Справа № 420/17/21
Суддя: Потоцька Н.В.
Дата ухвалення: 2021-06-07 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Справа № 420/17/21
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 травня 2021 року м. Одеса

Одеський окружний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Потоцької Н.В.

за участі секретаря Загрійчук О.В.

представника позивача Васильчук С.С.

представника відповідача Кисельова О.М.

представника відповідача не з`явився

розглянувши за правилами загального позовного провадження (у відкритому судовому засіданні по суті) справу за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "ФОРТЕР МАКС" до Головного управління ДПС в Донецькій області, Головного управління ДПС в Одеській області визнання протиправним та скасування рішення,

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Одеського окружного адміністративного суду знаходиться справа за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "ФОРТЕР МАКС" до Головного управління ДПС в Донецькій області, Головного управління ДПС в Одеській області в якому позивач просить:

визнати протиправним та скасувати Рішення ГУ ДПС у Донецькій області про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку від 18.09.2020 №29141;

зобов`язати ГУ ДПС у Одеській області виключити ТОВ «ФОРТЕР МАКС» з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

Позовні вимоги обґрунтовані наступним.

По перше, оскаржуване Рішення є актом індивідуальної дії, а відтак воно має відповідати загальним вимогам, які висуваються до актів індивідуальної дії, як актів правозастосування, а саме бути обґрунтованим та вмотивованим, тобто містити не тільки конкретні підстави його прийняття (фактичні та юридичні), але і наведені контролюючим органом переконливі та зрозумілі мотиви його прийняття.

У Рішенні вказано, що «...Комісією регіонального рівня відповідно до пункту 6 Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11 грудня 2019 р. № 1165, прийнято рішення про відповідність платника податків п. 8 Критеріїв ризиковості платника податків...» у зв`язку з наявністю податкової інформації, а саме це те, що на думку контролюючого органу у Позивача відсутнє джерело походження товару по ланцюгу постачання.

Водночас, п. 8 Критеріїв ризиковості платника податку, що викладені у додатку 1 до Порядку зупинення реєстрації ПН/РК, викладено таким чином:

«У контролюючих органах наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданих для реєстрації податковій накладній/розрахунку коригування», тобто для прийняття Рішення на підставі такого критерію необхідно, щоб ПН/РК Товариства відповідали хоча б одному критерію ризиковості здійснення господарської операції.

У свою чергу відповідно до Критеріїв ризиковості здійснення операцій, які викладені у додатку 3 до Порядку зупинення реєстрації ПН/РК податкові накладні/розрахунки коригування, складені платниками податку, перевіряються на відповідність таким ознакам ризиковості здійснення операцій:

1. Відсутність товару/послуги, зазначеного/зазначеної в податковій накладній, поданій для реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних, у таблиці даних платника податку на додану вартість як товару/послуги. що на постійній основі постачається, та обсяг постачання товару/послуги, зазначений у податковій накладній/розрахунку коригування до податкової накладної на збільшення суми податкових зобов`язань, яку/який подано для реєстрації в Реєстрі, дорівнює або перевищує величину залишку, що визначається як різниця між обсягом придбання на митній території України такого/такої товару/послуги (крім обсягу придбання товарів/послуг за операціями, які звільнені від оподаткування та підлягають оподаткуванню за нульовою ставкою) та/або ввезення на митну територію України такого товару, зазначеного з 1 січня 2017 р. в отриманих податкових накладних/розрахунках коригування, зареєстрованих у Реєстрі, і митних деклараціях, збільшеного у 1,5 рази, та обсягом постачання відповідного товару/послуги, зазначеного/зазначеної в податкових накладних/розрахунках коригування, зареєстрованих з 1 січня 2017 р. у Реєстрі, і переважання в такому залишку (більше 50 відсотків) груп товарів (продукції), визначених ДПС та затверджених відповідним наказом, оприлюдненим на офіційному веб-сайті ДПС.

2. Відсутність (анулювання, зупинення) ліцензій, виданих органами ліцензування, які засвідчують право платника податку на виробництво, експорт, імпорт і оптову торгівлю підакцизними товарами (продукцією), визначеними підпунктами 215.3.1 і 215.3.2 пункту 215.3 статті 215 Податкового кодексу України), стосовно товарів, зазначених платником податку в податковій накладній/розрахунку коригування, поданих для реєстрації в Реєстрі на дату їх складення.

3. Відсутність на дату складення податкової накладної/розрахунку коригування відомостей (актуального запису) в Реєстрі платників акцизного податку з реалізації пального щодо суб`єкта господарювання, який подав для реєстрації в Реєстрі податкову накладну/розрахунок коригування, у яких зазначено товар (пальне) за кодами згідно з УКТЗЕД відповідно до підпункту 215.3.4 пункту 215.3 статті 215 Кодексу.

4. Складення розрахунку коригування постачальником товарів/послуг до податкової накладної, що складена на отримувача - платника податку, якщо передбачається зміна номенклатури товару/послуги (для товарів за кодами згідно з УКТЗЕД зміна перших чотирьох цифр кодів, а для послуг за кодами відповідно до Державного класифікатора продукції та послуг - перших двох цифр кодів), за умови відсутності такого/такої товару/послуги, зазначеного/зазначеної в розрахунку коригування, поданому для реєстрації в Реєстрі, у таблиці даних платника податку як товару/послуги, що на постійній основі постачається (надається).

5. Перевищення суми компенсації вартості товару/послуги, зазначеного/зазначеної в розрахунку коригування на зменшення суми податкових зобов`язань, поданому отримувачем такого товару/послуги для реєстрації в Реєстрі, величини залишку, що визначається як різниця обсягу придбання на митній території України з І січня 2017 р., зазначеного постачальником у зареєстрованих у Реєстрі податкових накладних/розрахунках коригування, складених на отримувача такого/такої товару/послуги, та обсягу постачання з 1 січня 2017 р., зазначеного отримувачем у зареєстрованих у Реєстрі податкових накладних/розрахунках коригування на постачання такого/такої товару/послуги.

6. Складення розрахунку коригування на зменшення податкових зобов`язань до податкової накладної, складеної та зареєстрованої постачальником товарів/послуг на неплатника податку на додану вартість, та подання для реєстрації в Реєстрі у строк, що перевищує 14 календарних днів з дня складення податкової накладної, зареєстрованої в Реєстрі без порушення граничних строків реєстрації, встановлених Кодексом.

Проведений аналіз Критеріїв ризиковості здійснення операцій, що викладений у Додатку 3 до Порядку зупинення реєстрації ПН/PK, свідчить, що фінансово - господарські операції Товариства не відповідають жодному з його під критеріїв.

У Рішенні жодним чином не обґрунтовано та не наведено цифрових показників та розрахунків нібито відповідності товариства п. 8 Критерії ризиковості платника податків та/або Критеріїв ризиковості операцій.

Крім того, прийняттю Рішення не передувало здійснення «ризикової» господарської операції та зупинення реєстрації податкової накладної, складної у зв`язку із цим.

Крім цього, таких підстав, як вказано у Рішенні, для включення платника податків до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку немає ані серед Критеріїв ризиковості платника податків, ані серед Критеріїв ризиковості здійсненні операцій, що свідчить про неправомірність дій відповідача та протиправність прийнятого ним Рішення від 18.09.2020 №29141.

Слід зауважити, що неподання контрагентами до контролюючих органів за місцем обліку податкової та фінансової звітності, несплата ними податків, та всі інші дії, вчинені ними, свідчать про порушення такими платниками податків норм податкового законодавства та в жодному разі не підтверджують здійснення ризикових операцій саме позивачем.

Позиція ж ГУ ДПС в Рішенні від 18.09.2020 №29141 фактично зводиться до того, що добросовісний учасник господарського обігу в момент вчинення господарської операції повинен перевіряти можливі наслідки своїх дій і передбачати подальше застосування до нього заходів негативного характеру за здійснення контрагентами ризикової на думку контролюючого органу діяльності.

Тобто, по суті контролюючий орган стверджує про залежність юридичної відповідальності особи від настання в майбутньому обставин, які на момент вчинення дій не могли та не мали передбачатися добросовісним учасником господарських відносин та жодним чином не залежали від його дій та волі (тобто знаходились поза межами його впливу).

Таке ставлення правової оцінки дій учасників господарських відносин в залежність від подій майбутнього, на думку товариства, не відповідає принципам правової визначеності закону, співмірності втручання та є незаконним.

Принцип співмірності (пропорційності) втручання означає, що таке втручання в мирне володіння майном повинно бути здійснено з дотриманням «справедливого балансу» між вимогами загального інтересу суспільства та захисту основоположних прав особи (Рішення ЄСПЛ від 22.11.2007 р. у справі «Україна-Тюмень» проти України», від 06.11.2008 р, у справі «Ісмаїлов проти Росії»).

Позивач відповідно до норм чинного податкового законодавства не має обов`язку, повноважень та, в першу чергу, можливості здійснювати контроль за дотриманням контрагентами/постачальниками вимог податкового, валютного та іншого законодавства, зокрема щодо здійснення ними не ризикової господарської діяльності, декларування податкових зобов`язань та сплати податків.

Відповідно до ч. 2 ст. 61 Конституції України юридична відповідальність особи має індивідуальний характер, а суб`єкт господарювання не повинен нести відповідальність за господарську діяльність своїх контрагентів.

