політики, і який реалізує державну політику у сферах промислової безпеки, охорони праці, гігієни праці, поводження з вибуховими матеріалами промислового призначення, здійснення державного гірничого нагляду, а також з питань нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю, зайнятість населення, загальнообов`язкове державне соціальне страхування від нещасного випадку на виробництві та професійного захворювання, які спричинили втрату працездатності, у зв`язку з тимчасовою втратою працездатності, на випадок безробіття (далі - загальнообов`язкове державне соціальне страхування) в частині призначення, нарахування та виплати допомоги, компенсацій, надання соціальних послуг та інших видів матеріального забезпечення з метою дотримання прав і гарантій застрахованих осіб.

Відповідно до пункту 7 цього Положення Держпраці здійснює свої повноваження безпосередньо та через утворені в установленому порядку територіальні органи.

Постановою Кабінету Міністрів України від 21 серпня 2019 року №823 затверджено Порядок здійснення державного контролю за додержанням законодавства про працю (далі - Порядок №823)

Згідно з пунктом 2 Порядку №823 державний контроль за додержанням законодавства про працю здійснюються інспекторами праці виконавчих органів міських рад міст обласного значення та сільських, селищних, міських рад об`єднаних територіальних громад (з питань своєчасної та у повному обсязі оплати праці, дотримання мінімальних державних гарантій в оплаті праці, оформлення трудових відносин) (далі - виконавчі органи рад) у формі, визначеній абзацом першим цього пункту.

Відповідно до пункту 16 Порядку №823 за результатами інспекційного відвідування складаються акт інспекційного відвідування (далі - акт) і в разі виявлення порушень вимог законодавства про працю - припис щодо їх усунення та попередження про відповідальність за порушення законодавства про працю.

Згідно з пунктом 17 Порядку №823 акт складається в останній день інспекційного відвідування у двох примірниках, які підписуються інспектором праці, що його проводив, та об`єктом відвідування або уповноваженою ним особою. Один примірник акта залишається в об`єкта відвідування. Другий примірник акта залишається в інспектора праці.

Пунктами 24 Порядку №823 передбачено, що у разі наявності порушень вимог законодавства про працю, зафіксованих актом, після розгляду зауважень об`єкта відвідування до нього (у разі їх надходження) інспектор праці проводить аналіз матеріалів інспекційного відвідування, за результатами якого вносить припис та вживає заходів до притягнення винної у допущенні порушень посадової особи до встановленої законом відповідальності.

Заходи до притягнення об`єкта відвідування та його посадових осіб до відповідальності за використання праці неоформлених працівників вживаються одночасно із внесенням припису незалежно від факту усунення виявлених порушень у ході інспекційного відвідування.

Механізм накладення на суб`єктів господарювання та роботодавців штрафів за порушення законодавства про працю та зайнятість населення, передбачених частиною другою статті 265 Кодексу законів про працю України, визначений Порядком накладення штрафів за порушення законодавства про працю та зайнятість населення, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 17.07.2013 №509 (надалі - Порядок № 509).

Пунктом 2 Порядку № 509 визначено, що штрафи накладаються Головою Держпраці, його заступниками, керівниками територіальних органів Держпраці та їх заступниками (з підстав, визначених абзацами третім - сьомим цього пункту), керівниками виконавчих органів міських рад міст обласного значення, сільських, селищних, міських рад об`єднаних територіальних громад та їх заступниками (з підстав, визначених абзацами четвертим - шостим цього пункту) (далі - уповноважені посадові особи).

Штрафи накладаються на підставі:

рішення суду про оформлення трудових відносин із працівником, який виконував роботу без укладення трудового договору, та встановлення періоду такої роботи чи роботи на умовах неповного робочого часу в разі фактичного виконання роботи повний робочий час, установлений на підприємстві, в установі, організації;

акта, складеного за результатами заходу державного контролю за додержанням законодавства про працю або зайнятість населення, здійсненого у зв`язку з невиконанням вимог припису;

акта, складеного за результатами заходу державного контролю за додержанням законодавства про працю, у ході якого виявлено факти використання праці неоформлених працівників;

акта про неможливість проведення інспекційного відвідування/ невиїзного інспектування;

акта перевірки ДПС, її територіального органу, у ході якої виявлені порушення законодавства про працю.

Пунктами 3, 4 Порядку №509 визначено, що справа про накладення штрафу (далі - справа) розглядається у 45-денний строк з дня, що настає за днем одержання уповноваженою посадовою особою документів, зазначених в абзацах третьому - сьомому пункту 2 цього Порядку.

