Справа № 520/10548/19
Суддя: Калиновський В.А.
Дата ухвалення: 2021-05-24 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 травня 2021 р.Справа № 520/10548/19
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

Головуючого судді: Калиновського В.А.,

Суддів: Мінаєвої О.М. , Макаренко Я.М. ,

за участю секретаря судового засідання Ковальчук А.С

представник відповідача Мироненко О.О.

представник позивача Зайцева В.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю виконавчого комітету Харківської міської ради Харківської області на рішення Харківського окружного адміністративного суду від 15.02.2021 року та за апеляційною скаргою Товариства з обмеженою відповідальністю фірма "НОВОСТЬ" на додаткове рішення Харківського окружного адміністративного суду від 03.03.2021 року, головуючий суддя І інстанції: Спірідонов М.О., м. Харків, повні тексти складено 19.02.2021 року та 09.03.2021 року, відповідно, по справі № 520/10548/19

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю фірма "НОВОСТЬ"

до Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю виконавчого комітету Харківської міської ради Харківської області

про визнання дій протиправними, визнання протиправними та скасування припису і постанови,

ВСТАНОВИВ:

Позивач, Товариство з обмеженою відповідальністю фірма "НОВОСТЬ", звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю виконавчого комітету Харківської міської ради Харківської області, в якому, після уточнення позовних вимог, просив суд:

- визнати дії Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю виконавчого комітету Харківської міської ради Харківської області щодо проведення у період з 01.07.2019 р. по 16.07.2019 р. позапланової перевірки Товариства з обмеженою відповідальністю Фірма «Новость» на об`єкти «Нежитлова будівля літ. «А-2» по вул. Тобольській. 69 у м. Харкові» протиправними;

- визнати протиправним та скасувати припис Інспекції державного архітектурно- будівельного контролю Департаменту територіального контролю виконавчого комітету Харківської міської ради Харківської області про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 16.07.2019 р. №503/568-Пр-У;

- визнати протиправними та скасувати постанови Інспекції державного архітектурно- будівельного контролю Департаменту територіального контролю виконавчого комітету Харківської міської ради Харківської області №119/1736/0/250-19-П від 29.07.2019 р., №118/1735/0/250-19-П від 29.07.2019 р., № 120/1737/0/250-19-П від 29.07.2019 р.;

- визнати протиправним та скасувати припис Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю виконавчого комітету Харківської міської ради Харківської області про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 09.10.2019 року №897-Пр-У;

- визнати протиправною та скасувати постанову Інспекції державного архітектурно- будівельного контролю Департаменту територіального контролю виконавчого комітету Харківської міської ради Харківської області №178/2760/0/250-19-П від 25.10.2019 року.

Рішенням Харківського окружного адміністративного суду від 15.02.2021 року адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю фірма "НОВОСТЬ" задоволено.

Додатковим рішенням Харківського окружного адміністративного суду від 03.03.2021 року клопотання Товариства з обмеженою відповідальністю фірма "НОВОСТЬ" про відшкодування витрат пов`язаних з розглядом справи задоволено частково.

Стягнуто за рахунок бюджетних асигнувань Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю виконавчого комітету Харківської міської ради Харківської області (, адреса місцезнаходження: 61003, м. Харків, майдан Конституції, 7) на користь Товариства з обмеженою відповідальністю ФІРМА "НОВОСТЬ" (, адреса місцезнаходження: 61072, Харківська обл., місто Харків, ВУЛИЦЯ ТОБОЛЬСЬКА, будинок 69) витрати на професійну правничу допомогу адвоката у розмірі 10496,50 грн.

Стягнуто за рахунок бюджетних асигнувань Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю виконавчого комітету Харківської міської ради Харківської області (, адреса місцезнаходження: 61003, м. Харків, майдан Конституції, 7) на користь Товариства з обмеженою відповідальністю ФІРМА "НОВОСТЬ" (, адреса місцезнаходження: 61072, Харківська обл., місто Харків, ВУЛИЦЯ ТОБОЛЬСЬКА, будинок 69) витрати за проведення судової будівельно-технічної експертизи у розмірі 15 700, 00 грн.

Стягнуто за рахунок бюджетних асигнувань Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю виконавчого комітету Харківської міської ради Харківської області (, адреса місцезнаходження: 61003, м. Харків, майдан Конституції, 7) на користь Товариства з обмеженою відповідальністю ФІРМА "НОВОСТЬ" (, адреса місцезнаходження: 61072, Харківська обл., місто Харків, ВУЛИЦЯ ТОБОЛЬСЬКА, будинок 69) сплачену суму недостягнутого судового збору у розмірі 3842,00 грн.

В іншій частині заяву залишено без задоволення.

Не погодившись з рішенням суду першої інстанції, відповідачем, подано апеляційну скаргу, в якій він просить скасувати оскаржуване рішення та прийняти постанову, якою в задоволенні позовних вимог відмовити.

В обґрунтування вимог апеляційної скарги відповідач зазначає, що суд першої інстанції не надав належної оцінки доказам у справі, обставинам та матеріалам, що мають значення для правильного вирішення справи. Зазначив, що перевірка була призначена та проведена у відповідності до вимог законодавства. За результатами перевірки встановлено: здійснення робіт з капітального ремонту без повідомлення про початок виконання будівельних робіт, за відсутності авторського та технічного нагляду. У зв`язку з виявленими порушеннями Інспекцією винесено припис №503/568-Пр-У від 16.07.2019 р. про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, припис № 503/568-Пр-З про зупинення підготовчих та будівельних робіт, постановами №119/1736/0/250-19-П від 29.07.2019 р., №118/1735/0/250-19-П від 29.07.2019 р., №120/1737/0/250-19-П від 29.07.2019 р. накладено штрафи. За результатами проведення повторної перевірки з 26.09.2019 по 09.10.2019 встановлено неусунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, у зв`язку з чим винесено припис №897-Пр-У, постановою №178/2760/0/259-19-Н накладено штраф.

Не погоджуючись з додатковим рішенням, позивач оскаржив його в апеляційному порядку. Вважає, що додаткове рішення прийняте з порушенням норм процесуального права. Просить змінити додаткове рішення в частині розміру стягнутих витрат на професійну правничу допомогу, а саме стягнути за рахунок бюджетних асигнувань відповідача на його користь витрати на професійну правничу допомогу адвоката у розмірі 38987,00.

Позивач подав відзив на апеляційну скаргу відповідача, в якому він, наполягаючи на законності та обґрунтованості рішення рішення суду першої інстанції, просив залишити апеляційну скаргу без задоволення, а оскаржуване рішення без змін.

Відповідач подав відзив на апеляційну скаргу позивача, в якому він, наполягаючи на законності та обґрунтованості додаткового рішення суду першої інстанції, просив залишити апеляційну скаргу без задоволення, а оскаржуване додаткове рішення без змін.

В судовому засіданні суду апеляційної інстанції, представники відповдача та позивача підтримали вимоги апеляційних скарг, просили їх задовольнити, з обставин і обґрунтувань, викладених у них.

Колегія суддів, заслухавши суддю-доповідача, пояснення осіб, які прибули в судове засідання, перевіривши рішення суду та додаткове судове рішення, доводи апеляційних скарг, дослідивши матеріали справи, вважає, що апеляційні скарги не підлягають задоволенню з наступних підстав.