Якщо певні постачальники Позивача у ланцюгу постачання, як вказано у Рішенні Відповідача-1 від 18.09.2020 №29141 та будь-які інші платники певним чином порушили податкове законодавство, то заходи негативного характеру та відповідальність за це мають нести саме ці підприємства, а не ТОВ «ФОРТЕР МАКС», оскільки воно не має до цього відношення та не вчиняло незаконних дій.

По друге, бази даних податкових органів не є належними доказами, що підтверджують факти «здійснення ризикової діяльності» та/або порушення норм К України. Чинним законодавством також не передбачена належність таких баз до засобів доказування. Інформаційні бази даних податкового органу не мають статусу офіційних і можуть містити помилки, які впливають на правовий статус платника податку.

По третє, платник не несе відповідальності за дії всіх підприємств та організацій, що беруть участь у багатостадійному процесі сплати податків до бюджету. Зворотне призвело б до неправомірного покладення на платника тягаря відповідальності за дії третіх осіб у багатостадійному господарському обороті.

По четверте, органами ДПС не було взято до уваги специфіку діяльності ТОВ «ФОРТЕР МАКС» с невеликим товариством, що динамічно розвивається та фактично розпочало здійснювати діяльність починаючи з 2020 року, що підтверджується деталізованою інформацією з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань.

Видами діяльності Товариства, крім інших, є:

Код КВЕД: 46.75 Оптова торгівля хімічними продуктами (основний);

Код КВЕД 43.12 Підготовчі роботи на будівельному майданчику;

Код КВЕД 43.21 Електромонтажні роботи;

Код КВЕД 43.22 Монтаж водопровідних мереж, систем опалення та кондиціонування;

Код КВЕД 43.29 Інші будівельно-монтажні роботи;

Код КВЕД 43.34 Малярні роботи та скління;

Код КВЕД 43.91 Покрівельні роботи;

Код КВЕД 43.99 Інші спеціалізовані будівельні роботи, н. в. і. у.;

Код КВЕД 46.13 Діяльність посередників у торгівлі деревиною, будівельними матеріалами та санітарно-технічними виробами;

Код КВЕД 46.14 Діяльність посередників у торгівлі машинами, промисловим устаткованням, суднами та літаками;

Код КВЕД 46.18 Діяльність посередників, що спеціалізуються в торгівлі іншими товарами;

Код КВЕД 46.19 Діяльність посередників у торгівлі товарами широкого асортименту; Код КВЕД 46.49 Оптова торгівля іншими товарами господарського призначення;

Код КВЕД 77.32 Надання в оренду будівельних машин і устаткування;

Код КВЕД 46.69 Оптова торгівля іншими машинами й устаткуванням;

Код КВЕД 46.73 Оптова торгівля деревиною, будівельними матеріалами та санітарно - технічним обладнанням;

Код КВЕД 46.74 Оптова торгівля залізними виробами, водопровідним і опалювальним устаткуванням і приладдям до нього;

Код КВЕД 46.90 Неспеціалізована оптова торгівля;

Код КВЕД 49.41 Вантажний автомобільний транспорт;

Код КВЕД 52.24 Транспортне оброблення вантажів;

Код КВЕД 77.12 Надання в оренду вантажних автомобілів;

Код КВЕД 41.10 Організація будівництва будівель;

Код КВЕД 41.20 Будівництво житлових і нежитлових будівель та інші види господарської діяльності згідно даних ЄДРПОУ.

В рамках вказаних напрямків діяльності Товариство в основному займається оптовою торгівлею автомобільними запчастинами, електричними приборами та приладами, а також будівельними сумішами.

Для здійснення вказаної діяльності ТОВ «ФОРТЕР МАКС»:

1. Орендувало на підставі договору від 02.01.2020 №4/2020 нежитлове офісне приміщення, що підтверджується актами наданих послуг від 30.04.2020 №24, від 29.05.2020 №36, від 26.06.2020 №39, від 30.07.2020 №41 та платіжними дорученнями від 30.04.2020 №397, від 29.05.2020 №485, від 26.06.2020 №558, від 30.07.2020 №633;

2. Орендує на підставі договору від 02.01.2020 №8/02-01-20 складське приміщення площею 290 кв.м., що підтверджується актом прийому-передачі від 02.01.2020 до договору від 02.01.2020 №8/02-01-20, актами наданих послуг від 30.04.2020 №16, від 29.05.2020 №28, від 26.06.2020 №34, від 30.07.2020 №31 та платіжними дорученнями від 30.04.2020 №388, від 29.05.2020 №476, від 26.06.2020 №562, від 30.07.2020 №629;

3. Має необхідний штат співробітників, що необхідні для здійснення сталої господарської діяльності юридичної особи та що підтверджується звітами про суми нарахованої заробітної плати (доходу, грошового забезпечення, допомоги, надбавки, компенсації) застрахованих осіб та суми нарахованого єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування за серпень - вересень 2020 року та штатним розписом Товариства.

Наявність основних засобів підтверджує Звіт за формою 20-ОПП, що поданий до контролюючого органу.

ТОВ «ФОРТЕР МАКС» є добросовісним платником податків і зборів, встановлених законодавством України, що, зокрема, знаходить своє відображення у поданих платником податків податкових деклараціях з податку на додану вартість за серпень-вересень 2020.

При цьому, позивача віднесено до переліку ризикових на підставі оскаржуваних рішень з мотивуванням наявності податкової інформації, а саме, що на думку контролюючого органу у позивача відсутнє джерело походження товару по ланцюгу постачання.

ТОВ «ФОРТЕР МАКС» придбано товари (рубильники, автоматичні вимикачі, ізоленту, лед-лампи, транзистори, резистори, автомобільні запчастини, будівельні суміші та інші товари детальний перелік яких вбачається, зокрема, у видаткових накладних) з метою подальшої реалізації для настання економічної вигоди, у одного з основних постачальників (ТОВ «ВОСКЕ ПРАЙМ») в межах виконання умов договору від 24.06.2020 №ПТ24062020, що підтверджують видаткові накладні від 29.06.2020 №538, від 27.07.2020 №733, від 17.08.2020 №821, від 17.08,2020 №836, від18.08.2020 №840, від 21.08.2020 №884, від 07.09.2020 №1285, рахунки на оплату від 29.06.2020 №538, від 27.07.2020 №733, від 17.08.2020 №821, від 17.08.2020 №836, від 18.08.2020 №840, від 21.08.2020 №884, від 07.09.2020 №1285, платіжні доручення від 29.06.2020 №583, від 27.07.2020 №601, від 17.08.2020 №659, від 17.08.2020 № 660, від 18.08.2020 № 663, від 21.08.2020 №675, від 07.09.2020 №763 та зареєстровані в ЄРПН податкові накладні від 16.08.2020 №733, від 17.08.2020 №821, від 17.08.2020 №836, від 18.08.2020 №840, від 19.08.2020 №1285, від 21.08.2020 №884, від 31.08.2020 № 538.

Позивачем закуплений у ТОВ «БОСКЕ ПРАЙМ» Товар було реалізовано:

ТОВ «ГРУП ІНТРЕЙД» в межах виконання договору від 29.06.2020 № 29.06.2020, що знаходить своє підтвердження у видаткових накладних від 29.06.2020 №873, від 27.07.2020 №975, рахунках на оплату від 29.06.2020 №873, від 27.07.2020 №975, платіжних дорученнях від 29.06.2020 №583, від 27.07.2020 №736 та зареєстрованих в ЄРПН податкових накладних від 29.06.2020 №1473, від 29.06.2020 №1475;

ТОВ «ТОРГОВИЙ ДІМ «БУДКАНТРІ» в межах виконання умов договору від 10.08.2020 №10082020, що підтверджується видатковою накладною від 21.08.2020 №1329, рахунком на оплату від 21.08.2020 №1329, платіжним дорученням від 29.09.2020 № 10543 та зареєстрованою в ЄРПН податковою накладною від 21.08.2020 №1029;

ТОВ «АВІСБУД» в межах виконання умов договору від 14.08.2020 № 14082020, що підтверджується видатковою накладною від 17.08.2020 Xsl266, рахунком на оплату від 17.08.2020 №1266, платіжним дорученням від 22.09.2020 №556 та зареєстрованою в ЄРПН податковою накладною від 17.08.2020 № 1466;

ТОВ «КАТРОМ ЕНЕРДЖІ» в межах виконання умов договору від 14.08.2020 № 14082020, що підтверджується видатковою накладною від 18.08.2020 №985, рахунок на оплату від 18.08.2020 №985, платіжне доручення від 20.08.2020 №348 та зареєстрована в ЄРПН податкова накладна від 18.08.2020 №985;

ТОВ «ДАГАЗ ТРЕЙД» в межах виконання умов договору від 17.08.2020 №17082020, що підтверджується видатковою накладною від 17.08.2020 №1214. рахунком на оплату від 17.08.2020 №1214, платіжним дорученням від 18.08.2020 № 1167 та зареєстрованою в ЄРПН податковою накладною від 17.08.2020 №1337;

ПП «ТЕХНО-МАРКЕТ» в межах виконання умов договору від 07.09.2020 №07092020, що підтверджується видатковою накладною від 07.09.2020 №1575, рахунком на оплату від 07.09.2020 № 1575, платіжним дорученням від 10.09.2020 №1118 та зареєстрованою в ЄРПН податковою накладною від 07.09.2020 №1375.

