Справа № 160/3930/21
Суддя: Ільков Василь Васильович
Дата ухвалення: 2021-06-04 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
04 червня 2021 року Справа № 160/3930/21
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого судді: Ількова В.В.,
при секретарі: Мартіросян Г.А.,
розглянувши у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи у місті Дніпрі адміністративну справу №160/3930/21 за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю МІДІМ до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії,-

ВСТАНОВИВ:
17.03.2021 року Товариство з обмеженою відповідальністю МІДІМ звернулися до Дніпропетровського окружного адміністративного суду із позовною заявою до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області, в якій просить суд:
- зобов`язати Головне управління ДПС у Дніпропетровській області виключити ТОВ МІДІМ з переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості;
- зобов`язати ГУ ДПС у Дніпропетровській області надати в 30-денний строк з дня набрання законної сили рішення суду звіт про його виконання.
Згідно витягу з протоколу автоматизованого розподілу між суддями від 18.03.2021 року ця справа була розподілена судді Ількову В.В.
Ухвалою суду від 18.03.2021 року позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю МІДІМ до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії, було залишено без руху, з підстав передбачених ст.ст. 160,161 КАС України.
Позивачем, у строк визначений в ухвалі суду, усунуті недоліки позовної заяви.
Ухвалою суду від 05.04.2021 року відкрито провадження в адміністративній справі №160/3930/21, та призначено її розгляд за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи в порядку положень ст. 262 КАС України.
05.04.2021 року витребувано додаткові докази по справі, а саме:
- інформацію (відомості) щодо підстав про внесення ТОВ МІДІМ до критеріїв ризиковості та інші докази щодо суті спору.
21.04.2021 року від відповідача до канцелярії суду надійшов відзив на адміністративний позов разом товариства.
26.05.2021 року відповідачем долучені додаткові докази по справі.
Приписами статті 2 КАС України встановлено, що завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.
Згідно ч.5 ст.262 Кодексу адміністративного судочинства України, суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами.
У відповідності до вимог ст.258 Кодексу адміністративного судочинства України суд розглядає справи за правилами спрощеного позовного провадження протягом розумного строку, але не більше шістдесяти днів із дня відкриття провадження у справі.
Отже, рішення у цій справі приймається судом 04.06.2021 року, тобто у межах строку встановленого ст.258 Кодексу адміністративного судочинства України.
Вказують, що зі змісту цього рішення встановлено, що податковим органом прийнято Рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, а саме п.8 Критеріїв ризиковості.
На думку позивача, таке рішення податкового органу є протиправним та незаконним, оскільки порушує права та їх інтереси, з огляду на той факт, що внесення до переліку ризикових надає контролюючому органу беззаперечну підставу для автоматичного зупинення реєстрації податкових накладних.
Вказують, що оскаржуване рішення податкового органу перешкоджає здійсненню господарської діяльності ТОВ «МІДІМ» з огляду на те, що всі податкові накладні, що реєструє в ЄРПН, позивача автоматично зупиняються і це створює додаткові перешкоди в здійсненні господарських операцій (а саме необхідність постійно витрачати додатковий час, трудові та матеріальні ресурси на підготовку пояснень та копій документів з метою розблокування податкових накладних), а також руйнує ділову репутацію позивача перед контрагентами.
Позивач не погоджується з таким рішенням відповідача, вважає його протиправним та таким, що прийнято без урахування всіх обставин справи та у порушення норм чинного законодавства, у зв`язку із чим звернувся до суду із цим позовом.
ІІІ. ДОВОДИ ВІДПОВІДАЧА
Рішення щодо включення до переліку ризикових платників податків прийнято з урахуванням наявної податкової інформації ТОВ «Мідім», яка стала відома у процесі поточної діяльності при реалізації покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції та свідчить про наявність ознак здійснення ризикових операцій, а саме: при проведенні аналізу схеми руху ПДВ та зареєстрованих податкових накладних в ЄРПН у 2020 році платника ТОВ «Мідім» () встановлено придбання запчастин для автомобіля від підприємств, які включені до переліку ризикових: ТОВ «Вантажзапчастина» (), ТОВ «Женіс ЛТД» (), ТОВ «Торіо Груп» (код ЄДРПОУ 4287557), ПП «Імекс 2112» (), ПП «Тракс - Логістик» ().