Судом першої інстанції встановлено та підтверджено у суді апеляційної інстанції, що Інспекцією прийнято наказ № 256 від 27.06.2019 щодо здійснення позапланової перевірки на предмет дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил на об`єкті: «Нежитлова будівля літ. «А-2» по вул. Тобольській, 69 у м. Харкові», Суб`єкт містобудування - Товариство з обмеженою відповідальністю ФІРМА "НОВОСТЬ", Код , адреса місцезнаходження: 61072, Харківська обл., місто Харків, ВУЛИЦЯ ТОБОЛЬСЬКА, будинок 69.

На виконання наказу № 256 від 27.06.2019, відповідачем видано направлення на проведення позапланового заходу № 503-Н від 27.06.2019, в якому визначено строк дії з 01.07.2019 по 12.07.2019 року.

Листом № 1446/0/250-19 від 02.07.2019 на адресу ТОВ ФІРМА «НОВОСТЬ» було направлено повідомлення про проведення позапланової перевірки, яке отримано 11.07.2019 року.

Також 02.07.2019 року Інспекцією було опубліковано інформацію про проведення позапланової перевірки на офіційному веб-сайті.

На підставі службової записки від 12.07.2019 у зв`язку з відсутністю суб`єкта містобудування під час проведення перевірки, відповідачем було видано направлення для проведення позапланового заходу державного контролю №568-Н від 15.07.2019 року, в якому визначено строк дії з 15.07.2019 по 16.07.2019 року.

16.07.2019 року Інспекцією складено акт № 503/568-А, яким встановлено, що позивачем проводиться сукупність робіт з капітального ремонту, у тому числі, що передбачають втручання в огороджувальні системи при заміні інженерних систем та обладнання, а саме робити з: розбирання (демонтаж) існуючих стін; розбирання (демонтаж) існуючих перегородок; перестилання підлог з вирівнюванням та додаванням нового матеріалу; заміна підлоги дощатої на підлогу з плитки; заміна віконних рам на металопластикові вікна; влаштування внутрішньої мережі опалення (трубопроводи) та встановлення нових опалювальних приладів (радіатори); реконструкція електропроводки з установленням додаткової арматури. За висновком акта перевірки вищевказані роботи відносяться до капітального ремонту. При цьому, в Єдиному реєстрі документів, що дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт і засвідчують прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, відомостей про повернення на доопрацювання, відмову у видачі, скасування та анулювання зазначених документів Державної архітектурно-будівельної інспекції України, розміщеному на офіційному сайті Держархбудінспекції України (ведеться з 2011 року), відсутня інформація щодо «Нежитлова будівля літ. «А-2» по вул. Тобольській, 69 у м. Харкові». Власником зазначених приміщень ТОВ Фірма «Новость» не представлена проектна документація та документація щодо забезпечення здійснення авторського та технічного нагляду.

З наявних у матеріалах справи документів та пояснень представника позивача вбачається, що в ході проведення позапланового заходу на вказаному об`єкті не був присутній представник ТОВ ФІРМА «НОВОСТЬ». Вказана обставина відповідачем не заперечується. Відповідачем акт про відсутність суб`єкта містобудування не складався, представники органів місцевого самоврядування до перевірки не залучалися.

У зв`язку з виявленням порушень вимог законодавства Інспекцією складено припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 16.07.2019р. №503/568-Пр-У з терміном усунення до 16.09.2019 року, припис № 503/568-Пр-З про зупинення підготовчих та будівельних робіт та три протоколи про адміністративні правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 16.07.2019. Вказані документі направлені позивачу поштою, проте в подальшому повернуті до Інспекції за закінченням терміну зберігання.

За результатами розгляду справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності Інспекцією було винесено постанови про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності №119/1736/0/250-19-П від 29.07.2019 р., №118/1735/0/250-19-П від 29.07.2019 р., №120/1737/0/250-19-П від 29.07.2019 р.

Як зазначалося відповідачем, примірники вказаних постанов Інспекції надіслано на адресу ТОВ Фірма «Новость» засобами поштового зв`язку (поштове відправлення № 013). Однак, матеріалами справи підтверджено, що поштове відправлення №013 адресовано ТОВ «Новосталь», а не позивачу.

З метою перевірки виконання суб`єктом містобудівної діяльності вимог припису від 16.07.2019 року № 503/568-Пр-У, Інспекцією з 26.09.2019 по 09.10.2019 року проведено повторну позапланову перевірку. За результатами перевірки складено акт №897-А від 09.10.2019 року, яким констатовано невиконання припису про усунення раніше виявлених порушень, протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, новий припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності №897-Пр-У від 09.10.2019 року та постанову про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності №178/2760/0/250-19-П від 25.10.2019 року.

За висновком будівельно-технічної експертизи № 28402 від 22.12.2020 року, проведеної Інститутом судових експертиз ім. засл. проф. М. С. Бокаріуса (далі Висновок) встановлено, що роботи, виконані Товариством з обмеженою відповідальністю фірма «НОВОСТЬ» в приміщеннях другого поверху нежитлової будівлі літ. «А-2» по вул. Тобольській, 69 у м. Харкові, які визначені Актом від 16.07.2019 №503/568-А, що складений за результатами проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, відносяться до робіт з поточного ремонту будівлі, які не потребують документів, що дають право на їх виконання, та після закінчення яких об`єкт не підлягає прийняттю в експлуатацію.

Непогодившись із діями відповідача, винесеними приписами та постановами про накладення штрафу, позивач звернувся з даним позовом до суду.

Задовольняючи позовні вимоги, суд першої інстанції виходив з того, що відповідачем не дотримано процедури проведення перевірки, що веде до недопустимості результатів позапланової перевірки від 16.07.2019 року, оскільки вони отриманні незаконним шляхом. Відповідач порушив порядок ознайомлення позивача з результатами розгляду справи про адміністративне правопорушення у сфері містобудівної діяльності. В свою чергу, висновком експертизи спростовано виявлені порушення.

Колегія суддів апеляційної інстанції погоджується з такими висновками суду першої інстанції з огляду на наступне.

Відповідно до ст. 1 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) сфері господарської діяльності" від 05 квітня 2007р. № 877-ІУ (далі - Закон № 877), державний нагляд (контроль) - діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, місцевих державних адміністрацій, органів місцевого самоврядування (далі - органи державного нагляду (контролю)) в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб`єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, допустимого рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища.

Відповідно до п. 7 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету міністрів України від 23 травня 2011 р. № 553 (далі Порядок № 533 від 23.05.2011), під час проведення позапланової перевірки посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язана пред`явити службове посвідчення та надати копію направлення для проведення позапланової перевірки.

Згідно п.9 Порядку № 533 від 23.05.2011, державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб`єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об`єкт будівництва.

У випадку, коли суб`єкти містобудування або його представники, які будують або збудували об`єкт будівництва, були належним чином повідомлені про дату і час проведення перевірки, не прибули на об`єкт будівництва для проведення перевірки, перевірка проводиться із залученням представників органів місцевого самоврядування.

Відповідно до п. 12 Порядку № 533 від 23.05.2011, у разі відсутності суб`єкта містобудування, якому у визначений цим Порядком строк було надіслано повідомлення про проведення перевірки, або його уповноваженої особи (за довіреністю) на об`єкті під час перевірки складається відповідний акт.

Пунктом 13 Порядку № 533 від 23.05.2011 передбачено, що суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, має право: вимагати від посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю дотримання вимог законодавства; перевіряти наявність у посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю службових посвідчень; бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю; за результатами перевірки отримувати та ознайомлюватись з актом перевірки, складеним органом державного архітектурно-будівельного контролю; подавати в письмовій формі, зокрема через електронний кабінет, свої пояснення, зауваження або заперечення до акта перевірки, складеного органом державного архітектурно-будівельного контролю за результатами перевірки.