Всі документи, оформлені Товариством в рамках укладених Договорів з контрагентами-постачальниками, виконавцями та контрагентами-покупцями, замовниками не мають дефекту форми, змісту або походження, котрі в силу статей 198, 201 ПК України, ч. 2 ст. 9 Закону України «Про бухгалтерський облік та фінансову звітність», п. 2.2, 2.4 Положення про документальне забезпечення записів у бухгалтерському обліку (затверджено наказом Міністерства фінансів України від 24.05.1995р. № 88) спричиняють втрачу первинними документами юридичної сили і доказовості.

Отже, здійснені ТОВ «ФОРТЕР МАКС» господарські операції носять реальний, а не формальний характер, направлений на реальний рух активів юридичних осіб, що їх вчинили, а первинні документи, що їх підтверджують підписані уповноваженими Статутами особами, щодо яких немає обвинувальних вироків та кримінальних проваджень за ст.ст. 2051, 212 КК України.

ТОВ «ФОРТЕР МАКС», так і його контрагенти є добросовісними платниками податків, зокрема, й ПДВ, не займаються незаконними схемами, цілями яких є штучне створення вигодонабувачам права на податковий кредит з ПДВ, не є так званими «транзитерами» та/або «податковими ямами», а всі господарські операції, що здійснюються Позивачем згідно укладених із замовниками та виконавцями договорів підтверджуються належним чином складеними та підписаними сторонами первинними та іншими супутніми документами.

Наведене в сукупності доводить реальний характер господарської діяльності Товариства та його належність до реального сектору економіки.

Процесуальні дії.

Ухвалою суду від 05.01.2021 року відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження (в порядку ст. 262 КАС України).

02.02.2021 року за вх. № 5286/21 представником Головного управління ДПС в Одеській області надано відзив на адміністративний позов.

Відзив обґрунтовано наступним.

На виконання Постанови №1165 позивача 18.09.2020 внесено до Переліку ризикових платників податків відповідно до п.8 Критеріїв ризиковості платника податку на додану вартість, визначених Постановою №1165, рішення від 18.09.2020 №29141 про відповідність критеріям ризиковості платника податку направлено через електронний кабінет.

Згідно п. 8 Додатку № 1 Постанови № 1165 яким закріплені Критерії ризиковості платника податку на додану вартість: у контролюючих органах наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданих для реєстрації податковій накладній / розрахунку коригування.

Згідно зі ст. 16 Закону України "Про інформацію" податкова інформація - сукупність відомостей і даних, що створені або отримані суб`єктами інформаційних відносин у процесі поточної діяльності і необхідні для реалізації покладених на контролюючі органи завдань і функцій у порядку, встановленому Податкового кодексу України від 02.12.2010 №2755-УІ зі змінами та доповненнями.

Зокрема, пункту 8 Критеріїв, затверджених Постановою Кабінету Міністрів України від 11.12.2019 №1165 «Про затвердження порядків з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (відсутнє джерело походжання товару по ланцюгу постачання).

Згідно Розділу 2 наказу ДФС України від 28.07.2015 року № 543 «Про забезпечення комплексного контролю податкових ризиків з ПДВ» регламентується порядок Організація комплексного відпрацювання податкових ризиків з податку на додану вартість.

Перший етап комплексного відпрацювання податкових ризиків

РАННЯ ПОДАТКОВА ДІАГНОСТИКА

ЕЛЕКТРОННИЙ КОНТРОЛЬ РИЗИКІВ

Відповідно до абзацу 10 п.6 Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженого Постановою № 1165, документами, необхідними для розгляду питання виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, можуть бути:

договори, зокрема зовнішньоекономічні контракти, з додатками до них;

договори, довіреності, акти керівного органу платника податку, якими оформлено повноваження осіб, які одержують продукцію в інтересах платника податку для здійснення операції;

первинні документи щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складські документи (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунки-фактури / інвойси, - акти приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявних типових форм та галузевої специфіки, накладні;

розрахункові документи та/або банківські виписки з особових рахунків;

документи щодо підтвердження відповідності продукції (декларації про відповідність, паспорти якості, сертифікати відповідності), наявність яких передбачено договором та/або законодавством;

інші документи, що підтверджують невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Відповідно до абзаців 11-13 п.6 Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженого Постановою № 1165, інформацію та копії документів, подані платником податку, комісія регіонального рівня розглядає протягом семи робочих днів, що настають за датою їх надходження, та приймає відповідне рішення.

За результатами розгляду інформації та копій документів комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, яке платник податку отримує в електронному кабінеті у день його прийняття (додаток 4).

Виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, здійснюється в день проведення засідання комісії регіонального рівня та прийняття відповідного рішення.

Відповідно до абзацу 9 п.6 Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженого Постановою № 1165, інформація та копії документів подаються платником податку до ДПС в електронній формі засобами електронного зв`язку з урахуванням вимог Законів України «Про електронні документи та електронний документообіг», «Про електронні довірчі послуги» та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затверджене Мінфіном.

На теперішній час відсутній факт надходження документів від ТОВ «ФОРТЕР МАКС» у відповідності до вимог абзацу 9 п.6 Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженого Постановою № 1165.

Враховуючи вищевикладене винесене рішення щодо відповідності платника податку критеріям ризиковості платника податків стосовно ТОВ «ФОРТЕР МАКС» винесене відповідно до діючого законодавства.

08.02.2021 року за вх. № 6174/21 представником Головного управління ДПС у Донецькій області надано відзив на адміністративний позов.

Відзив обґрунтовано наступним.

На виконання покладених Податковим кодексом функцій контролюючі органи здійснюють моніторинг податкових накладних / розрахунків коригування шляхом аналізу наявної податкової інформації, що міститься в інформаційних базах даних ДПС (ДФС).

Здійснюючи зазначений моніторинг, контролюючі органи виявляють ризики порушення норм податкового законодавства, які проявляються у ймовірності складання та надання податкових накладних / розрахунків коригування з порушеннями Податкового кодексу України та неможливості здійснення операцій з постачання товарів/послуг, відомості про які зазначені у таких податкових накладних / розрахунках коригування, та/або ймовірності уникнення платниками податку на додану вартість виконання свого податкового обов`язку.

Отже, в ході обговорення 18.09.2020 питання включення ТОВ «ФОРТЕР МАКС» до Переліку платників податку, що відповідають критеріям ризиковості платника податку на додану вартість, на засіданні комісії Головного управління ДПС у Донецькій області з питань зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в ЄРПН, було з`ясовано, що ТОВ «ФОРТЕР МАКС» відповідає пункту 8 наведених у додатку 1 до Порядку № 1165 Критеріїв ризиковості платника податку на додану вартість.

Висновки про відповідність ТОВ «ФОРТЕР МАКС» пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку зроблені на підставі розгляду на засіданні комісії ГУ ДПС Інформаційно - аналітичної довідки Маріупольського відділу податків і зборів з юридичних осіб управління податкового адміністрування ГУ ДПС у Донецькій області щодо виявлення суб`єкта господарювання, який відповідає критеріям ризиковості платника податку на додану вартість ТОВ «ФОРТЕР МАКС» ().

Як можна побачити зі змісту зазначеної інформаційно-аналітичної довідки, зроблено висновок про визнання ТОВ «ФОРТЕР МАКС» таким, що відповідає пункту 8 Критеріїв ризиковості з описом: «у контролюючих органах наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданих для реєстрації податковій накладній/розрахунку коригування».

У зазначеній довідці розкрито «зміст ризикової операції, що відтворює сутність її ризиковості».

Придбання:

Згідно відомостей Єдиного реєстру податкових накладних (далі - ЄРПН) за період з 01.09.2020 по 14.09.2020 платником здійснено придбання на суму ПДВ 2 158 735,6 грн. основні постачальники:

ТОВ «ФОРНАТЕКС ПРОФІТ»;

ТОВ «АЛЬТЕРПРОМ»;

ТОВ «БОСКЕ ПРАЙМ».

Номенклатура - Бітум нафтовий. Паливо нафтове котельне сумішеве, Пилка стрічкова WARRIOR W0805H (300), Пилка циркулярна WARRIOR, рейсмус, фрезер, блокноти, буклети, бланки, Монтаж сантехнічних систем на об`єкти будівництва ЖК, Монтаж сантехнічних систем на об`єкті будівництва ЖК, Монтаж складського обладнання.

По постачальнику ТОВ «ФОРНАТЕКС ПРОФІТ» 17.09.2020 прийняте рішення №29070 про відповідність платника ПДВ критеріям ризиковості згідно критерія п. 8 - наявний ризик формування схемного податкового кредиту.

Постачання:

Згідно відомостей ЄРПН, за період з 01.09.2020 по 14.09.2020 платником здійснено реалізацію на суму ПДВ 1 523 371,18 грн., основні покупці:

ТОВ «ГЛОБАЛБУД - ІНВЕСТ»;

ТОВ «ЗЕН ТОРГ»;

ТОВ «АНТЕА ТРАНС»;

ТОВ «ГРАНУЛА ЛТД»;

ТОВ «А-МУССОН»;

ТОВ «ФІНІТІ ОПТ».