Сумнівний ПК складає 7119,7 тис. грн.., що становить 38,0% від загального ПК.

Податкові зобов`язання за 2020 рік по ТОВ «Мідім» сформовані за рахунок реалізації придбаних запчастин, в тому числі на підприємства, які включено до переліку ризикових ТОВ «ВИТОТРЕЙД» ().

У період з жовтня по грудень 2020 року згідно ЄРПН та наданим деклараціям з ПДВ податкові зобов`язання на підприємстві відсутні.

Станом на 13.02.2021 року ліміт платника складає 144,7 тис. гривень.

Підприємство є фігурантом у справах кримінального провадження за ознаками злочину, передбаченого ч. 5 ст. 27, ч.3 ст. 212 КК України.

ІV. ОБСТАВИНИ СПРАВИ ТА ЗМІСТ СПІРНИХ ПРАВОВІДНОСИН

Дослідивши письмові докази, наявні у матеріалах справи, суд встановив такі обставини.

Товариство з обмеженою відповідальністю "МІДІМ" () є юридичною особою, зареєстрованою в Єдиному державному реєстрі про проведення державної реєстрації юридичної особи 05.09.2017 року Номер запису: 0082515.

Взято на облік територіальним органом ДПС України 05.09.2017 року та є платником податку на додану вартість з 01.10.2017 року (ІПН 27).

Основним видом діяльності ТОВ «МІДІМ», що визначений в Єдиному Державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань є: 46.90 Неспеціалізована оптова торгівля.

Для здійснення господарської діяльності ТОВ «МІДІМ» використовує нежитлові (офісні та виробничі) приміщення.

З метою здійснення господарської діяльності товариством були відкриті банківські рахунки.

Згідно відомостей, які містяться в особовому кабінеті платника податків, рішенням про відповідність платника податків на додану вартість критеріям ризиковості платника податків від 15.02.2021 року №11888, ТОВ «МІДІМ» віднесено до переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості.

Зі змісту вищезазначеного рішення видно, що податковим органом прийнято Рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, а саме п.8 Критеріїв ризиковості.

В обґрунтування Рішення №11888 про відповідність ТОВ «МІДІМ» критеріям ризиковості платника податків ГУ ДПС у Дніпропетровській області було зазначено, що «Комісією регіонального рівня відповідно до пункту 6 Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11 грудня 2019 року №1165, встановлено відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку на підставі п.8 Критеріїв ризиковості платника податку, податкова інформація - «наявна податкова інформація структурного підрозділу стосовно взаємовідносин з суб`єктами господарювання, які віднесені та/або свідчать про здійснення ризикових операцій».

Таким чином, враховуючи наведене вище, 15.02.2021 року Комісією регіонального рівня прийнято рішення № 11888 про визнання товариства, таким, що відповідає пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку та включено до переліку ризикових платників податків

Позивач не погоджується з таким рішенням податкового органу, вважає його протиправним та таким, що прийнято без урахування всіх обставин справи, у зв`язку із чим звернувся до суду із цим позовом про визнання його протиправним та скасування.

Вирішуючи спір по суті та надаючи оцінку спірним правовідносинам, суд виходить із такого.

V. ПРАВОВЕ РЕГУЛЮВАННЯ СПІРНИХ ПРАВОВІДНОСИН

Відповідно до пункту 201.1 статті 201 Податкового кодексу України на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.

Пунктом 201.16 статті 201 Податкового кодексу України встановлено, що реєстрація податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути зупинена в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України.