Згідно ч.6 ст. 7 Закону № 877, один примірник акта вручається керівнику чи уповноваженій особі суб`єкта господарювання - юридичної особи, її відокремленого підрозділу, фізичній особі - підприємцю або уповноваженій ним особі в останній день заходу державного нагляду (контролю), а другий зберігається в органі державного нагляду (контролю).

Відповідно до п. 21 Порядку № 533 від 23.05.2011, у разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, від отримання акта та припису, вони надсилаються йому рекомендованим листом з повідомленням.

Положеннями п. 19 Порядку № 533 від 23.05.2011 передбачено, що припис складається у двох примірниках. Один примірник припису залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю, а інший надається суб`єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль.

Порядком накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 6 квітня 1995 р. № 244 (далі Порядок № 244) передбачено, що уповноважена посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю складає протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності у двох примірниках, один з яких надається під підпис суб`єкту містобудування, що притягається до відповідальності за правопорушення у сфері містобудівної діяльності, не пізніше трьох робочих днів з дня складення акта перевірки такого суб`єкта містобудування.

Відповідно до п. 17 Порядку № 244, справа може розглядатися за участю суб`єкта містобудування, який притягається до відповідальності, або його уповноваженого представника, експертів, інших осіб.

Відомості про час і місце розгляду справи повідомляються суб`єкту містобудування, який притягається до відповідальності, та іншим особам, які беруть участь у розгляді справи, не пізніше як за три доби до дня розгляду справи.

Неприбуття суб`єкта містобудування у визначений час і місце не перешкоджає розгляду справи.

Згідно п.18 Порядку № 244, справа розглядається відкрито та на засадах рівності всіх учасників.

Відповідно до п.19 Порядку № 244, доказами у справі про правопорушення у сфері містобудівної діяльності є будь-які фактичні дані, на підставі яких встановлюється наявність чи відсутність правопорушення, винність відповідного суб`єкта містобудування в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Зазначені дані встановлюються на підставі протоколу про правопорушення у сфері містобудівної діяльності, у разі потреби на підставі пояснень суб`єкта містобудування, який притягається до відповідальності, свідків, а також інших документів.

Відповідно до п. 25 Порядку № 244, постанова про накладення штрафу складається у трьох примірниках. Перший примірник постанови у триденний строк після її прийняття вручається під розписку керівникові або уповноваженому представникові суб`єкта містобудування чи надсилається йому поштою або через електронний кабінет, про що робиться відмітка у постанові. Другий примірник у разі несплати штрафу в установлений строк пред`являється органом державного архітектурно-будівельного контролю до примусового виконання у порядку та строки, визначені Законом України Про виконавче провадження, а третій - залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю, який виніс постанову.

Статтею 1 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» від 17.02.2011 №3038 (далі Закон №3038) передбачено, що будівництво - це нове будівництво, реконструкція, реставрація, капітальний ремонт об`єкта будівництва.

Відповідно до п. 3.2. ДБН А.2.2-3-2014 «Склад та зміст проектної документації на будівництво», будівництво це нове будівництво, реконструкція, капітальний ремонт та технічне переоснащення об`єктів будівництва.

Згідно п. 3.7. ДБН А.2.2-3-2014, капітальний ремонт це сукупність робіт на об`єкті будівництва, введеному в експлуатацію в установленому порядку, без зміни його геометричних розмірів та функціонального призначення, що передбачають втручання у несучі та огороджувальні системи, при заміні або відновленні конструкцій чи інженерних систем та обладнання, у зв`язку з їх фізичною зношеністю та руйнуванням, поліпшення експлуатаційних показників, а також благоустрій території.

Відповідно до листа Державного комітету України з будівництва та архітектури від 30.04.2003 N 7/7-401 «Щодо віднесення ремонтно-будівельних робіт до капітального та поточного ремонтів», поточний ремонт - це комплекс ремонтно-будівельних робіт, який передбачає систематичне та своєчасне підтримання експлуатаційних якостей та попередження передчасного зносу конструкцій і інженерного обладнання. Якщо будівля в цілому не підлягає капітальному ремонту, комплекс робіт поточного ремонту може враховувати окремі роботи, які класифікуються як такі, що відносяться до капітального ремонту (крім робіт, які передбачають заміну та модернізацію конструктивних елементів будівлі). Поточний ремонт повинен провадитись з періодичністю, що забезпечує ефективну експлуатацію будівлі або об`єкта з моменту завершення його будівництва (капітального ремонту) до моменту постановки на черговий капітальний ремонт (реконструкцію).

Згідно ст. 34 Закону №3038-VI, замовник має право виконувати будівельні роботи після подання замовником повідомлення про початок виконання будівельних робіт відповідному органу державного архітектурно-будівельного контролю - щодо об`єктів будівництва, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1).

Перелік будівельних робіт, які не потребують документів, що дають право на їх виконання, та після закінчення яких об`єкт не підлягає прийняттю в експлуатацію, затверджується Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до п. 1, 3, 4 Переліку будівельних робіт, які не потребують документів, що дають право на їх виконання, та після закінчення яких об`єкт не підлягає прийняттю в експлуатацію, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 7 червня 2017 р. № 406, не потребують документів, що дають право на їх виконання, та після закінчення яких об`єкт не підлягає не підлягає прийняттю в експлуатацію роботи з:

1. Переобладнання та перепланування жилого будинку і жилого приміщення, а також нежилого будинку, будівлі, споруди, приміщення в них, виконання яких не передбачає втручання в огороджувальні та несучі конструкції та/або інженерні системи загального користування, - щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними (СС1), з середніми (СС2) та значними (СС3) наслідками.

3. Реконструкція, капітальний ремонт, технічне переоснащення внутрішніх систем:

- опалення, у тому числі що передбачає встановлення або заміну обладнання індивідуальних теплових пунктів, заміна трубопроводів систем опалення, балансування систем опалення, встановлення балансувальних клапанів та/або витратомірів, зміна типу систем опалення з однотрубної на двотрубну та/або з вертикальної на горизонтальну, встановлення та/або заміна опалювальних приладів, обладнання опалювальних приладів автоматичними регуляторами температури в приміщеннях, встановлення та заміна приладів-розподілювачів та іншого обладнання регулювання і обліку теплової енергії;

- водопостачання та водовідведення, у тому числі трубопроводів;

- силових та слабкострумових систем, які забезпечують функціонування будівель і споруд.

4. Заміна існуючих заповнень віконних, балконних та дверних прорізів.

Відповідно до ст. 11 Закону України від 20.05.1999 № 687-XIV «Про архітектурну діяльність», під час будівництва об`єкта архітектури здійснюється авторський та технічний нагляд.

Згідно з Порядком здійснення авторського нагляду під час будівництва об`єкта архітектури та Порядком здійснення технічного нагляду під час будівництва об`єкта архітектури, затверджених затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11 липня 2007 р. N 903, авторський та технічний нагляд здійснюється у процесі нового будівництва, реконструкції, реставрації, капітального ремонту будівель і споруд, а також технічного переоснащення діючих підприємств

З наявних у матеріалах справи документів, пояснень представника позивача вбачається, що в ході проведення позапланового заходу на вказаному об`єкті, належному позивачеві, пред`явлення (вручення) посвідчення (направлення) на перевірку, а також службових посвідчень посадових осіб Інспекції не здійснювалося. При цьому, як встановлено судом, відповідач провів позапланову перевірку за відсутності суб`єкта містобудування. Вищенаведене зокрема підтверджується тим, що акт, припис та протоколи за результатами позапланової перевірки від 16.07.2019 року складені без підпису позивача.