Номенклатура - Паливо нафтове котельне сумішеве. Послуги з комплексного миття сміттєвозів, Макуха соєва, Труба технічна Т 110 10 (6 м), Роботи з утеплення фасаду житлового будинку ЖБК «Академічний-9», Монтаж складського обладнання, блокноти, буклети, бланки. Рекламні послуги, насоси, двигун ЯМЗ, прокладки, кільця компресійні, шланг, Елемент фільтруючий паливний, гільзи, муфти. Монтажні роботи при улаштуванні ліфтів. Реконструкція молочно-тваринницького комплексу з добудовою холодильника до доїльного залу, асфальтобетон тощо.

Згідно даних ЄРПН, не просліджується джерело походження реалізованих покупцям товарів, робіт, послуг.

Інше:

Сума ліміту СЕА складає 409,65 грн. (остання операція 16.09.2020).

Перевірка місцезнаходження, опитування посадових осіб оперативним управлінням ГУ ДФС (запити, відповіді, тощо): направлено запит про встановлення місцезнаходження, станом на поточну дату відповіді не отримано.

За результатами перевірки відповідності ТОВ «ФОРТЕР МАКС» критеріям ризиковості, Маріупольським відділом податків і зборів з юридичних осіб управління податкового адміністрування ГУ ДПС у Донецькій області в інформаційно-аналітичній довідці від 18.09.2020р. зроблено висновок, що ТОВ «ФОРТЕР МАКС» відповідає критеріям ризиковості платника ПДВ згідно з пунктом 8 критеріїв ризиковості додатку 1 до Порядку зупинення №1165. Підставою такого висновку є: «не просліджується джерело походження реалізованих покупцям товарів, робіт, послуг; по постачальнику ТОВ «ФОРНАТЕКС ПРОФІТ» прийняте рішення про відповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника (згідно критерія п.8 - встановлено наявність ризикових операцій)».

Схема руху сум ПДВ за вересень 2020.

Отже, за результатами обговорення шляхом відкритого голосування комісією ГУ ДПС 18.09.2020 остаточно визначено, що ТОВ «ФОРТЕР МАКС» відповідає Критеріям ризиковості платника податку та підлягає внесенню до Переліку платників податку, що відповідають критеріям ризиковості платника податку.

Прийняте комісією ГУ ДПС рішення про внесення ТОВ «ФОРТЕР МАКС» до Переліку ризикових суб`єктів господарювання відображено у складеному комісією ГУ ДПС протоколі від 18.09.2020 № 156.

На виконання покладених на органи державної фіскальної служби завдань і функцій згідно з пунктом 191.1 статті 191, пунктом 20.1 статті 20 Податкового кодексу України, використовуючи надані повноваження щодо здійснення інформаційно - аналітичного забезпечення власної діяльності у відповідності до пункту 61.1 статті 61, пункту 62.1 статті 62, пункту 71.1 статті 71, статей 72, 73 Податкового кодексу України, шляхом збору, узагальнення та наповнення зібраною податковою інформацією інформаційних, інформаційно-телекомунікаційних баз даних ДПС щодо у тому числі платників податку на додану вартість, які визначаються такими, що відповідають критеріям ризиковості платників податку у відповідності до Порядку № 1165, комісією ГУ ДПС внесено 18.09.2020 зібрану та опрацьовану інформацію відносно відповідності ТОВ «ФОРТЕР МАКС» критеріям ризиковості платника податку до інформаційно - телекомунікаційних баз даних ДПС (ДФС).

Внесення 18.09.2020 результату опрацювання зібраної відносно ТОВ «ФОРТЕР МАКС» та узагальненої протоколом від 18.09.2020 № 156 податкової інформації до Інформаційної системи «Податковий блок» ДФС України (розділ «Робота комісії ДФС» підсистеми «Аналітична система») автоматично призвело до внесення позивача до переліку ризикових суб`єктів господарювання на підставі автоматичного формування рішення від 18.09.2020 №29141.

Відповідно до п.6 Порядку №1165 платник може надати інформацію та копії відповідних документів, що свідчать про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку. За результатами розгляду інформації та копій документів комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, яке платник податку отримує в електронному кабінеті у день його прийняття.

ТОВ «ФОРТЕР МАКС» не скористалось вищевказаною нормою законодавства та не надало ТУ ДПС інформацію та копії відповідних документів, яких би свідчили про невідповідність платника податку критеріям ризиковості.

Визнання комісіями регіонального рівня відповідності платників податку на додану вартість такими, що відповідають критеріям ризиковості платників податку, та внесення таких платників до переліку ризикових суб`єктів господарювання платника, не є рішеннями суб`єкта владних повноважень, які безпосередньо породжують правові наслідків для суб`єктів відповідних правовідносин і носять обов`язковий характер, тобто не відповідають поняттю індивідуального акту. Висновки щодо відповідності платників податку критеріям ризиковості платників податку на додану вартість не породжують обов`язкових юридичних наслідків для суб`єктів господарювання, і можуть бути підтверджені або спростовані судом у разі спору про законність рішень суб`єкта владних повноважень, в основу яких покладені зазначені висновки (тобто маються на увазі рішення про відмову в реєстрації ПН / РК в ЄРПН, оскарження яких у судовому порядку передбачено пунктом 13 Порядку прийняття рішень про реєстрацію / відмову в реєстрації податкових накладних / розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 12 грудня 2019 року № 520 (далі - Порядок № 520)).

Водночас, обов`язковою ознакою дій суб`єкта владних повноважень, які можуть бути оскаржені до суду, є те, що вони безпосередньо породжують певні правові наслідки для суб`єктів відповідних правовідносин і мають обов`язковий характер.

Отже, вважаємо, що зазначене рішення про відповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку від 18.09.2020 № 29141 не відповідає поняттю індивідуального акта, а тому не підлягають оскарженню в порядку, визначеному КАСУ для індивідуальних актів.

Листування між платниками податків та контролюючими органами щодо зупинення реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування, розгляду Таблиць даних платників ПДВ та надсилання прийнятих рішень здійснюється в електронній формі засобами електронного зв`язку з урахуванням вимог Законів України «Про електронні документи та електронний документообіг», «Про електронні довірчі послуги» та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого Мінфіном. При цьому усю обраховану контролюючими органами інформацію відносно платників податків та усі прийняті відносно них рішення платники податків отримують в електронному кабінеті.

Згідно з пунктами 3, 4 Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 06.06.2017 № 557, автор електронного документу (контролюючий орган або платник податків) завершує його створення накладанням на нього кваліфікованого електронного підпису підписувача (підписувачів) та кваліфікованої електронної печатки (за наявності), як передбачено для аналогічного документа в паперовому вигляді, а після накладання кваліфікованих електронних підписів та печатки автор здійснює шифрування електронного документа з дотриманням вимог до форматів криптографічних повідомлень, затверджених в установленому законодавством порядку, та надсилає його у форматі (стандарті) засобами телекомунікаційного зв`язку до адресата протягом операційного дня.

У відповідності до вищевикладеного та на підставі пункту 42.4 статті 42 ПК України, рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку є електронним документом, тобто документом, який створено в електронній формі з дотриманням вимог законів щодо електронного документообігу та електронних довірчих послуг, складення та надіслання якого передбачено Порядком № 1165, прийнятим на підставі та на виконання Кодексу, та пов`язане з реалізацією прав та обов`язків платника та контролюючих органів згідно із нормами Кодексу, та який подається у форматі (стандарті), затвердженому додатком 4 до Порядку № 1165.

Електронні документи, якими забезпечувалось листування між платниками податків та контролюючими органами у відповідності до пункту 7 Порядку № 520 пунктів 6, 9, 10, 23 Порядку № 1165 у тому числі з використанням електронного кабінету, надсилались виключно в електронному вигляді засобами інформаційно-телекомунікаційних баз даних ДПС (ДФС).

Згідно з частиною 6 статті 7 Закону України від 22.05.2003 № 851-IV «Про електронні документи та електронний документообіг», копією документа на папері для електронного документа є візуальне подання електронного документа на папері, яке засвідчене в порядку, встановленому законодавством.

Ухвалою суду від 08.02.2021 р. розгляд справи продовжено в порядку загального позовного провадження.

Ухвалою суду від 01.04.2021 р. закрито підготовче провадження по адміністративній справі та призначено розгляд справи по суті 27.04.2021 року.

Ухвалою суду від 27.04.2021 р. зупинено провадження по справі.

Ухвалою суду від 26.05.2021 р., занесеною до протоколу судового засідання, провадження по справі поновлено та продовжено розгляд справи по суті.

ОБСТАВИНИ СПРАВИ ВСТАНОВЛЕНІ СУДОМ.

Товариство з обмеженою відповідальністю «ФОРТЕР МАКС» (ідентифікаційний код 43448163).

18.09.2020 року ТОВ «ФОРТЕР МАКС» засобами телекомунікаційного зв`язку отримало Рішення про відповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку № 29141.

Підставу зазначено: п. 8 Критеріїв ризиковості платника податку: відсутнє джерело походження товару по ланцюгу постачання.

На підставі вищевказаного рішення ТОВ «ФОРТЕР МАКС» включено до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

РЕЛЕВАНТНІ ДЖЕРЕЛА ПРАВА ТА ВИСНОВКИ СУДУ.