У силу пункту 201.10 статті 201 Податкового кодексу України реєстрація податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних повинна здійснюватися з урахуванням граничних строків: для податкових накладних / розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 1 по 15 календарний день (включно) календарного місяця, - до останнього дня (включно) календарного місяця, в якому вони складені; для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 16 по останній календарний день (включно) календарного місяця, - до 15 календарного дня (включно) календарного місяця, наступного за місяцем, в якому вони складені; для розрахунків коригування, складених постачальником товарів/послуг до податкової накладної, що складена на отримувача - платника податку, в яких передбачається зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг їх постачальнику, - протягом 15 календарних днів з дня отримання такого розрахунку коригування до податкової накладної отримувачем (покупцем).

Функціонування Єдиного реєстру податкових накладних (далі - ЄРПН) відбувається в автоматизованому режимі за правилами, визначеними Порядком ведення єдиного реєстру податкових накладних, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 29.12.2010 року №1246 (далі - Порядок № 1246), а також Порядком електронного адміністрування податку на додану вартість, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 16.10.2014 року (далі - Порядок №569).

Зокрема, пунктом 12 Порядку № 1246 передбачено, що саме в автоматизованому режимі здійснюється перевірка одержаної від платника податків податкової накладної на предмет наявності підстав для зупинення реєстрації.

Порядок зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 11.12.2019 року № 1165 (далі - Порядок № 1165).

За визначенням пункту 2 Порядку №1165 автоматизований моніторинг відповідності податкової накладної/розрахунку коригування критеріям оцінки ступеня ризиків - сукупність заходів та методів, що застосовуються контролюючим органом для виявлення ознак наявності ризиків порушення норм податкового законодавства за результатами проведення автоматизованого аналізу наявної в інформаційних системах контролюючих органів податкової інформації.

Відповідно до пунктів 6 та 7 Порядку №1165 у разі коли за результатами автоматизованого моніторингу платник податку, яким складено податкову накладну/розрахунок коригування, відповідає хоча б одному критерію ризиковості платника податку, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється. Питання відповідності/невідповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку розглядається комісією регіонального рівня. У разі встановлення відповідності платника податку хоча б одному з критеріїв ризиковості платника податку комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку. Включення платника податку до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, здійснюється в день проведення засідання комісії регіонального рівня та прийняття відповідного рішення. Платник податку отримує рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку через електронний кабінет у день прийняття такого рішення (додаток 4). У рішенні зазначається підстава, відповідно до якої встановлено відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку. У разі надходження до контролюючого органу відповідного рішення суду, яке набрало законної сили, комісія регіонального рівня виключає платника податку з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку. Комісія регіонального рівня постійно проводить моніторинг щодо відповідності/невідповідності платників податку критеріям ризиковості платника податку.

У разі коли за результатами автоматизованого моніторингу податкової накладної/розрахунку коригування встановлено, що відображена в них операція відповідає хоча б одному критерію ризиковості здійснення операції, крім податкової накладної/розрахунку коригування, складених платником податку, який відповідає хоча б одному показнику, за яким визначається позитивна податкова історія, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється.

VІ. ОЦІНКА СУДУ

Дослідивши докази по справі, встановлено, що рішення, що є предметом оскарження по справі, прийняте з підстав відповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку, а саме пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку.

Додатком №1 до Порядку № 1165 визначені Критерії ризиковості платника податку на додану вартість, пункт 8 яких передбачає такий критерій як наявність у контролюючих органів податкової інформації, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданих для реєстрації податковій накладній/розрахунку коригування.

Згідно з додатком 4 Порядку №1165 в рішенні про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку обов`язково зазначається підстава його прийняття, зокрема, відповідний пункт критеріїв ризиковості платника податку та у разі відповідності пункту 8 критеріїв ризиковості платника податку розшифровується, яка саме податкова інформація.

Встановлено, що в оскарженому рішенні зазначено про те, що: «наявна податкова інформація структурного підрозділу стосовно взаємовідносин з суб`єктами господарювання, які віднесені та/або свідчать про здійснення ризикових операцій».

Отже, досліджуючи докази по справі, встановлено, що у податкового органу фактично наявна лише податкова інформація структурного підрозділу стосовно взаємовідносин з суб`єктами господарювання, які віднесені та/або свідчать про здійснення ризикових операцій.