В свою чергу, відповідач жодного належного доказу у відповідності до вимог ст. 77 КАС України на спростування факту проведення перевірки за відсутності уповноваженого представника позивача не надав.

При цьому, суд враховує, що відповідачем акт про відсутність суб`єкта містобудування не складався, представники органів місцевого самоврядування не залучалися.

З системного тлумачення вимог, передбачених п. 9, 12 Порядку № 533 вбачається, що контролюючі органи мають право здійснювати перевірку об`єкта або у присутності власника, або у присутності представників органів місцевого самоврядування за наявності відповідного акту про відсутність суб`єкта містобудування. Самовільне проникнення у приміщення без відома власника та/або без залучення представників органів місцевого самоврядування є незаконним. Однак, незважаючи на відсутність позивача на об`єкті перевірки, посадові особи Інспекції в порушення вимог Порядку № 533 без відома позивача зайшли усередину приміщення, яке є приватною власністю позивача, та без залучення представників органів місцевого самоврядування провели перевірку, що веде до недопустимості результатів позапланової перевірки від 16.07.2019 року, оскільки вони отриманні незаконним шляхом.

Суд вважає обґрунтованими доводи позивача у частині порушення порядку ознайомлення з результатами позапланової перевірки, адже акт та приписи за результатами перевірки мали бути підписані відповідачем та вручені (направлені) позивачу в останній день проведення перевірки, тобто 16.07.2019 року; протокол не пізніше 19.07.2019. Однак, як встановлено судом жодний із цих документів не був вручений позивачу до дня звернення до адміністративного суду.

Враховуючи, що відомості про дату, час і місце розгляду справи були зазначені у протоколах від 16.07.2019 року, які позивачем не були отримані, колегія суддів вважає правомірним висновок суду першої інстанції про те, що винесення оскаржуваних постанов без надання можливості позивачу надати необхідні пояснення та скористатися правом на захист є порушенням вимог п. 16-17, 20 Порядку № 244.

При цьому, судова колегія вважає необгрунтованими доводи скаржника про направлення вищенаведених документів на адресу позивача поштовим відправленням за № 380, оскільки: по-перше, відправлення актів та приписів було здійснено з порушенням строків; по-друге, поштове відправлення № 380 було повернуто 05.08.2019 відправнику по закінченню встановленого терміну зберігання.

Тобто, приймаючи 29.07.2019 постанови про накладення штрафів, відповідач ще не мав відомостей щодо повідомлення позивача про розгляд справи, але тим не менш прийняв рішення про притягнення до відповідальності за відсутності позивача.

Крім того, суд вважає необхідним застосувати загальне правило правової визначеності, котре є невід`ємним елементом запровадженого ст. 8 Конституції України верховенства права та поглинає фактор обізнаності особи з майбутньою подією реалізації адміністративним органом владної управлінської функції з накладення санкції. Сам лише факт направлення адміністративним органом документів на адресу приватної особи не може бути ототожнений з фактом обізнаності цієї особи з майбутнім розглядом питання про накладення санкцій безвідносно до обставин фізичного одержання особою документів та обставин правової поведінки цієї особи. Суд вважає, що згадане у тексті п.17 Порядку №244 дієслово «повідомляються» слід тлумачити як подію вручення особи кореспонденції або відмови особи від одержання кореспонденції.

З огляду на зазначене, суд приходить до висновку, що відповідач не надав до суду належних та достовірних доказів доведення до відома позивача інформації про час і місце розгляду питання про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

При цьому, відповідач не вручив позивачеві примірники постанов №119/1736/0/250-19-П від 29.07.2019 р., №118/1735/0/250-19-П від 29.07.2019 р., №120/1737/0/250-19-П від 29.07.2019 р. Доводи відповідача про направлення вищезгаданих постанов на адресу позивача як такі є необґрунтованими, оскільки поштове відправлення № 013 адресовано не позивачу, а ТОВ «НОВОСТАЛЬ». Вищенаведене унеможливило отримання листа позивачем. Отже, відповідач порушив порядок ознайомлення позивача з результатами розгляду справи про адміністративне правопорушення у сфері містобудівної діяльності.

Суд зазначає, що лише дотримання умов та порядку прийняття контролюючими органами рішень про проведення перевірок, може бути підставою для визнання правомірними дій контролюючого органу щодо їх проведення. У свою чергу порушення контролюючим органом вимог щодо призначення та проведення перевірки призводить до відсутності правових наслідків такої. Таким чином, у випадку незаконності перевірки, прийнятий за її результатами акт індивідуальної дії підлягає визнанню протиправним та скасуванню.

Судова колегія вважає хибними доводи апеляційної скарги про виявлені за результатами позапланової перевірки порушення у акті № 503/568-А, зокрема стосовно здійснення робіт з капітального ремонту і допущення порушень у вигляді виконання будівельних робіт за відсутності права на їх виконання (неподання повідомлення про початок виконання будівельних робіт), незабезпечення авторського та технічного нагляду, оскільки вони повністю були спростовані висновком будівельно-технічної експертизи № 28402 від 22.12.2020 року, проведеної Інститутом судових експертиз ім. засл. проф. М. С. Бокаріуса

При цьому, суд зауважує, що оскільки висновком підтверджено, що сукупність робіт, виконаних позивачем, є поточним ремонтом, що не є «будівництвом» у значенні ст. 1 Закону №3038, забезпечення такого процесу авторським та технічним наглядом законодавством не вимагається.

Таким чином, колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції про те, що висновок відповідача про порушення позивачем ст. 11. Закону України «Про архітектурну діяльність», Порядку здійснення авторського нагляду під час здійснення будівництва та Порядку здійснення технічного нагляду під час будівництва об`єкта архітектури є протиправним, не відповідає вимогам чинного законодавства.

Отже, суд приходить до висновку про обґрунтованість доводів позивача у частині порушення права на участь у заході контролю, який було здійснено за його відсутності, і зазначає, що саме лише порушення процедури проведення перевірки є достатньою підставою для скасування результатів цієї перевірки. Аналогічна правова позиція висловлена у постановах Верховного Суду по справі №208/6557/16-а від 21 травня 2020 року (п.40), по справі №21-425а14 від 27.01.2015, по справі №2а-10138/12/2670 від 05.02.2019, по справі №807/242/14 від 04.02.2019, по справі №804/12558/14 від 23.01.2018, по справі № 210/3059/17 від 27.02.2019 (п.28,29), по справі №201/3017/17 від 07.02.2019 (п.40) та ін.

Отже, у даному випадку позивачем спростовано як факт виявлених відповідачем порушень, так і доведено процедурні порушення проведення перевірки Інспекцією, які нівелюють її результати. Натомість відповідач не надав суду належних та допустимих доказів правомірності своїх дій та рішень.

Суд вважає за необхідне наголосити, що незалежно від змісту висновку судової будівельно-технічної експертизи, саме лише порушення процедури проведення перевірки є достатньою підставою для скасування результатів цієї перевірки. Крім того, відсутність порушень, зафіксованих в Акті первинної перевірки, автоматично нівелює висновки Акту повторної перевірки, яка проводилася Інспекцією у жовтні 2019 року, та, відповідно, визначає безпідставність припису та постанови, складених на його підставі.

