Справа № 160/7476/18
Суддя: Кадникова Ганна Володимирівна
Дата ухвалення: 2019-02-04 00:00:00+02
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 лютого 2019 року Справа № 160/7476/18
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Кадникової Г.В. розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження (у письмовому провадженні) адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю Будівельні відходи до Державної екологічної інспекції у Дніпропетровській області про визнання протиправним та скасування припису,
Товариство з обмеженою відповідальністю Будівельні відходи (далі ТОВ Будівельні відходи, позивач) звернулося до Дніпропетровського окружного адміністративного суду з позовом про визнання протиправним та скасування припису Державної екологічної інспекції у Дніпропетровській області (далі відповідач) від 29.11.2017р. №4-8513-10-32.
В обґрунтування позовної заяви зазначено, що відповідачем проведено позапланову перевірку ТОВ Будівельні відходи з порушенням порядку її проведення, тому припис складений на підставі висновків акту є протиправним та підлягає скасуванню.
Ухвалою суду від 18.10.2018р. залишено позовну заяву без руху на підставі ст.169 КАС України, зі встановленням строку для усунення виявлених недоліків.
На виконання ухвали суду, позивачем усунуті виявлені недоліки позовної заяви.
Ухвалою суду від 17.12.2018р. позовну заяву прийнято до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін та проведення судового засідання.
Відповідач надав до суду відзив, у якому просив відмовити у задоволенні позову в повному обсязі, посилаючись на те, що позапланову перевірку проведено з дотриманням вимог чинного законодавства, а тому припис складено правомірно.
Дослідивши матеріали справи, суд виходить з наступного.
За результатом проведеної перевірки, складено акт позапланового заходу державного нагляду (контролю) щодо додержання суб`єктом господарювання вимог законодавства з охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів №9/10/17.
ТОВ Будівельні відходи не погодилось з актом перевірки та направив зауваження на акт, проте відповідачем з метою усунення порушень зазначених у акті складено припис №4-8513-10-3 від 29.11.2017 року.
Вважаючи вказаний припис відповідача протиправним, позивач звернувся з даним позовом до суду.
Вирішуючи спір по суті заявлених позовних вимог суд виходить з наступного.
Правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов`язки та відповідальність суб`єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) визначені у Законі України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» від 05.04.2007 №877-V (далі Закон №877-V).
Згідно Положення про Державну екологічну інспекцію України, затвердженого Указом Президента України від 13.04.2011 №454/2011, Державна екологічна інспекція України входить до системи органів виконавчої влади та утворюється для забезпечення реалізації державної політики із здійснення державного нагляду (контролю) у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів (далі Положення).
Відповідно до п.6 Положення, Державна екологічна інспекція України для виконання покладених на неї завдань має проводити перевірки з питань, що належать до її компетенції, видавати за їх результатами обов`язкові для виконання приписи, розпорядження; вживати в установленому порядку заходів досудового врегулювання спорів, виступати позивачем та відповідачем у судах.
Статтею 6 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» передбачено виключний перелік підстав для здійснення позапланових заходів державного нагляду (контролю).
Під час проведення позапланового заходу з`ясовуються лише ті питання, необхідність перевірки яких стала підставою для здійснення цього заходу, з обов`язковим зазначенням цих питань у посвідченні (направленні) на проведення заходу державного нагляду (контролю).
Проведення позапланових заходів з інших підстав, крім передбачених цією статтею, забороняється, крім позапланових заходів, передбачених частиною четвертою статті 2 цього Закону.
Суб`єкт господарювання повинен ознайомитися з підставою проведення позапланового заходу з наданням йому копії відповідного посвідчення (направлення) на проведення заходу державного нагляду (контролю).
Строк здійснення позапланового заходу не може перевищувати десяти робочих днів, а щодо суб`єктів малого підприємництва - двох робочих днів.
Продовження строку здійснення позапланового заходу не допускається.
Відтак, під час проведення позапланового заходу з`ясовуються лише ті питання, необхідність перевірки яких стала підставою для здійснення цього заходу, з обов`язковим зазначенням цих питань у посвідченні (направленні) на проведення державного нагляду (контролю).