Досліджуючи зміст наданої відповідачем даних Єдиного реєстру податкових накладних та безпосередньо оскаржуваного рішення, встановлено відсутність аргументованих посилань відповідача на порушення позивачем норм податкового законодавства.

Відсутні такі посилання і в витязі протоколу засідання Комісії ГУ ДПС у Дніпропетровській області від 158.03.2021 року №73.

Щодо посилання відповідача на податкову інформацію, що «При проведенні аналізу схеми руху ПДВ та зареєстрованих податкових накладних в ЄРПН у 2020 році платника ТОВ «Мідім» () встановлено придбання запчастин для автомобіля від підприємств, які включені до переліку ризикових: ТОВ «Вантажзапчастина» (), ТОВ «Женіс ЛТД» (), ТОВ «Торіо Груп» (код ЄДРПОУ 4287557), ПП «Імекс 2112» (), ПП «Тракс - Логістик» (). Сумнівний ПК складає 7119,7 тис. грн.., що становить 38,0% від загального ПК. Податкові зобов`язання за 2020 рік по ТОВ «Мідім» сформовані за рахунок реалізації придбаних запчастин, в тому числі на підприємства, які включено до переліку ризикових ТОВ «ВИТОТРЕЙД» (). У період з жовтня по грудень 2020 року згідно ЄРПН та наданим деклараціям з ПДВ податкові зобов`язання на підприємстві відсутні. Станом на 13.02.2021 року ліміт платника складає 144,7 тис. гривень. Підприємство є фігурантом у справах кримінального провадження за ознаками злочину, передбаченого ч. 5 ст. 27, ч.3 ст. 212 КК України», суд не приймає до уваги зазначені доводи, оскільки зазначені відомості не були відображені в оскаржуваному рішенні та відсутні докази що були предметом дослідження під час прийняття рішення Комісією з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС у Дніпропетровській області від 15.02.2021 №11888.

Отже, дослідивши надані податковим органом докази по справі, встановлено, що відповідачем не надано документів та доказів, що підтверджують обставини, що слугували підставою для висновку про задіяння підприємства позивача та/або його контрагента у проведенні ризикових операцій.

Верховний Суд у постанові від 23 жовтня 2018 року у справі №822/1817/18 зазначив, що можливість надання платником податків вичерпного переліку документів на підтвердження правомірності формування та подання податкової накладної прямо залежить від чіткого визначення фіскальним органом конкретного виду критерію оцінки ступеня ризиків. Вживання податковим органом загального посилання на пункт відповідних Критеріїв оцінки, без наведення відповідного підпункту, є неконкретизованим та призводить до необґрунтованого обмеження права платника податків бути повідомленим про необхідність надання документів за вичерпним переліком, відповідно до критерію зупинення реєстрації податкової накладної, а не будь-яких на власний розсуд. Відтак, невиконання податковим органом законодавчо встановлених вимог щодо змісту, форми, обґрунтованості та вмотивованості акта індивідуальної дії призводить до його протиправності.

Слід зазначити, що загальними вимогами, які висуваються до індивідуального акту як акту правозастосування, є його обґрунтованість та вмотивованість, а суб`єкт владних повноважень контролюючий орган повинен навести у рішенні конкретні підстави (фактичні і юридичні), а також переконливі і зрозумілі мотиви його прийняття.

Разом з тим, відповідачем як суб`єктом владних повноважень доказів на підтвердження зазначеної інформації суду не надано.

Наведене свідчить, що податковим органом застосовано непрозорі механізми визначення підприємства як такого, що відповідає Критеріям ризиковості, оскільки не доведено, яку саме використано інформацію та чи проведено повний моніторинг діяльності позивача перед тим, як винести рішення про віднесення його до переліку ризикових.

Слід також зазначити, що нормами Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних передбачено чіткий перелік умов, за яких Комісія ДПС може віднести підприємство до категорії ризикових.

Також, слід вказати, що рішенню не передували дії Підприємства щодо реєстрації у ЄРПН податкової накладної чи розрахунку про коригування.