Таким чином, враховуючи недотримання відповідачем процедури проведення перевірки, спростування висновком експертизи виявлених порушень, колегія суддів погоджується із висновком суду першої інстанції про наявність правових підстав для задоволення позовних вимог.

Доводи апеляційної скарги відповідача є безпідставними, спростовуються наведеним вище та не впливають на правомірність висновків суду першої інстанції, зміст апеляційної скарги, яка частково дублює відзив на позовну заяву, поданий до суду першої інстанції, містить виключно суб`єктивне бачення відповідачем обставин справи, які розглянуто судом першої інстанції та надано належну правову оцінку, а відтак, підстави для скасування оскаржуваного рішення суду першої інстанції відсутні.

Отже, колегія суддів переглянувши рішення суду першої інстанції, вважає, що при його прийнятті суд дійшов вичерпних юридичних висновків щодо встановлення обставин справи і правильно застосував до спірних правовідносин сторін норми матеріального та процесуального права.

Відповідно до ст. 242 КАС України, рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Згідно ч. 1 ст. 316 КАС України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Зважаючи на встановлені обставини справи, колегія суддів дійшла висновку, що рішення Харківського окружного адміністративного суду від 15.02.2021 року по справі № 520/10548/19 прийнято з дотриманням норм чинного процесуального та матеріального права і підстав для його скасування не виявлено.

Задовольняючи частково заяву Товариства з обмеженою відповідальністю фірма "НОВОСТЬ" про відшкодування витрат пов`язаних з розглядом справи, суд першої інстанції виходив з того, що складність даної справи та виконані адвокатом роботи (надані послуги); обсяг наданих адвокатом послуг та виконаних робіт є неспівмірними із заявленою сумою на відшкодування витрат на правничу допомогу, оскільки зазначена справа є справою незначної складності. Таким чином, суд дійшов висновку, що на користь позивача підлягають відшкодуванню: витрати на професійну правничу допомогу адвоката у розмірі 10496,50 грн., витрати за проведення судової будівельно-технічної експертизи у розмірі 15 700, 00 грн., сплачена сума судового збору у розмірі 3842,00 грн.

Апеляційний суд погоджується із такими висновками суду першої інстанції, з огляду на наступне.

Відповідно до ч. 1 ст. 252 Кодексу адміністративного судочинства України суд, що ухвалив судове рішення, може за заявою учасника справи чи з власної ініціативи ухвалити додаткове рішення, якщо: 1) щодо однієї із позовних вимог, з приводу якої досліджувалися докази, чи одного з клопотань не ухвалено рішення; 2) суд, вирішивши питання про право, не визначив способу виконання судового рішення; 3) судом не вирішено питання про судові витрати.

Відповідно до ч. 1, п. 1 ч. 3 ст. 132 КАС України, судові витрати складаються із судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати на професійну правничу допомогу.

За приписами ч.1 ст.139 КАС України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Розмір витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв`язку з розглядом справи, встановлюється судом на підставі поданих сторонами доказів (договорів, рахунків тощо).

Такі докази подаються до закінчення судових дебатів у справі або протягом п`яти днів після ухвалення рішення суду за умови, що до закінчення судових дебатів у справі сторона зробила про це відповідну заяву (ч.7 ст.139 КАС України).

Відповідно ч.3, 4 ст.143 Кодексу адміністративного судочинства України, якщо сторона з поважних причин не може до закінчення судових дебатів у справі подати докази, що підтверджують розмір понесених нею судових витрат, суд за заявою такої сторони, поданою до закінчення судових дебатів у справі, може вирішити питання про судові витрати після ухвалення рішення по суті позовних вимог.

Для вирішення питання про судові витрати суд призначає судове засідання, яке проводиться не пізніше п`ятнадцяти днів з дня ухвалення рішення по суті позовних вимог.

Частинами 3, 4 статті 134 КАС України визначено, що для цілей розподілу судових витрат: 1) розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою; 2) розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат.

Для визначення розміру витрат на правничу допомогу та з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги.

Аналіз наведених норм дає підстави для висновку, що розмір суми витрат на правничу допомогу адвоката визначається згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі доказів щодо обсягу та вартості виконаних робіт, витрати на проведення яких понесені в межах розгляду конкретної судової справи. При цьому розмір витрат має бути співмірним із складністю виконаних адвокатом конкретних робіт та часом, витраченим на виконання цих робіт.

Принцип співмірності витрат на оплату послуг адвоката запроваджено у частині п`ятій статті 134 Кодексу адміністративного судочинства України. Так, розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із: 1) складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); 2) часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); 3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; 4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи (ч.5 ст.134 КАС України).

Згідно з ч.6 ст.135 КАС України, у разі недотримання вимог частини п`ятої цієї статті суд може, за клопотанням іншої сторони, зменшити розмір витрат на правничу допомогу, які підлягають розподілу між сторонами.

Обов`язок доведення неспівмірності витрат покладається на сторону, яка заявляє клопотання про зменшення витрат на оплату правничої допомоги адвоката, які підлягають розподілу між сторонами (ч.7 ст.135 КАС України).

З аналізу положень статті 134 Кодексу адміністративного судочинства України вбачається, що склад та розмір витрат на професійну правничу допомогу підлягає доказуванню в судовому процесі. Сторона, яка хоче компенсувати судові витрати, повинна довести та підтвердити розмір заявлених судових витрат, пов`язаних безпосередньо з розглядом певної судової справи, а інша сторона може подати заперечення щодо неспівмірності розміру таких витрат.

Відповідно до статті 30 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» гонорар є формою винагороди адвоката за здійснення захисту, представництва та надання інших видів правової допомоги клієнту. Порядок обчислення гонорару (фіксований розмір, погодинна оплата), підстави для зміни розміру гонорару, порядок його сплати, умови повернення тощо визначаються в договорі про надання правової допомоги. При встановленні розміру гонорару враховуються складність справи, кваліфікація і досвід адвоката, фінансовий стан клієнта та інші істотні обставини. Гонорар має бути розумним та враховувати витрачений адвокатом час.

Пунктом 3.2 рішення Конституційного Суду України від 30.09.2009 року № 23-рп/2009 передбачено, що правова допомога є багатоаспектною, різною за змістом, обсягом та формами і може включати консультації, роз`яснення, складення позовів і звернень, довідок, заяв, скарг, здійснення представництва, зокрема в судах та інших державних органах тощо. Вибір форми та суб`єкта надання такої допомоги залежить від волі особи, яка бажає її отримати. Право на правову допомогу - це гарантована державою можливість кожної особи отримати таку допомогу в обсязі та формах, визначених нею, незалежно від характеру правовідносин особи з іншими суб`єктами права.

Склад та розмір витрат, пов`язаних з оплатою правової допомоги, входить до предмета доказування у справі. На підтвердження цих обставин суду повинні бути надані договір про надання правової допомоги (договір доручення, договір про надання юридичних послуг та ін.), документи, що свідчать про оплату гонорару та інших витрат, пов`язаних із наданням правової допомоги, оформлені у встановленому законом порядку (квитанція до прибуткового касового ордера, платіжне доручення з відміткою банку або інший банківський документ, касові чеки, посвідчення про відрядження). Зазначені витрати мають бути документально підтверджені та доведені. Відсутність документального підтвердження витрат на правову допомогу, а також розрахунку таких витрат є підставою для відмови у задоволенні вимог про відшкодування таких витрат.