Згідно ст.7 вказаного Закону за результатами здійснення планового або позапланового заходу посадова особа органу державного нагляду (контролю) складає акт.
В останній день перевірки два примірники акта підписуються посадовими особами органу державного нагляду (контролю), які здійснювали захід, та суб`єктом господарювання або уповноваженою ним особою, якщо інше не передбачено законом.
Якщо суб`єкт господарювання не погоджується з актом, він підписує акт із зауваженнями.
Зауваження суб`єкта господарювання щодо здійснення державного нагляду (контролю) є невід`ємною частиною акта органу державного нагляду (контролю).
У разі відмови суб`єкта господарювання підписати акт посадова особа органу державного нагляду (контролю) вносить до такого акта відповідний запис.
Один примірник акта вручається керівнику чи уповноваженій особі суб`єкта господарювання - юридичної особи, її відокремленого підрозділу, фізичній особі - підприємцю або уповноваженій ним особі в останній день заходу державного нагляду (контролю), а другий зберігається в органі державного нагляду (контролю).
З акту наявного в матеріалах справи вбачається, що відсутня відмітка про ознайомлення позивача із викладеними у ньому висновками, оскільки відсутній відповідний запис.
Крім того, відповідно до ч.3 ст.55 Господарського кодексу України, суб`єктами малого підприємництва є юридичні особи - суб`єкти господарювання будь-якої організаційно-правової форми та форми власності, у яких середня кількість працівників за звітний період (календарний рік) не перевищує 50 осіб та річний дохід від будь-якої діяльності не перевищує суму, еквівалентну 10 мільйонам євро, визначену за середньорічним курсом Національного банку України.
Статистичним звітом підприємства поданого до Держстату України «Звіт праці» за 2017 рік, облікова кількість штатних працівників на кінець звітного періоду складала 12 осіб.
Фінансовим звітом ТОВ Будівельні відходи підтверджено, що дохід підприємства не перевищує встановлену законодавством межу, а саме: суму еквівалентну 10 мільйонам євро.
Відтак, позивач відноситься до суб`єктів малого підприємництва.
За таких обставин, відповідачем порушено п.5 ст.5 та ч.4 ст.6 Закону №877-V, тривалість планової перевірки для суб`єкта малого підприємництва не повинна перевищувати п`яти робочих днів. Строк здійснення позапланового заходу не може перевищувати десяти робочих днів, а щодо суб`єктів малого підприємництва - двох робочих днів. Продовження строку здійснення позапланового заходу не допускається.
Таким чином, враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку, що при проведенні позапланової перевірки відповідачем порушено порядок її проведення, а тому складений припис на підставі висновків акту перевірки є протиправним та таким, що підлягає скасуванню.
В силу вимог ст.19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Відповідно до ч.1 ст.73 Кодексу адміністративного судочинства України належними є докази, які містять інформацію щодо предмету доказування.
Згідно ч.2 ст.73 Кодексу адміністративного судочинства України, предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.
Частиною 1 ст.9 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюється на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.
Відповідно до ч.ч.1, 2 ст.77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених ст.78 цього Кодексу.
В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
Відповідно до ст.90 Кодексу адміністративного судочинства України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.
З урахуванням зазначеного, на підставі наданих доказів в їх сукупності, системного аналізу положень законодавства України, суд приходить до висновку, що викладені в позовній заяві доводи позивача є обґрунтованими, а вимоги такими, що підлягають задоволенню.
Керуючись ст.ст. 9, 72-78, 90, 241-246, 260-263, Кодексу адміністративного судочинства України, суд,
Адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю Будівельні відходи до Державної екологічної інспекції у Дніпропетровській області про визнання протиправним та скасування припису задовольнити повністю.
Визнати протиправним та скасувати припис Державної екологічної інспекції у Дніпропетровській області №4-8513-10-32 від 29.11.2017 року.
Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи рішення суду оскаржується до Третього апеляційного адміністративного суду через Дніпропетровський окружний адміністративний суд відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 Розділу VII Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя Г. В.Кадникова