Стаття 19 Конституції України в першому реченні закріплює автономію особистості в її різноманітній життєдіяльності, а у другому реченні містить її королларій, передбачаючи, що держава не може виходити за межі повноважень, що передбачені Конституцією та законами України.

У «Науковому висновку щодо меж дискреційного повноваження суб`єкта владних повноважень та судового контролю за його реалізацією», опублікованому на офіційному сайті Верховного Суду, зазначено, що «критеріями судового контролю за реалізацією дискреційних повноважень є: критерії перевірки діяльності публічної адміністрації, встановлені Кодексом адміністративного судочинства України, зокрема, мета, з якою дискреційне повноваження надано, об`єктивність дослідження доказів у справі, принцип рівності перед законом, безсторонність; публічний інтерес, задля якого дискреційне повноваження реалізується; зміст конституційних прав та свобод особи; якість викладення у дискреційному рішенні доводів, мотивів його прийняття».

Відповідно до ст. 6 Конвенції «Кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення».

Конституція України (в редакції станом на 30.09.2016 року) містить статтю 124 «…Юрисдикція судів поширюється на будь-який юридичний спір та будь-яке кримінальне обвинувачення. У передбачених законом випадках суди розглядають також інші справи.», яка визначає можливість судового захисту за наявності юридичного спору.

Юридичний спір в даній справі виник у зв`язку з винесенням відповідачем рішення Головного управління Державної податкової служби у Донецькій області про відповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку від 18.09.2020 року №29141.

Спірні правовідносини врегульовано нормами Податкового кодексу України та Порядком зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11.12.2019 №1165 (що набрав чинності з 01.02.2020).

Статтею 61 ПК України визначено порядок податкового контролю та повноваження органів державної влади щодо його здійснення.

Відповідно до п. 61.1 ст. 61 ПК України, податковий контроль - система заходів, що вживаються контролюючими органами та координуються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику, з метою контролю правильності нарахування, повноти і своєчасності сплати податків і зборів, а також дотримання законодавства з питань регулювання обігу готівки, проведення розрахункових та касових операцій, патентування, ліцензування та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи.

Згідно з п. 61.2 ст. 61 ПК України, податковий контроль здійснюється органами, зазначеними у статті 41 цього Кодексу, в межах їх повноважень, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до п. 62.1 ст. 62 ПК України, податковий контроль здійснюється шляхом: ведення обліку платників податків; інформаційно-аналітичного забезпечення діяльності контролюючих органів; перевірок та звірок відповідно до вимог цього Кодексу, а також перевірок щодо дотримання законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, у порядку, встановленому законами України, що регулюють відповідну сферу правовідносин; моніторингу контрольованих операцій та опитування посадових, уповноважених осіб та/або працівників платника податків відповідно до статі 39 цього Кодексу.

Відповідно до п. 201.1 ст. 201 ПК України, на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, кваліфікованого електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.

Згідно з п. 201.10 ст. 201 ПК України, при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою. Податкова накладна, складена та зареєстрована в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту.

Відповідно до п. 201.16 ст. 201 ПК України, реєстрація податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути зупинена в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України.

Механізм зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - Реєстр), організаційні та процедурні засади діяльності комісій з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі, права та обов`язки їх членів визначені Порядком зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11.12.2019 №1165 (далі - Порядок №1165).

Так, за змістом п. 5 Порядку №1165, платник податку, яким складено та/або подано для реєстрації в Реєстрі податкову накладну/розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряється щодо відповідності критеріям ризиковості платника податку (додаток 1), показникам, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку (додаток 2).

Податкова накладна/розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряються щодо відповідності відображених у них операцій критеріям ризиковості здійснення операцій (додаток 3).

Відповідно до п. 6 Порядку № 1165, у разі коли за результатами автоматизованого моніторингу платник податку, яким складено податкову накладну/розрахунок коригування, відповідає хоча б одному критерію ризиковості платника податку, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється.

Питання відповідності/невідповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку розглядається комісією регіонального рівня.

У разі встановлення відповідності платника податку хоча б одному з критеріїв ризиковості платника податку комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Включення платника податку до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, здійснюється в день проведення засідання комісії регіонального рівня та прийняття відповідного рішення.

Платник податку отримує рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку через електронний кабінет у день прийняття такого рішення (додаток 4).

У рішенні зазначається підстава, відповідно до якої встановлено відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Крім того, згідно з п. 7 Порядку №1165 у разі коли за результатами автоматизованого моніторингу податкової накладної/розрахунку коригування встановлено, що відображена в них операція відповідає хоча б одному критерію ризиковості здійснення операції, крім податкової накладної / розрахунку коригування, складених платником податку, який відповідає хоча б одному показнику, за яким визначається позитивна податкова історія, реєстрація таких податкової накладної / розрахунку коригування зупиняється.

У свою чергу Критерії ризиковості платника податку наведені у додатку 1 до Порядку №1165, що є вичерпаним переліком.

Зокрема, п. 8 вказаного Додатку передбачено одним із критеріїв наступний:

у контролюючих органах наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданих для реєстрації податковій накладній/розрахунку коригування.

За змістом затвердженої форми рішення про відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку (додаток 4 до Порядку №1165) вказане рішення може бути оскаржено в адміністративному або судовому порядку.

Отже, виходячи з аналізу наведених норм, суд вважає, що рішення комісії ГУ ДПС у Донецькій області від 18.09.2020 року № 29141 про відповідність платника податку ТОВ «ФОРТЕР МАКС» критеріям ризиковості платника податку є індивідуальним актом у розумінні п. 19 ч. 1 ст. 4 Кодексу адміністративного судочинства України, а тому може бути оскаржено у судовому порядку.

У затвердженій формі рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку передбачено необхідність зазначення контролюючим органом однієї із двох підстав для прийняття такого рішення, а саме:

у зв`язку з виявленням обставин та/або отриманням інформації контролюючим органом у процесі поточної діяльності

або

з урахуванням отриманих від платника податку інформації та копій відповідних документів

Крім того, у формі рішенні вказано про необхідність зазначення пункту критерію ризиковості платника податку, а у разі відповідності суб`єкта пункту 8 критеріїв ризиковості платника податку необхідно також зазначити, яка саме, інформація була підставою для висновків про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.

Дослідивши та проаналізувавши рішення від 18.09.2020 року № 29141, суд встановив, що таке рішення прийнято Комісією з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних за критерієм, передбаченим п. 8 Критеріїв ризиковості платника податку.

При цьому, відповідачем вказано, на підставу:

Наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі поточної діяльності при реалізації покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданій на реєстрацію податковій накладній/ розрахунку коригування.

Суд критично ставиться до визначеної відповідачем підстави: «Наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі поточної діяльності при реалізації покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданій на реєстрацію податковій накладній/ розрахунку коригування», оскільки будь-яка податкова інформація, що наявна в інформаційно-аналітичних базах відносно контрагентів суб`єкта господарювання по ланцюгах постачання, а також податкова інформація, надана іншими контролюючими органами, в тому числі і отримана з причин неможливості проведення документальних перевірок, носить виключно інформативний характер та не є належним доказом в розумінні процесуального закону.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного суду від 04.06.2020 року у справі № №340/422/19.

Верховний Суд у Постанові від 12.06.2018 року у справі № 826/16272/13-а:

«… зазначає, що наявна в інформаційно-аналітичних базах податкова інформація відносно контрагентів позивача по ланцюгах постачання, як критерії оцінки реальності господарських операцій, є безпідставними оскільки, під час складення акту про неможливість проведення звірки будь-які первинні документи платника податків не використовувались та не аналізувались, а отже оформлення вказаного акту з відображенням в ньому окремих відомостей, не відповідають критерію юридичної значимості, як не відповідає такому критерію і інформація з інформаційно-аналітичних баз контролюючих органів, оскільки така також не ґрунтується на безпосередньому аналізі первинних документів, а отже не є належним доказом в розумінні процесуального Закону…».

Постанова Верховного Суду від 11.06.2020 року у справі №824/54/16-а

«…Обґрунтовано суди не взяли до уваги і посилання контролюючого органу на інформацію, що наявна в інформаційних базах ДФС, оскільки будь - яка податкова інформація, що наявна в інформаційно - аналітичних базах відносно контрагентів суб`єкта господарювання по ланцюгах постачання, а також податкова інформація надана іншими контролюючими органами, носить виключно інформативний характер та не є належним доказом в розумінні процесуального Закону. Крім того, така інформація сама по собі не доводить наявності податкових правопорушень на які посилається контролюючий орган».

Постанова Верховного Суду від 12.05.2020 року у справі №813/8791/14

«…Колегія суддів зазначає, що будь - яка податкова інформація, що наявна в інформаційно - аналітичних базах відносно контрагентів суб`єкта господарювання по ланцюгах постачання, а також податкова інформація надана іншими контролюючими органами, в тому числі і складена з причин неможливості проведення зустрічних звірок, носить інформативний характер. Посилання контролюючого органу на акт за результатами невиїзної перевірки та акти про неможливість проведення зустрічних звірок контрагентів, як критерій оцінки реальності господарських операцій, є безпідставними оскільки, під час складення таких актів будь - які первинні документи платника податків не використовувались та не аналізувались, а отже оформлення вказаних актів з відображенням в них окремих відомостей, не відповідають критерію юридичної значимості, а отже не є належними доказами в розумінні процесуального Закону.