Про дату одержання документів, зазначених в абзацах третьому - сьомому пункту 2 цього Порядку, уповноважена посадова особа письмово повідомляє суб`єкту господарювання та роботодавцю не пізніше ніж через п`ять днів після їх отримання рекомендованим листом чи телеграмою, телефаксом, телефонограмою або шляхом вручення повідомлення їх представникам, про що на копії повідомлення, яка залишається в уповноваженої посадової особи, що надіслала таке повідомлення, робиться відповідна позначка, засвідчена підписом такого представника.

Під час розгляду справи досліджуються матеріали і вирішується питання щодо наявності підстав для накладення штрафу.

За результатами розгляду справи уповноважена посадова особа на підставі документів, зазначених в абзацах третьому - сьомому пункту 2 цього Порядку, складає постанову про накладення штрафу.

Постанова про накладення штрафу складається у двох примірниках за формою, встановленою Мінсоцполітики, один з яких залишається в уповноваженої посадової особи, що розглядала справу, другий - надсилається протягом трьох днів з дня складення суб`єктові господарювання або роботодавцю, стосовно якого прийнято постанову, або вручається його представникові, про що на примірнику робиться відповідна позначка, засвідчена підписом такого суб`єкта господарювання або роботодавця чи їх представника. У разі надсилання примірника постанови засобами поштового зв`язку в матеріалах справи робиться відповідна позначка.

У разі відсутності підстав для складення постанови про накладення штрафу уповноважена посадова особа письмово повідомляє про це суб`єкту господарювання чи роботодавцю у строки, визначені абзацом першим пункту 3 цього Порядку.

Як встановлено судом, оскаржувані припис та постанова винесені відповідачем за неналежне оформлення трудових відносин ФОП ОСОБА_1 з гр. ОСОБА_8 та ОСОБА_3 , які на думку органу Держпраці, перебувають з підприємцем у трудових відносинах.

Згідно з частиною 1 статті 265 КЗпП посадові особи органів державної влади та органів місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій, винні у порушенні законодавства про працю, несуть відповідальність згідно з чинним законодавством.

Відповідно до приписів частини 2 статті 265 КЗпП юридичні та фізичні особи - підприємці, які використовують найману працю, несуть відповідальність у вигляді штрафу в разі фактичного допуску працівника до роботи без оформлення трудового договору (контракту), оформлення працівника на неповний робочий час у разі фактичного виконання роботи повний робочий час, установлений на підприємстві, та виплати заробітної плати (винагороди) без нарахування та сплати єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування та податків - у тридцятикратному розмірі мінімальної заробітної плати, встановленої законом на момент виявлення порушення, за кожного працівника, щодо якого скоєно порушення.

Частиною четвертою статті 265 КЗпП передбачено, що штрафи, зазначені у частині другій цієї статті, накладаються центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю, у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Таким чином, необхідною умовою для накладення штрафу на юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців, які використовують найману працю, є, зокрема, фактичний допуск працівника до роботи без оформлення трудового договору (контракту).

За визначенням, наведеним у частині першій статті 21 КЗпП, трудовий договір - угода між працівником і власником підприємства, установи, організації або уповноваженим ним органом чи фізичною особою, за якою працівник зобов`язується виконувати роботу, визначену цією угодою, з підляганням внутрішньому трудовому розпорядкові, а власник підприємства, установи, організації або уповноважений ним орган чи фізична особа зобов`язується виплачувати працівникові заробітну плату і забезпечувати умови праці, необхідні для виконання роботи, передбачені законодавством про працю, колективним договором і угодою сторін.

Згідно з частиною першою статті 23 КЗпП трудовий договір може бути: 1) безстроковим, що укладається на невизначений строк; 2) на визначений строк, встановлений за погодженням сторін; 3) таким, що укладається на час виконання певної роботи.

Строковий трудовий договір укладається у випадках, коли трудові відносини не можуть бути встановлені на невизначений строк з урахуванням характеру наступної роботи, або умов її виконання, або інтересів працівника та в інших випадках, передбачених законодавчими актами.

Частиною першою статті 24 КЗпП встановлено, що трудовий договір укладається, як правило, в письмовій формі. Додержання письмової форми є обов`язковим: 1) при організованому наборі працівників; 2) при укладенні трудового договору про роботу в районах з особливими природними географічними і геологічними умовами та умовами підвищеного ризику для здоров`я; 3) при укладенні контракту; 4) у випадках, коли працівник наполягає на укладенні трудового договору у письмовій формі; 5) при укладенні трудового договору з неповнолітнім (стаття 187 цього Кодексу); 6) при укладенні трудового договору з фізичною особою; 7) в інших випадках, передбачених законодавством України.