Як вбачається з матеріалів справи, професійна правнича допомога у даній справі надавалася відповідно до договору №01/18/09 від 18.09.2019 про надання правової допомоги між Товариством з обмеженою відповідальністю ФІРМА "НОВОСТЬ" (Клієнтом) та Адвокатським об`єднанням "Кролевецький та партнери" (надалі також договір №01/18/09 від 18.09.2019).

Згідно з підпунктом 1.1. пункту 1 договору №01/18/09 від 18.09.2019 на умовах, визначених цим Договором, Адвокатське об`єднання здійснює на платній основі надання Клієнту або на користь вказаних ним осіб правову допомогу, в тому числі поточного юридичного обслуговування.

Положеннями підпункту 3.1 пункту 3 Договору встановлено, що вартість послуг по наданню Клієнту правової допомоги є гонораром.

Підпунктом 3.5 пункту 3 договору №01/18/09 від 18.09.2019 визначено, що вартість відпрацьованого в інтересах Клієнта часу в процесі надання правової допомоги, обсяг якої виходить за межі поточного обслуговування, а саме є роботами і послугами, що визначені п.п.1.3-1.6 цього Договору, визначається сторонами окремо шляхом підписання додаткових угод до цього Догвору.

У Додатку №1 до вказаного Договору сторони узгодили ставки погодинної оплати Адвокатського об`єднання "Кролевецький та партнери", відповідно до якого ставка оплати складає 1000,00 грн. за одну годину роботи.

Додатковою угодою №1 від 02 жовтня 2019 року, визначено перелік послуг та порядок оплати гонорару.

Згідно меморіального ордеру від 26.11.2019, від 31.03.2020, квитанції від 18.02.21, позивачем сплачено на рахунок Адвокатського об`єднання "Кролевецький та партнери" 38987,00 грн.

Згідно акту здачі - приймання наданих послуг №9 від 18.02.21 за договором №01/18/09 від 18.09.19, Адвокатським об`єднанням "Кролевецький та партнери" надано позивачу юридичних послуг на загальну суму 38987,00 грн./58,25 год.

Згідно детального опису робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом на виконання договору №01/18/09 від 18.09.19, судом встановлено, що позивачем отримано наступні послуги адвоката:

- аналіз наданої Клієнтом інформації щодо перевірки, проведеної відносно нього Інспекцією ДАБК Департаменту територіального контролю виконавчого комітету Харківської міської ради Харківської області (далі - Інспекція). Пошук інформації про проведену перевірку у реєстрі позапланових перевірок. Аналіз наданих документів;

- у зв`язку з відсутністю у Клієнта документів, складених Інспекцією з метою та за результатами проведення перевірки, та необхідністю встановлення обставин проведення перевірки, а також отримання повної інформації про її хід та результати - складання та направлення адвокатських запитів до Інспекції та Харківської дирекції АТ "Укрпошта";

- отримання з Єдиного реєстру виконавчих проваджень інформації про виконавчі провадження, відкриті щодо Клієнта на підставі постанов Інспекції;

- пошук актуальних правових позицій Верховного Суду щодо відсутності негативних наслідків перевірки, проведеної з порушенням вимог закону. Складання та подання до суду позовної заяви про визнання дій протиправними, визнання протиправними та скасування припису та постанов Інспекції; заяви про забезпечення позову шляхом зупинення стягнення на підставі оскаржуваних постанов Інспекції; заяви про витребування доказів. Складання та подання до Інспекції повідомлення про оскарження припису та постанов;

- складання клопотання про відкладення розгляду справи про правопорушення (невиконання припису про усунення порушень), подання клопотання до Інспекції. Виїзд до Інспекції для участі у розгляді справи;

- аналіз документів щодо призначення, проведення та результатів перевірки, наданих Інспекцією у відповідь на адвокатський запит. Формування правової позиції по суті виявлених порушень. Складання порівняльної таблиці щодо переліку робіт, зазначених в Акті перевірки, та фактично здійснених Клієнтом на об`єкті;

- виїзд до Інспекції для участі у розгляді справи про правопорушення. Отримання нових припису та постанови про накладення штрафу у приміщенні Інспекції;

- складання та подання до суду заяви про зміну предмета позову (доповнення позовних вимог вимогами про скасування нового припису та постанови Інспекції); клопотання про розгляд справи у загальному позовному провадженні; клопотання про збільшення строку надання відповіді на відзив; заяви про надання доказів на підтвердження розміру судових витрат після ухвалення рішення суду. Складання та подання до Інспекції повідомлення про оскарження нового припису та постанови;

- участь у судовому засіданні Харківського окружного адміністративного суду по справі №520/10548/19 в якості представника Позивача (Клієнта). Підтримання заяви про зміну предмета позову;

- аналіз наданого Інспекцією відзиву на позовну заяву з доданими документами. Складання та подання до суду відповіді на відзив; заяви про уточнення позовних вимог; клопотання про призначення судової будівельно-технічної експертизи;

- участь у судовому засіданні Харківського окружного адміністративного суду по справі №520/10548/19 в якості представника Позивача (Клієнта). Долучення до матеріалів справи відповіді на відзив, заяви про уточнення позовних вимог та клопотання про призначення судової будівельно-технічної експертизи;

- складання та подання до суду клопотання про долучення документа до матеріалів справи (довідки ТОВ Фірма Новость про те, що протягом 2019 р. експлуатація будівлі (приміщень) по вул. Тобольській, 69 у м. Харкові не зупинялась);

- участь у судовому засіданні Харківського окружного адміністративного суду по справі №520/10548/19 в якості представника Позивача (Клієнта). Підтримання клопотання пр призначення судової будівельно-технічної експертизи;

- аналіз клопотання експерта про надання додаткових матеріалів. Складання адвокатського запиту до КП "Харківське міське бюро технічної інвентаризації" ХМР з метою отримань інвентаризаційної справи, запитуваної експертом;

- отримання відповіді від КП "Харківське міське бюро технічної інвентаризації" ХМР адвокатський запит, з`ясування факту відсутності у вказаного підприємств інвентаризаційної справи на об`єкт Клієнта;

- складання адвокатського запиту до ТОВ «Харківське бюро технічної інвентаризації» метою отримання інвентаризаційної справи, запитуваної експертом;

- виїзд до ТОВ "Харківське бюро технічної інвентаризації" для отримання копії інвентаризаційної справи у відповідь на адвокатський запит;

- складання та подання до суду заяви про надання додаткових матеріалів за клопотання експерта;

- складання та подання до суду заяви про задоволення клопотання експерта про забезпеченню прибуття експерта, належні умови праці, а також безперешкодне обстеження об`єкта для проведення призначеної судом будівельно-технічної експертизи;

- виїзд за місцем знаходження об`єкта Клієнта для участі в обстеженні об`єкта експертом;

- отримання інформації з офіційного веб-порталу "Судова влада" про призначення справи розгляду. Складання та подання клопотання про ознайомлення з матеріалами справи, зв`язку з виїздом державного виконавця для складання акта опису майна Клієнта, переговори з державним виконавцем щодо зупинення виконавчих дій у виконавчих провадженнях зі постановами Інспекції у зв`язку з оскарженням таких постанов у судовому порядку Складання та подання до Шевченківського ВДВС у м. Харкові Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків) заяви зупинення виконавчих дій до набрань:; законної сили рішенням суду у справі 520/10548/19;

- ознайомлення з матеріалами справи 520/10548/19 у суді. Складання додаткових пояснень урахуванням висновку експертизи та правових позицій Верховного Суду у справах пре оскарження дій та рішень ДАБІ (процедурні порушення нівелюють наслідки перевірки);

- складання заяви про забезпечення позову шляхом зупинення стягнення у зведеному виконавчому провадженні на підставі оскаржуваних постанов Інспекції;

- участь у судовому засіданні Харківського окружного адміністративного суду по справі №520/10548/19 в якості представника Позивача (Клієнта). Розгляд заяви про забезпечення позову;

- участь у судовому засіданні Харківського окружного адміністративного суду по справ: №520/10548/19 в якості представника Позивача (Клієнта). Розгляд справи по суті;

- складання заяви про стягнення на користь Позивача понесених ним судових витрат.