Крім того, така інформація сама по собі не доводить та не може свідчити про наявність податкових правопорушень на які посилається контролюючий орган».

Також суд звертає увагу, що відповідачами наголошується на тому, що підставою для висновку про відповідність позивача критеріям ризиковості є, зокрема, прийняття по постачальнику ТОВ «ФОРНАТЕКС ПРОФІТ» рішення про відповідність його критеріям ризиковості.

Однак, а ні копія такого рішення, а ні інформація щодо судового оскарження рішення та результати розгляду не надані до суду.

Крім того, відповідачем у поданому відзиві викладено процедуру комплексного відпрацювання податкових ризиків (Наказ ДФС України від 28.07.2015 року №543 «Про забезпечення комплексного контролю податкових ризиків з ПДВ»), викладено Алгоритм дій щодо віднесення (внесення) реєстрів ризикових платників, до відповідного переліку (бази ІС "Податковий блок"), як таких, що відповідають пункту 8 критеріям ризиковості.

Зокрема, третій етап комплексного відпрацювання «ПОДАТКОВИЙ КОНТРОЛЬ РИЗИКІВ», відповідач зазначає:

«…Протягом 5 робочих днів після граничного терміну сплати податкових зобов`язань Координаційно-моніторинговим департаментом та Департаментом розвитку ІТ ДФС відтворюються ймовірні схеми ухилення від оподаткування суб`єктами господарювання та доводяться до територіальних органів ДФС засобами телекомунікаційного зв`язку.

При відтворенні ймовірних схем ухилення від оподаткування враховуються показники уточнюючих розрахунків та поданої з порушенням граничних термінів звітності.

Напрацьована доказова база щодо ознак фіктивності суб`єкта, підтвердження неможливості здійснення таким суб`єктом господарських операцій передається до відповідних підрозділів податкового та митного аудиту / доходів і зборів з фізичних осіб для оформлення матеріалів перевірок чи узагальненої податкової інформації при неможливості проведення перевірок, оподаткування юридичних осіб (щодо платників ПДВ, які декларують суми ПДВ до відшкодування).

Матеріали, що свідчать про вчинене кримінальне правопорушення, передаються до слідчих підрозділів для прийняття рішення згідно зі ст. 214 КПК України.

На рівні територіального органу ДФС, на обліку в якому перебуває вигодонабувач, підрозділами податкового та митного аудиту / доходів і зборів з фізичних осіб:(п.2.3.3)……».

Далі представник відповідача у поданому відзиві робить перехід до моніторингу податкових накладних:

«…Згідно з ч. 3 Розділу «Автоматизований моніторинг відповідності податкових накладних / розрахунків коригування критеріям оцінки ступеня ризиків» затверджений Постановою КМ України, від 21.02.2018, № 117 "Про затвердження порядків з питань зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних передбачено, що податкові накладні / розрахунки коригування (крім розрахунків коригування, складених у разі зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг їх постачальнику), що подаються на реєстрацію в Реєстрі до проведення моніторингу, за результатами якого можливе зупинення їх реєстрації, перевіряються відповідно до таких ознак:

1) податкова накладна, яка не підлягає наданню отримувачу (покупцю) та/або складена за операцією, що є звільненою від оподаткування;

2) обсяг постачання, зазначений платником податку в податкових накладних / розрахунках коригування (крім розрахунків коригування, поданих на реєстрацію у місяці, іншому ніж місяць, в якому вони складені), зареєстрованих у Реєстрі в поточному місяці, з урахуванням поданої на реєстрацію в Реєстрі податкової накладної / розрахунку коригування, становить менше 500 тис. гривень за умови, що обсяг постачання товарів/послуг, зазначений в них у поточному місяці за операціями з одним отримувачем - платником податку, не перевищує 50 тис. гривень, та керівник - посадова особа такого платника податку є особою, яка займає аналогічну посаду не більше ніж у трьох (включно) платників податку;

3) одночасно значення показників Б та Р, розрахованих у наведеному у цьому підпункті, мають такі розміри: Б > 0,05, Р < Рм х 1,4, де:

Б - розрахункова величина, яка дорівнює Б/Т;

Б - загальна сума сплачених за останні 12 календарних місяців, що передують місяцю, в якому складено податкову накладну / розрахунок коригування, сум єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування та податків і зборів (крім суми податку на додану вартість, сплаченої під час ввезення товарів на митну територію України) платником податку та його відокремленими підрозділами;

Т - загальна сума постачання товарів/послуг на митній території України, що оподатковуються за ставками 0, 20 і 7 відсотків, зазначеними платником податку в податкових накладних / розрахунках коригування, зареєстрованих у Реєстрі за останні 12 календарних місяців, що передують місяцю, в якому складено ПН/РК;

Р - сума податку на додану вартість, зазначена платником податку в податкових накладних / розрахунках коригування, зареєстрованих у Реєстрі у звітному (податковому) періоді, з урахуванням поданої на реєстрацію в Реєстрі податкової накладної / розрахунку коригування;

Р м - найбільша місячна сума податку на додану вартість, зазначена у податкових накладних / розрахунках коригування, зареєстрованих платником податку в Реєстрі за останні 12 календарних місяців, що передують місяцю, в якому складено податкову накладну / розрахунок коригування.

Значення показника Б за останні 12 календарних місяців обраховується ДФС станом на перше число календарного місяця та кожного 10 числа стає доступним платнику податку в електронному кабінеті.

У разі коли за результатами перевірки податкової накладної / розрахунку коригування визначено, що податкова накладна / розрахунок коригування відповідають одній з ознак, визначених у пункті 3 цього Порядку, такі податкова накладна / розрахунок коригування не підлягають моніторингу та підлягають реєстрації в Реєстрі.

Податкова накладна / розрахунок коригування, які підлягають моніторингу, перевіряються на відповідність критеріям ризиковості платника податку, критеріям ризиковості здійснення операцій та показникам позитивної податкової історії платника податку.

У разі коли за результатами моніторингу платник податку, яким складено податкову накладну / розрахунок коригування, відповідає критеріям ризиковості платника податку, реєстрація таких податкової накладної / розрахунку коригування зупиняється…».

Суд вважає за необхідне зазначити.

Наказом ДФС України від 28.07.2015 року № 543 «Про забезпечення комплексного контролю податкових ризиків з ПДВ», а саме, Третій етап комплексного відпрацювання ПОДАТКОВИЙ КОНТРОЛЬ РИЗИКІВ встановлює:

2.3.1. Протягом 5 робочих днів після граничного терміну сплати податкових зобов`язань Координаційно-моніторинговим департаментом та Департаментом розвитку IT ДФС відтворюються ймовірні схеми ухилення від оподаткування суб`єктами господарювання та доводяться до територіальних органів ДФС засобами телекомунікаційного зв`язку.

При відтворенні ймовірних схем ухилення від оподаткування враховуються показники уточнюючих розрахунків та поданої з порушенням граничних термінів звітності.

2.3.2. Напрацьована доказова база щодо ознак фіктивності суб`єкта, підтвердження неможливості здійснення таким суб`єктом господарських операцій передається до відповідних підрозділів податкового та митного аудиту / доходів і зборів з фізичних осіб для оформлення матеріалів перевірок чи узагальненої податкової інформації при неможливості проведення перевірок, оподаткування юридичних осіб (щодо платників ПДВ, які декларують суми ПДВ до відшкодування).

Матеріали, що свідчать про вчинене кримінальне правопорушення, передаються до слідчих підрозділів для прийняття рішення згідно зі ст. 214 КПК України.

2.3.3. На рівні територіального органу ДФС, на обліку в якому перебуває вигодонабувач, підрозділами податкового та митного аудиту / доходів і зборів з фізичних осіб:

2.3.3.1. Протягом трьох робочих днів:

1) опрацьовується доведена (або самостійно виявлена за наслідками вжитих заходів згідно з пп. 2.1.2 - 2.1.5 п. 2.1 цього Порядку) схема ухилення від оподаткування та за результатами аналізу податкової інформації з використанням відповідного інформаційно-аналітичного забезпечення уточнюється ланцюг з ідентифікацією за найменуванням (характеристиками) товару (послуги) в ньому, визначаються обліково-реєстраційні дані вигодонабувача й інших суб`єктів господарювання з податковими ризиками - учасників ланцюга та з`ясовується податкова інформація щодо здійснених ними нереальних (з порушенням законодавства) господарських операцій з ідентифікованим товаром (послугою). Для забезпечення комплексного відпрацювання вигодонабувача визначається його участь в інших схемах ухилення від оподаткування та ланцюгах;

2) у разі недостатності цієї інформації для формування доказової бази по вигодонабувачу направляються територіальним органам ДФС, на обліку в яких перебувають відповідні суб`єкти господарювання з податковими ризиками - учасники ланцюга, запити, в яких зазначаються всі учасники ланцюга, перелік питань для відпрацювання та податкові ризики, зокрема обставини нереальних (з порушенням законодавства) господарських операцій, наприклад, у зв`язку з відсутністю факту (законного джерела) реального походження товару (активу) та неможливістю його руху за ланцюгом. Обов`язково направляються запити щодо необхідності відпрацювання контрагента вигодонабувача та суб`єкта господарювання з податковими ризиками, який здійснив первинну в ланцюгу нереальну поставку (продаж) ідентифікованого за найменуванням (характеристиками) товару (послуги);

3) вручається вигодонабувачу запит про надання пояснень та їх документального підтвердження відповідно до чинного законодавства.