Порядком встановлена певна послідовність прийняття рішення про відповідність платника ПДВ Критеріям ризиковості платника податку на додану вартість. Вирішенню Комісією регіонального рівня питання відповідності платника податку Критеріям ризиковості платника ПДВ має передувати складання та направлення таким платником податкової накладної/розрахунку коригування, потім моніторинг платника податку, податкової накладної/ розрахунку коригування. Встановленню наявності у контролюючих органах податкової інформації, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, яка стала відома контролюючому органу у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, має передувати моніторинг податкової накладної/розрахунку коригування, поданої для реєстрації.

Отже, питання відповідності позивача Критеріям ризиковості платника ПДВ має розглядатись Комісією регіонального рівня за наслідками подання товариством для реєстрації податкової накладної/ розрахунку коригування та моніторингу платника податку і податкової накладної/ розрахунку коригування, що направлена для реєстрації.

Зі змісту оскарженого рішення слідує, що воно прийняте не за наслідками подання позивачем податкової накладної/ розрахунку коригування для реєстрації, що має передувати моніторингу платника податку, моніторингу такої накладної/розрахунку коригування, а у зв`язку з наявною податковою інформацією, що отримана з баз даних ДПС під час виконання функцій контролю.

Таким чином, слід дійти висновку, що відповідачем не доведено, що існують підстави для застосування до позивача пункту 8 Критеріїв ризиковості платників податку, у зв`язку з чим рішення Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС у Дніпропетровській області від 15.02.2021 року №11888 є протиправним та підлягає скасуванню.

За викладених обставин, суд доходить висновку про протиправність оскарженого рішення відповідача, як такого, що прийняте останнім не у спосіб, передбачений законодавства України.

Визначаючись із найбільш ефективним способом відновлення порушеного права Підприємства, суд зазначає, що прийняття контролюючим органом рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку змінює правовий режим моніторингу реєстрації податкових накладних в ЄРПН, з абсолютною невідворотністю призводить до зупинення реєстрації будь-якої податкової накладної в ЄРПН, а відтак такі рішення комісії регіонального рівня можуть бути оскаржено в адміністративному або судовому порядку.

Абзацом 14 пункту 6 Порядку № 1165 визначено, що у разі надходження до контролюючого органу відповідного рішення суду, яке набрало законної сили, комісія регіонального рівня виключає платника податку з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.

Зазначене свідчить, що положеннями Порядку № 1165 передбачено право на оскарження рішення контролюючого органу щодо включення платника податків до переліку ризикових платників податку.

Таким чином, позовні вимоги щодо зобов`язання виключити позивача з переліку ризикових платників податків є дотриманням судом гарантій на те, що спір між сторонами буде остаточно вирішений, при цьому, що задоволення позовних вимог у такий спосіб не є втручанням у дискреційні повноваження відповідача, оскільки ним такі повноваження були самостійно реалізовані шляхом прийняття оскаржених рішень, які були предметом судового розгляду у межах цієї справи.

Враховуючи вищевикладені обставини, суд дійшов висновку про наявність правових підстав для задоволення позовних вимог Товариства з обмеженою відповідальністю МІДІМ до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області та визнання протиправним та скасування рішення Комісії Головного управління ДПС у Дніпропетровській області з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних від 15.02.2021 року №11888 про відповідність ТОВ МІДІМ критеріям ризиковості платника податку, а також зобов`язання Головного управління ДПС у Дніпропетровській області виключити ТОВ МІДІМ з переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості.

Щодо вимоги позивача зобов`язати відповідача подати до суду звіт про виконання судового рішення, суд зазначає про таке.

Відповідно до ч.1 ст.382 КАС України, суд, який ухвалив судове рішення в адміністративній справі, може зобов`язати суб`єкта владних повноважень, не на користь якого ухвалене судове рішення, подати у встановлений судом строк звіт про виконання судового рішення.

Отже, встановлення судового контролю за виконанням судового рішення є правом, а не обов`язком суду.