Разом з тим, колегія суддів вважає за необхідне зазначити, що суд не зобов`язаний присуджувати стороні, на користь якої ухвалене судове рішення, всі понесені нею витрати на професійну правничу допомогу, якщо, керуючись принципами справедливості та верховенства права, встановить, що розмір гонорару, визначений стороною та його адвокатом, є завищеним щодо іншої сторони спору, враховуючи такі критерії, як складність справи, витрачений адвокатом час, значення спору для сторони тощо.

При визначенні суми відшкодування суд має виходити з критерію реальності адвокатських витрат (встановлення їхньої дійсності та необхідності), а також критерію розумності їхнього розміру, виходячи з конкретних обставин справи.

Аналогічний висновок викладено у постановах Верховного Суду від 02 липня 2020 року у справі №362/3912/18, від 30 вересня 2020 року у справі №201/14495/16-ц.

Ті самі критерії застосовує Європейський суд з прав людини, присуджуючи судові витрати на підставі статті 41 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод. Зокрема заявник має право на компенсацію судових та інших витрат, лише якщо буде доведено, що такі витрати були фактичними і неминучими, а їхній розмір - обґрунтованим (рішення у справі «East/WestAllianceLimited» проти України, заява № 19336/04, п. 269).

У рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Лавентс проти Латвії» від 28 листопада 2002 року зазначено, що відшкодовуються лише витрати, які мають розумний розмір.

У рішеннях від 26 лютого 2015 року у справі «Баришевський проти України», від 10 грудня 2009 року у справі «Гімайдуліна і інших проти України», від 12 жовтня 2006 року у справі «Двойних проти України», від 30 березня 2004 року у справі «Меріт проти України» зазначено, що заявник має право на відшкодування судових та інших витрат лише у разі, якщо доведено, що такі витрати були фактичними і неминучими, а їх розмір обґрунтованим.

Вказане узгоджується з правовою позицією, викладеною в постанові Великої Палати Верховного Суду від 27 червня 2018 року у справі №826/1216/16, а також постановах Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду від 17 вересня 2019 року у справах №810/3806/18, №810/2816/18, №810/3806/18), від 22 листопада 2019 року у справі №810/1502/18.

З системного аналізу вищевказаних правових норм можна дійти висновку, що склад та розмір витрат на професійну правничу допомогу підлягає доказуванню в судовому процесі. Сторона, яка хоче компенсувати судові витрати повинна довести та підтвердити розмір заявлених судових витрат, а інша сторона може подати заперечення щодо не співмірності розміру таких витрат. Результат та вирішення справи безпосередньо пов`язаний із позицією, зусиллям і участю в процесі представника інтересів сторони за договором. При цьому, такі надані послуги повинні бути обґрунтованими, тобто доцільність надання такої послуги та її вплив на кінцевий результат розгляду справи, якого прагне сторона, повинно бути доведено стороною в процесі.

Оцінюючи зміст позовної заяви, предмет даного позову та кількість наданих послуг, вартість яких становить 38987,00 грн., колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції про неспівмірність даної суми у відношенні до переліку наданих послуг, з огляду на наступне.

Так, надані послуги з: аналізу наданої Клієнтом інформації щодо перевірки, проведеної відносно нього Інспекцією ДАБК Департаменту територіального контролю виконавчого комітету Харківської міської ради Харківської області (далі - Інспекція). Пошук інформації про проведену перевірку у реєстрі позапланових перевірок. Аналіз наданих документів; отримання повної інформації про її хід та результати - складання та направлення адвокатських запитів до Інспекції та Харківської дирекції АТ "Укрпошта"; отримання з Єдиного реєстру виконавчих проваджень інформації про виконавчі провадження, відкриті щодо Клієнта на підставі постанов Інспекції; пошук актуальних правових позицій Верховного Суду щодо відсутності негативних наслідків перевірки, проведеної з порушенням вимог закону. Складання та подання до суду позовної заяви про визнання дій протиправними, визнання протиправними та скасування припису та постанов Інспекції; заяви про забезпечення позову шляхом зупинення стягнення на підставі оскаржуваних постанов Інспекції; заяви про витребування доказів. Складання та подання до Інспекції повідомлення про оскарження припису та постанов; складання клопотання про відкладення розгляду справи про правопорушення (невиконання припису про усунення порушень), подання клопотання до Інспекції. Виїзд до Інспекції для участі у розгляді справи; аналіз документів щодо призначення, проведення та результатів перевірки, наданих Інспекцією у відповідь на адвокатський запит. Формування правової позиції по суті виявлених порушень. Складання порівняльної таблиці щодо переліку робіт, зазначених в Акті перевірки, та фактично здійснених Клієнтом на об`єкті; виїзд до Інспекції для участі у розгляді справи про правопорушення. Отримання нових припису та постанови про накладення штрафу у приміщенні Інспекції є послугами, які надавались до початку судового процесу, є такими, що не потребують спеціальних професійних навичок, а отже не відносяться до професійної правничої допомоги.

При цьому, слід зауважити, що правовий аналіз результатів перевірки, матеріалів по справі, судових рішень, включає в себе процес складання позову.

Щодо послуг з аналізу наданого Інспекцією відзиву на позовну заяву з доданими документами. Складання та подання до суду відповіді на відзив; заяви про уточнення позовних вимог; клопотання про призначення судової будівельно-технічної експертизи; складання та подання до суду клопотання про долучення документа до матеріалів справи (довідки ТОВ Фірма Новость про те, що протягом 2019 р. експлуатація будівлі (приміщень) по вул. Тобольській, 69 у м. Харкові не зупинялась); аналізу клопотання експерта про надання додаткових матеріалів. Складання адвокатського запиту до КП "Харківське міське бюро технічної інвентаризації" ХМР з метою отримань інвентаризаційної справи, запитуваної експертом; отримання відповіді від КП "Харківське міське бюро технічної інвентаризації" ХМР адвокатський запит, з`ясування факту відсутності у вказаного підприємств інвентаризаційної справи на об`єкт Клієнта; складання адвокатського запиту до ТОВ "Харківське бюро технічної інвентаризації" метою отримання інвентаризаційної справи, запитуваної експертом; виїзд до ТОВ "Харківське бюро технічної інвентаризації" для отримання копії інвентаризаційної справи у відповідь на адвокатський запит; поглинаються Послуги щодо виїзду за місцем знаходження об`єкта Клієнта для участі в обстеженні об`єкта експертом; отримання інформації з офіційного веб-порталу "Судова влада" про призначення справи розгляду. Складання та подання клопотання про ознайомлення з матеріалами справи, зв`язку з виїздом державного виконавця для складання акта опису майна Клієнта, переговори з державним виконавцем щодо зупинення виконавчих дій у виконавчих провадженнях за постановами Інспекції у зв`язку з оскарженням таких постанов у судовому порядку. Складання та подання до Шевченківського ВДВС у м. Харкові Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків) заяви про зупинення виконавчих дій до набрань; законної сили рішенням суду у справі 520/10548/19; ознайомлення з матеріалами справи 520/10548/19 у суді. Складання додаткових пояснень з урахуванням висновку експертизи та правових позицій Верховного Суду у справах про оскарження дій та рішень ДАБІ (процедурні порушення нівелюють наслідки перевірки); складання заяви про забезпечення позову шляхом зупинення стягнення у зведеному виконавчому провадженні на підставі оскаржуваних постанов Інспекції; складання заяви про стягнення на користь Позивача понесених ним судових витрат, суд зазначає наступне.