Реалізація частин другої і третьої цього підпункту здійснюється:

невідкладно - у разі, якщо з`ясована згідно з частиною першою цього підпункту загальна сума податкового кредиту з ознаками ризику дорівнює або перевищує розмір ухилення від сплати податків, за який передбачено кримінальну відповідальність згідно з частиною першою ст. 212 Кримінального кодексу України;

за три звітних періоди - якщо загальна сума податкового кредиту з ознаками ризику менше розміру ухилення від сплати податків, за який передбачено кримінальну відповідальність згідно з частиною першою ст. 212 Кримінального кодексу України, та дорівнює або перевищує 50 тис. грн., а для територіальних органів ДФС у м. Києві та МГУ-ЦО - 100 тис. грн.;

в інших випадках - за рішенням керівника територіального органу ДФС.

2.3.3.2. З урахуванням зібраної доказової бази забезпечується проведення позапланової перевірки вигодонабувача (з урахуванням змін, внесених Законом України від 28.12.2014 р. N 71-VIII "Про внесення змін до Податкового кодексу України та деяких законодавчих актів України щодо податкової реформи" (далі - Закон N 71)).

Матеріали перевірки вигодонабувача повинні містити чіткий опис документально оформленої господарської операції, яку перевірено; висновки щодо порушення податкового законодавства повинні базуватися на з`ясованих фактах:

нереальності (проведення з порушенням законодавства) господарської операції, наприклад, у зв`язку з відсутністю факту (законного джерела) реального походження товару (активу) та неможливістю його руху за ланцюгом; неможливістю надати послугу; відсутністю зв`язку операції з господарською діяльністю;

порушень законодавства при складанні первинних документів, регістрів бухгалтерського обліку, фінансової звітності та інших документів, що перевірено.

2.3.4. На рівні територіального органу ДФС, на обліку в якому перебуває суб`єкт господарювання з податковими ризиками (вигодоформуючий/вигодотранспортуючий суб`єкт) - учасник ланцюга (визначених нереальних (з порушенням законодавства) поставок ідентифікованого за найменуванням (характеристиками) товару (послуги)), підрозділом податкового та митного аудиту / доходів і зборів з фізичних осіб:

2.3.4.1. Протягом трьох робочих днів після одержання запиту згідно з другою частиною пп. 2.3.3.1 пп. 2.3.3 п. 2.3 Порядку, за наслідками вжитих заходів згідно з пп. 2.1.2 - 2.1.5 п. 2.1 Порядку - до цього терміну:

1) за результатами аналізу податкової інформації з використанням відповідного інформаційно-аналітичного забезпечення з`ясовується податкова інформація щодо здійснених суб`єктом господарювання з податковими ризиками нереальних (з порушенням законодавства) господарських операцій з ідентифікованим за найменуванням (характеристиками) товаром чи послугою. Для забезпечення комплексного відпрацювання такого платника податків визначається його участь в інших схемах ухилення від оподаткування та ланцюгах;

2) з`ясовуються наявні обставини, що засвідчують неможливість проведення позапланової перевірки суб`єкта господарювання з податковими ризиками, зокрема стан платника податків, інформація, що акумульована згідно з абзацами другим - четвертим пп. 2.1.2 п. 2.1 цього Порядку;

3) вживаються заходи для одержання додаткової інформації щодо діяльності суб`єкта господарювання з податковими ризиками: фінансової і статистичної звітності за попередні звітні періоди, а також даних державних органів, у тому числі тих, що видають дозволи, здійснюють ведення відповідних державних реєстрів, акумулюють статистичні дані тощо, інформації місцевих органів виконавчої влади, їх галузевих підрозділів (залежно від економічної сфери). З метою з`ясування обставин проведеної сертифікації діяльності такого платника податків ініціюється одержання інформації від органу із сертифікації, який видавав йому відповідний сертифікат;

4) вручається суб`єкту господарювання з податковими ризиками запит про надання пояснень та їх документальних підтверджень щодо здійснених нереальних (з порушенням законодавства) господарських операцій.

2.3.4.2. Орієнтовно не пізніше наступного робочого дня після закінчення визначеного пп. 78.1.1 та/або 78.1.4 п. 78.1 ст. 78 Податкового кодексу строку надання платником податків інформації на запит територіального органу ДФС приймається рішення щодо початку позапланової перевірки суб`єкта господарювання з податковими ризиками (з урахуванням змін, внесених Законом № 71) або завершується узагальнення податкової інформації щодо нього у разі:

- неможливості проведення позапланової перевірки зі складанням відповідного акта, в якому фіксуються обставини неможливості проведення позапланової перевірки;

- прийняття рішення про недоцільність проведення позапланової перевірки певного суб`єкта, з обґрунтуванням у цьому узагальненні підстав для прийняття такого рішення. Зокрема, щодо вигодотранспортуючого суб`єкта - у разі, коли вже проведено позапланову перевірку наступного в ланцюгу вигодотранспортуючого суб`єкта; доведено факт порушення податкового законодавства при здійсненні нереальної (з порушенням законодавства) господарської операції.

Матеріали контрольних дій по суб`єкту господарювання з податковими ризиками повинні формуватися відповідно до положень абзаців другого і третього пп. 2.3.3.2 пп. 2.3.3 п. 2.3 цього Порядку.

За визначенням одного з відомих професорів Оксфордського університету Д. Галлігана з теми fair procedure, поняття «процедури» - це кроки, які вживаються, або способи, які застосовуються для прийняття рішення та запроваджують дії або вирішують справу певним чином в юридичному або адміністративному контексті. А поняття «процес» - це зручний загальний термін, який включає сукупність процедур стосовно рішення чи дії (D.J.Galligan. Due Process and Fair Procedures. A Study of Administrative Procedures. - Oxford University Press Inc., New York. - Reprinted. 2004. р.8).

Принципи правової процедури вже стали універсальними через рішення Європейського суду з прав людини і поширюються як на процесуальне судочинство, так і на правові процедури, яких повинні дотримуватися суб`єкти владних повноважень під час прийняття відповідних актів стосовно прав, свобод та законних інтересів людини.

Втім, вказана доктрина правової процедури по суті була використана в практиці Конституційного Суду України. У рішеннях від 28 лютого 2018 року про визнання неконституційним закону про мову та від 26 квітня 2018 року про визнання неконституційним закону про референдум Конституційний Суд України, вказавши на прямий зв`язок дотримання «належної процедури» та гарантій прав і законних інтересів людини і громадянина, фактично надав процедурним принципам владного обов`язкового значення. Тобто, якщо було порушено належну правову процедуру в парламенті чи в іншому органі публічної влади - немає сенсу перевіряти змістову частину відповідного акта, оскільки він є нікчемним.

Саме поняття «право» (англ. law) охоплює не лише конституції, міжнародне право, статутне право та підзаконні акти, а й також - де доречно - суддєстворене право (judge-made law), як-то норми загального права (всі вони - зобов`язальної природи). Як зазначено в пункті 46 коментаря до документа Європейської комісії «За демократію через право» (Венеційська комісія) «Мірило правовладдя» (ухвалений Венеційською комісією на 106 пленарному засіданні 11-12 березня 2016 року), будь-який припис права має бути приступним і передбачуваними. (2017 року)

Викладене дозволяє вжити поняття «правова процедура», що цілком охоплюється розумінням rule of law - принципом верховенства права (або мірилом правовладдя). Про це йдеться в зазначеному коментарі до документа Венеційської комісії «Мірило правовладдя».

Засаднича вимога правовладдя полягає в тому, що повноваження органів публічної влади має бути визначено приписами права. Позаяк законність висунуто щодо дій посадовців публічної влади, вона так само вимагає, щоб посадовці мали дозвіл на вчинення дії і надалі діяли в межах наданих їм повноважень і, як наслідок - дотримувалися процесових і матеріальних приписів права (пункт 45 згаданого коментаря).

Таким чином, дотримання процесових, у тому числі, процедурних норм, є юридичною вимогою, згідно з якою держава, яка керується принципом верховенства права (мірило правовладдя), повинна поважати і враховувати права особи, а також визначати процедурні межі здійснення повноважень органами публічної влади.

Як зазначено в Рішенні Конституційного Суду України від 13 червня 2019 року №5-р/2019, Конституція України містить низку фундаментальних положень щодо здійснення державної влади, передбачених статтями 3, 5, 6, 8, 19 Основного Закону. Названі конституційні приписи перебувають у взаємозв`язку, відображають фундаментальне положення конституціоналізму щодо необхідності обмеження державної влади з метою забезпечення прав і свобод людини та зобов`язують наділених державною владою суб`єктів діяти виключно відповідно до усталених Конституцією України цілей їх утворення.

Тому, коли йдеться про вчинення дискреції суб`єктом владних повноважень, такі суб`єкти зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачений Конституцією та законами України (частина друга статті 19 Конституції України).