Працівник не може бути допущений до роботи без укладення трудового договору, оформленого наказом чи розпорядженням власника або уповноваженого ним органу, та повідомлення центрального органу виконавчої влади з питань забезпечення формування та реалізації державної політики з адміністрування єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування про прийняття працівника на роботу в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України (частина третя статті 24 КЗпП).

Колегія суддів зазначає, що визначальним для вирішення спірних відносин у цій справі є встановлення факту використання позивачем, як фізичною особою-підприємцем, найманої праці гр.. ОСОБА_9 та ОСОБА_3 та наявність ознак трудових правовідносин між ними.

Як убачається зі змісту акту інспекційного відвідування ФОП ОСОБА_1 , з метою проведення інспекційного відвідування у ФОП головним державним інспектором 28.11.2019 о 17 год 20 хв здійснено вихід за місцем здійснення підприємницької діяльності ФОП, а саме: АДРЕСА_1 , кафе " ІНФОРМАЦІЯ_1 " та встановлено наступне:

"На робочому місці бармена виконувала обов`язки (приготування кави тощо) особа, яка представилася ОСОБА_2 . Обов`язки офіціанта (приймала та приносила замовлення, приймала оплату від відвідувачів) особа, яка представилася ОСОБА_3 . Від надання пояснень вище зазначені особи відмовилися, обґрунтовуючи тим, що всі пояснення може надати їхній роботодавець, вказуючи на особу, яка знаходилася в залі закладу. При спілкуванні було встановлено, що дана особа є ФОП ОСОБА_1 , який повідомив, що ОСОБА_2 та ОСОБА_3 є його працівниками, трудові договори надати не є можливим, оскільки вони зберігаються у бухгалтера. У своїх письмових поясненнях від 28.11.2019 ФОП ОСОБА_1 зазначив: "Я ОСОБА_1 фізична особа підприємець займаюсь підприємницькою діяльністю АДРЕСА_1 . Укладених трудових договорів 4. Станом на сьогодні 28.11.2019 в закладі знаходиться 2. ОСОБА_2 працює барменом. ОСОБА_3 працює офіціантом.". Документи щодо оформлення трудових відносин ФОП ОСОБА_1 з гр. ОСОБА_2 та гр. ОСОБА_3 в ході проведення інспекційного відвідування не надано (відсутні). Відповідно до реєстру застрахованих осіб Державного реєстру загальнообов`язкового державного соціального страхування відомості щодо перебування у трудових відносинах громадян ОСОБА_2 та ОСОБА_3 у трудових відносинах з ФОП ОСОБА_1 станом на 28.11.2019 відсутні. Викладене вище свідчить про те, що ФОП ОСОБА_1 було допущено працівників ОСОБА_2 та ОСОБА_3 до роботи 28.11.2019 без укладення трудового договору, оформленого наказом чи розпорядженням та повідомлення територіального органу ДФС про прийняття працівників на роботу".

З`ясовуючи питання допущення позивачем порушення вимог частини 3 статті 24 КЗпП України у зв`язку з допущенням ФО-П ОСОБА_1 працівників ОСОБА_2 та ОСОБА_3 до роботи 28.11.2019 без укладення трудового договору, оформленого наказом чи розпорядженням та повідомлення територіального органу ДФС про прийняття працівників на роботу суд встановив наступне.

Так, за твердженнями позивача, свою підприємницьку діяльність в Rest House кафе за адресою АДРЕСА_1 він здійснює з січня 2020 року згідно з договором оренди нежитлового приміщення від 03.01.2020, укладеного з ФОП ОСОБА_10 /а.с. 20-21/.

За змістом же акту інспекційного відвідування №ПЛ5808/168/АВ від 11.12.2019, з метою проведення інспекційного відвідування у ФОП ОСОБА_11 головним державним інспектором вихід за місцем провадження підприємницької діяльності суб`єктом господарювання здійснений 28.11.2019 о 17 год 20 хв і в результаті такого виходу встановлено здійснення барменом ОСОБА_2 та офіціантом ОСОБА_3 обслуговування клієнтів в кафе позивача без належного оформлення з позивачем трудових відносин у вигляді укладених трудових договорів.

На підтвердження обставин, вказаних у акті інспекційного відвідування, представником управління до матеріалів справи представлено чек, оригінал якого оглянуто судом першої інстанції, згідно з яким інспектор праці 28.11.2019 о 17 год 25 хв здійснив замовлення кави в Rest House кафе за адресою АДРЕСА_1 і цей чек оформлено та роздруковано офіціантом ОСОБА_12 /а.с. 73/.