На теперішній час, суд не знаходить підстав для встановлення судового контролю за виконанням рішення суб`єктом владних повноважень, враховуючи, що у суду не має достатніх підстав вважати, що відповідач буде перешкоджати його виконанню або ухилятися від цього, після набрання рішенням законної сили.

VІІ. ВИСНОВКИ СУДУ

Частиною другою статті 6 КАС України передбачено, що суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини.

Закон України Про судоустрій і статус суддів встановлює, що правосуддя в Україні здійснюється на засадах верховенства права відповідно до європейських стандартів та спрямоване на забезпечення права кожного на справедливий суд.

Відповідно до статті 17 Закону України Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини суди застосовують як джерело права при розгляді справ положення Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та протоколів до неї, а також практику Європейського суду з прав людини та Європейської комісії з прав людини.

Так, Європейський суд з прав людини у рішенні по справі Рисовський проти України (№ 29979/04) визнав низку порушення пункту 1 статті 6 Конвенції, статті 1 Першого протоколу до Конвенції та статті 13 Конвенції у справі, пов`язаній із земельними правовідносинами; в ній також викладено окремі стандарти діяльності суб`єктів владних повноважень, зокрема, розкрито елементи змісту принципу доброго врядування.

Цей принцип, зокрема, передбачає, що у разі якщо справа впливає на такі основоположні права людини, як майнові права, державні органи повинні діяти вчасно та в належний і послідовний спосіб (рішення у справах Beyeler v. Italy №33202/96, Oneryildiz v. Turkey № 48939/99, Moskal v. Poland № 10373/05).

Крім того, в рішеннях Європейського суду з прав людини склалася практика, яка підтверджує, що дискреційні повноваження не повинні використовуватися свавільно, а суд повинен контролювати рішення, прийняті на підставі реалізації дискреційних повноважень, максимально ефективно (рішення у справі Hasan and Chaush v. Bulgaria №30985/96).

Згідно з ч. 1 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Частиною 2 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.

За вказаних обставин, системного аналізу положень чинного законодавства України та матеріалів справи, суд дійшов висновку про наявність підстав для задоволення позовних вимог Товариства з обмеженою відповідальністю МІДІМ до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області та визнання протиправним та скасування рішення Комісії Головного управління ДПС у Дніпропетровській області з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних від 15.02.2021 року №11888 про відповідність ТОВ МІДІМ критеріям ризиковості платника податку, а також зобов`язання Головного управління ДПС у Дніпропетровській області виключити ТОВ МІДІМ з переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості.

Щодо розподілу судових витрат.

Відповідно до частини 1 статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Відповідно до приписів статті 139 КАС України, суд вважає за необхідне стягнути на користь позивача документально підтверджені судові витрати по сплаті судового збору в розмірі 2270,00 грн. за рахунок бюджетних асигнувань відповідача.

Керуючись статтями 241-246, 262 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,-

ВИРІШИВ:

Адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю МІДІМ до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії- задовольнити.

Визнати протиправним та скасувати рішення Комісії Головного управління ДПС у Дніпропетровській області з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних від 15.02.2021 року №11888 про відповідність ТОВ МІДІМ критеріям ризиковості платника податку.

Зобов`язати Головне управління ДПС у Дніпропетровській області виключити ТОВ МІДІМ з переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості.

Стягнути з Головного управління ДПС у Дніпропетровській області за рахунок бюджетних асигнувань на користь Товариства з обмеженою відповідальністю МІДІМ понесені судові витрати зі сплати судового збору в сумі 2270,00 гривень.

Позивач: Товариство з обмеженою відповідальністю МІДІМ (49010, м.Дніпро, вул.Європейська, 30, ).

Відповідач: Головне управління ДПС у Дніпропетровській області (49005, м.Дніпро, вул. Сімферопольська, 17А, ).

Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи рішення суду оскаржується до Третього апеляційного адміністративного суду через Дніпропетровський окружний адміністративний суд відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 Розділу VII Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України.

Повний текст рішення складено 04.06.2021 року.

Суддя В.В. Ільков