Як вказано у постанові Верховного Суду від 10 квітня 2019 року у справі №826/16495/17, потреба у визначеності не означає, що органові, який ухвалює рішення, не повинні надаватись дискреційні повноваження (де це необхідно) за умови наявності процедур, що унеможливлюють зловживання ними. У цьому контексті закон, яким надаються дискреційні повноваження певному державному органові, повинен вказати чітко і зрозуміло на обсяг такої дискреції. Зокрема, Верховний Суд зазначив, що не відповідатиме верховенству права, якщо надана законом виконавчій владі дискреція матиме характер необмеженої влади. Отже, закон повинен вказати на обсяг будь-якої такої дискреції та на спосіб її здійснення із достатньою чіткістю, щоб особа мала змогу відповідним чином захистити себе від свавільних дій.

Таким чином, повноваження на здійснення дискреції для органу, по суті, дуже часто перетворюється на свавілля, потребує унормованого визначення правової процедури ним самим.

У постанові Верховного Суду від 25 липня 2019 року у справі № 826/13000/18 зазначено, що правова процедура (fair procedure - справедлива процедура) є складовою принципу законності та принципу верховенства права і передбачає правові вимоги до належного прийняття актів органами публічної влади. Правова процедура встановлює чітку послідовність дій проведення такої перевірки із зазначенням способів та методів її здійснення, підстав, порядку, форми та строків такої діяльності.

Правова процедура встановлює межі вчинення повноважень органом публічної влади і, в разі її неналежного дотримання, дає підстави для оскарження таких дій особою, чиї інтереси вона зачіпає, до суду.

Верховний Суд у цій постанові також вказав, що встановлена правова процедура як складова принципу законності та принципу верховенства права є важливою гарантією недопущення зловживання з боку органів публічної влади під час прийняття рішень.

Також, у постанові Верховного Суду від 11.03.2021 року по справі №640/23179/19 встановлено наступне:

«Відповідно до статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно з положеннями частини другої статті 2 КАС України в справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Відповідно до частини шостої статті 7 КАС України у разі відсутності закону, що регулює відповідні правовідносини, суд застосовує закон, що регулює подібні правовідносини (аналогія закону), а за відсутності такого закону суд виходить із конституційних принципів і загальних засад права (аналогія права). Аналогія закону та аналогія права не застосовується для визначення підстав, меж повноважень та способу дій органів державної влади та місцевого самоврядування.

Таким чином, аналогія закону та аналогія права допускається для застосування адміністративним судом виключно з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень та лише у випадку взагалі відсутності закону, що регулює відповідні правовідносини.

Водночас аналогія закону та аналогія права не застосовується для визначення підстав, меж повноважень та способу дій органів державної влади та місцевого самоврядування.

Практика Верховного Суду щодо помилковості застосування суб`єктами владних повноважень аналогії закону у випадку визначення підстав, меж повноважень та способу дій органів державної влади та місцевого самоврядування сформована, зокрема, у постановах 17.02.2020 у справі № 826/1376/18 та від 14.08.2020 у справі № 820/432/17».

З огляду на зазначене, суд дійшов висновку про порушення ГУ ДПС у Донецькій області «правової процедури», зокрема, щодо Організації комплексного відпрацювання податкових ризиків з податку на додану вартість встановленої Наказом ДФС України від 28.07.2015 року № 543.

З огляду на вказане, суд дійшов висновку, що оскаржуване рішення не містить мотивації підстав та причин віднесення позивача до ризикових платників податків відповідно до п. 8 Критеріїв ризиковості платників податку, та про не доведення відповідачем документально обставин наявності у нього податкової інформація, що свідчить про наявність ознак здійснення ризикових операцій платником.

Викладене узгоджуються із ст. 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав та основоположних свобод, відповідно до якої будь-яке обмеження власності повинно здійснюватися відповідно до закону, а отже суб`єкт, який ініціює таке обмеження повинен обґрунтувати свою ініціативу в контексті норм закону.

З урахуванням наведеного, суд зазначає, що рішення відповідача, в якому не наведено мотивів його прийняття, свідчить про порушення відповідачем як принципу належного урядування, так і принципів, закріплених в Резолюції Комітету Міністрів Ради Європи 77 (31) від 28.09.1977, призводять до непрозорості та непередбачуваності дій контролюючого органу, які перешкоджають можливості платника податків планувати в подальшому свою господарську діяльність.

З огляду на наведене вище, суд приходить до висновку про відсутність у відповідача підстав для прийняття у відношенні позивача рішення від 18.09.2020 року №29141 про відповідність платника податку на додану вартість (ТОВ «ФОРТЕР МАКС») критеріям ризиковості платника податку, та як наслідок про правомірність заявлених позивачем вимог про визнання протиправним і скасування такого рішення відповідача.

Згідно із ст. 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.

У відповідності до ч.1 ст.77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

При цьому в силу ч.2 ст.77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.

Такий підхід узгоджується з практикою Європейського суду з прав людини. Так, у пункті 110 рішення від 23 липня 2002 року у справі "Компанія "Вестберґа таксі Актіеболаґ" та Вуліч проти Швеції" Суд визначив, що "…адміністративні суди, які розглядають скарги заявників стосовно рішень податкового управління, мають повну юрисдикцію у цих справах та повноваження скасувати оскаржені рішення. Справи мають бути розглянуті на підставі поданих доказів, а довести наявність підстав, передбачених відповідними законами, для призначення податкових штрафів має саме податкове управління".

Відповідачем по справі, як суб`єктом владних повноважень, не виконано покладеного на нього обов`язку щодо доказування правомірності прийнятого оскаржуваного рішення.

Щодо вимоги про зобов`язання ГУ ДПС в Одеській області виключити ТОВ «ФОРТЕР МАКС» з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку встановлено:

У разі надходження до контролюючого органу відповідного рішення суду, яке набрало законної сили, комісія регіонального рівня виключає платника податку з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

Права та охоронювані законом інтереси особи за відсутності будь-яких механізмів захисту залишатимуться декларативними. Тож у разі незаконного посягання на майнові та особисті немайнові права та законні інтереси особи, останні повинні підлягати захисту, що, у свою чергу, вимагає від держави забезпечення належного правового регулювання з тим, щоб визначити засоби реалізації таких прав та інтересів, а також закріпити ефективні способи їх захисту.

За статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод визнається право людини на доступ до правосуддя, а за статтею 13 Конвенції - на ефективний спосіб захисту прав, і це означає, що особа має право пред`явити в суді таку вимогу на захист права, яка відповідає змісту порушеного права та характеру правопорушення. Пряма чи опосередкована заборона законом на захист певного права чи інтересу не може бути виправданою.

Під способами захисту суб`єктивних прав розуміють закріплені законом матеріально правові заходи охоронного характеру, за допомогою яких проводиться поновлення (визнання) порушених (оспорюваних) прав і вплив на правопорушника (див. пункт 5.5 постанови Великої Палати Верховного Суду від 22 серпня 2018 року у справі №925/1265/16).

При цьому, під ефективним засобом (способом) необхідно розуміти такий, що спричиняє потрібні результати, наслідки, тобто матиме найбільший ефект по відновленню відповідних прав, свобод та інтересів на стільки, на скільки це можливо.

Зі змісту частин 1-4 ст. 242 КАС України, рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права, обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи. Судове рішення має відповідати завданню адміністративного судочинства, визначеному цим Кодексом.

Керуючись ст.ст. 139, 241, 242-246, 250, 255, 295, 297 КАС України, суд,

ВИРІШИВ:

Адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю "ФОРТЕР МАКС" до Головного управління ДПС в Донецькій області, Головного управління ДПС в Одеській області визнання протиправним та скасування рішення - задовольнити повністю.

Визнати протиправним та скасувати Рішення ГУ ДПС у Донецькій області про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку від 18.09.2020 №29141.

Зобов`язати ГУ ДПС у Одеській області виключити ТОВ «ФОРТЕР МАКС» з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

Стягнути з ГУ ДПС у Донецькій області на користь Товариство з обмеженою відповідальністю «ФОРТЕР МАКС» суму судового збору за подання адміністративного позову за:

квитанцією № 95501 від 30.12.2020 року у сумі 2 102,00 грн. (дві тисячі сто дві гривні 00 коп.).

Рішення суду набирає законної сили відповідно до ст. 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в порядку та у строки, встановлені ст. ст. 295, 297 Кодексу адміністративного судочинства України.

Пунктом 15.5 розділу VII Перехідні положення КАС України від 03 жовтня 2017 року визначено, що до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи зберігаються порядок подачі апеляційних скарг та направлення їх до суду апеляційної інстанції, встановлені Кодексом адміністративного судочинства України від 06 липня 2005 року.

Апеляційна скарга подається до адміністративного суду апеляційної інстанції через суд першої інстанції, який ухвалив оскаржуване судове рішення.

Товариство з обмеженою відповідальністю «ФОРТЕР МАКС» - адреса:65007, м. Одеса, вул. Водопровідна, 1-а, , телефон: , електронна пошта:

Головне управління ДПС в Донецькій області - адреса: 87515, м. Маріуполь, вул. Італійська, 59, код ЄДРПОУ ВП 44070187, телефон: (0629) 52-84-12, електронна пошта:

Головне управління ДПС в Одеській області - адреса: 65044, м. Одеса, вул. Семінарська, 5, код ЄДРПОУ ВП 44069166, телефон: , електронна пошта:

Головуючий суддя Потоцька Н.В.