При цьому, вказане відвідування, як зазначено в акті інспекційного відвідування, зафіксоване також засобами відеотехніки /а.с. 68/.

Судом в ході розгляду справи досліджено відеозапис інспектування та встановлено, що згідно з детальними характеристиками відеофайлу VID20191128_110357 датою створення мультимедіа є 28.11.2019 11 год 03 хв /а.с. 83/, тобто раніше, ніж відкрито чек.

Також, під час розгляду справи в суді першої інстанції в якості свідка викликано та допитано громадянина ОСОБА_2 , який, за твердженнями управління, здійснював 28.11.2019 обслуговування контрольного замовлення інспектора та зафіксований на відеозаписі інспектування.

За наслідками допиту свідка судом встановлено, що на відеозаписі інспектування від 28.11.2019 зафіксований не ОСОБА_2 , а зовсім інша невідома особа, яка знаходиться в приміщенні з логотипом, розміщеним на стіні - " ІНФОРМАЦІЯ_2 ".

В свою чергу, свідок ОСОБА_2 , будучи попередженим про кримінальну відповідальність за завідомо неправдиві показання, заперечив фактичне його перебування 28.11.2019 в будь-яких трудових відносинах з ФОП ОСОБА_1 та вказав, що свою трудову діяльність в останнього в якості бармена він розпочав в грудні 2019 року. Також ОСОБА_2 вказав, що на відеозаписі зафіксований не він, наполягаючи, що в листопаді 2019 року ним не реалізовувалась кава в кафе Rest House, оскільки в той час він займався перепродажем речей.

Вказані покази свідка співвідносяться з відомостями з Реєстру застрахованих осіб, наданими ГУПФУ в Полтавській області на запит управління, відповідно до яких страхові внески за працівника ОСОБА_2 ФОП ОСОБА_1 сплачені в грудні 2019 року /а.с. 78, 78 зі звороту/.

Посилання відповідача на самостійно надані ФОП ОСОБА_1 в ході інспектування письмові пояснення, за якими останній займається підприємницькою діяльністю за адресою АДРЕСА_1 в Rest House кафе та має 4 працівників, 2 з яких були присутніми в день інспектування, судом розцінено критично з огляду на встановлені обставини справи, а також доводи позивача про написання таких пояснень в результаті занадто емоційної сварки з інспектором та під диктовку останнього.

Відповідно до ч. 1 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Частиною 2 ст. 77 КАС України, передбачено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Враховуючи викладене, колегія суддів вважає обґрунтованим висновок суду першої інстанції, що у спірному випадку відповідачем документально не підтверджено та не доведено в ході розгляду справи дійсного допущення порушення ФОП ОСОБА_1 частини 3 статті 24 Кодексу законів про працю України у зв`язку з допущенням працівників до роботи без укладення трудового договору, оформленого наказом чи розпорядженням та повідомлення територіального органу ДФС про прийняття працівників на роботу.

За таких обставин, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, що позовні вимоги ФОП ОСОБА_1 про визнання протиправними та скасування припису про усунення виявлених порушень Управління Держпраці у Полтавській області від 11.12.2019 №ПЛ5808/168/АВ/П та постанови про накладення штрафу уповноваженими посадовими особами Управління Держпраці у Полтавській області від 29.01.2020 №ПЛ5808/168/АВ/П/ТД-ФС є обґрунтованими і такими, що підлягають задоволенню.

Відповідно до ст. 242 КАС України, рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 315 КАС України, за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін.

Згідно ч. 1 ст. 316 КАС України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

З огляду на викладене, колегія суддів вважає, що суд першої інстанції правильно встановив фактичні обставини справи, дослідив наявні докази, надав їм належну оцінку та прийняв законне і обґрунтоване судове рішення, з дотриманням норм матеріального і процесуального права.

Доводи апеляційної скарги встановлених обставин справи та висновків суду першої інстанції не спростовують та не дають підстав для висновку про неправильне застосування судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, яке призвело або могло призвести до неправильного вирішення справи.

Керуючись ст.ст. 229, 241, 243, 250, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 327-329 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу Управління Держпраці у Полтавській області залишити без задоволення.

Рішення Полтавського окружного адміністративного суду від 02.02.2021 по справі № 440/7050/20 залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена у касаційному порядку протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Головуючий суддя (підпис)С.П. Жигилій
Судді(підпис) (підпис) В.Б. Русанова Т.С. Перцова
Повний текст постанови складено 08.06.2021 року