Суд надавши детальний аналіз наданим адвокатом послуг та вивчення документів, поданих на підтвердження понесених витрат на професійну правничу допомогу, з метою уникнення присудження за недоцільні, дублюючі одна одну, послуги, які не мали впливу на хід розгляду справи та не потребували спеціальних професійних навиків, доходить висновку, що понесені витрати за вищевказані послуги відшкодуванню не підлягають.

Щодо послуг зі складання та подання до суду заяви про зміну предмета позову (доповнення позовних вимог вимогами про скасування нового припису та постанови Інспекції); клопотання про розгляд справи у загальному позовному провадженні; клопотання про збільшення строку надання відповіді на відзив; заяви про надання доказів на підтвердження розміру судових витрат після ухвалення рішення суду. Складання та подання до Інспекції повідомлення про оскарження нового припису та постанови; складання та подання до суду заяви про надання додаткових матеріалів за клопотання експерта; складання та подання до суду заяви про задоволення клопотання експерта про забезпеченню прибуття експерта, належні умови праці, а також безперешкодне обстеження об`єкта для проведення призначеної судом будівельно-технічної експертизи; участі у судовому засіданні Харківського окружного адміністративного суду по справі №520/10548/19 в якості представника Позивача (Клієнта). Підтримання заяви про зміну предмета позову; участі у судовому засіданні Харківського окружного адміністративного суду по справі №520/10548/19 в якості представника Позивача (Клієнта). Долучення до матеріалів справи відповіді на відзив, заяви про уточнення позовних вимог та клопотання про призначення судової будівельно-технічної експертизи; участі у судовому засіданні Харківського окружного адміністративного суду по справі №520/10548/19 в якості представника Позивача (Клієнта). Розгляд заяви про забезпечення позову та участі у судовому засіданні Харківського окружного адміністративного суду по справі №520/10548/19 в якості представника Позивача (Клієнта). Розгляд справи по суті, суд зазначає наступне.

Суд звертає увагу, що позовна заява складена на 4 сторінках, з яких 1 сторінка містить виклад фактичних обставин спору.

З детального опису наданих адвокатом позивача послуг товариству, судом встановлено, що загальна кількість послуг становить 26.

Сума заявленої до відшкодування витрат за правничу допомогу становить 38987,00 грн, отже надання однієї послуги адвокатом позивача становить 1499,50 грн.

Враховуючи вищевказане, суд вважає, що позивачем доведено правомірність понесених витрат за 7 наданих послуг, відтак розмір витрат на професійну правничу допомогу адвоката за представництво інтересів позивача, що підлягає відшкодуванню складає 10496,50 грн.

Враховуючи положення статті 134 Кодексу адміністративного судочинства України, а саме те, що відшкодування витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним, зокрема, із часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг) та обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт, колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції про те, що визначена представником позивача сума витрат на правничу допомогу в розмірі 38987,00 грн не є співмірною із обсягом виконаних адвокатом робіт, часом, витраченим на виконання відповідних робіт, їх обсягом, а також є значно завищеною.

Враховуючи викладене, колегія суддів вважає обгрунтованим висновок суду першої інстанції про те, що на користь позивача підлягають відшкодуванню витрати на професійну правничу допомогу адвоката у розмірі 10496,50 грн.,

Щодо стягнення за рахунок бюджетних асигнувань Інспекції державного архітектурно - будівельного контролю Департаменту територіального контролю виконавчого комітету Харківської міської ради Харківської області на користь Товариства з обмеженою відповідальністю ФІРМА "НОВОСТЬ" витрат за проведення судової будівельно-технічної експертизи у розмірі 15700,00 грн, суд зазначає наступне.

За приписами пункту 3 частини 3 статті 132 Кодексу адміністративного судочинства України до витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати: пов`язані із залученням свідків, спеціалістів, перекладачів, експертів та проведенням експертиз.

Відповідно до частини 5 статті 137 Кодексу адміністративного судочинства України розмір витрат на підготовку експертного висновку на замовлення сторони, проведення експертизи, залучення спеціаліста, перекладача чи експерта встановлюється судом на підставі договорів, рахунків та інших доказів.

Судом з квитанції №1859-3805-5052-4619 від 03 лютого 2020 року встановлено, що позивачем на оплату послуг експерта за проведення судової будівельно - технічної експертизи витрачено коштів у розмірі 15700,00 грн.

Враховуючи наведене вище, беручи до уваги підтвердження належними доказами понесених позивачем витрат на проведення судової будівельно - технічної експертизи, суд першої інстанції правомірно дійшов висновку про задоволення вимог заяви позивача від 22 лютого 2021 року про відшкодування йому витрат на проведення експертизи у розмірі 15700,00 грн.

Стосовно додаткового стягнення за рахунок бюджетних асигнувань Інспекції державного архітектурно - будівельного контролю Департаменту територіального контролю виконавчого комітету Харківської міської ради Харківської області на користь Товариства з обмеженою відповідальністю ФІРМА "НОВОСТЬ" сплаченої суми судового збору у розмірі 3842,00 грн, колегія суддів зазначає наступне.

Рішенням Харківського окружного адміністративного суду від 15 лютого 2021 року стягнено за рахунок бюджетних асигнувань відповідача на користь позивача сплачений судовий збір у сумі 7635,24 грн.

Так, судом встановлено, що 28 жовтня 2019 року представником позивача подано до суду заяву про зміну предмета спору, якою позивач збільшив позовні вимоги, та сплатив до бюджету 3842,00 грн, що підтверджується квитанціями: №1761-5443-0768-4823 від 28.10.2019, №1761-5443-7553-0060 від 28.10.20219.

З огляду на вищевказані обставини та норми права, суд першої інстанції обгрунтовано дійшов висновку про стягнення за рахунок бюджетних асигнувань Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю виконавчого комітету Харківської міської ради Харківської області на користь Товариства з обмеженою відповідальністю ФІРМА "НОВОСТЬ" сплаченої суми недостягнутого судового збору у розмірі 3842,00 грн.

Отже, додаткове рішення Харківського окружного адміністративного суду від 03.03.2021 року по справі №520/10548/19 прийнято з дотриманням норм чинного процесуального та матеріального права і підстав для його скасування не виявлено.

Керуючись ст. ст. 242, 243, 250, 252, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 328 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю виконавчого комітету Харківської міської ради Харківської області залишити без задоволення.

Рішення Харківського окружного адміністративного суду від 15.02.2021 року по справі № 520/10548/19 залишити без змін.

Апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю фірма "НОВОСТЬ" залишити без задоволення.

Додаткове рішення Харківського окружного адміністративного суду від 03.03.2021 року по справі №520/10548/19 залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та не підлягає касаційному оскарженню, крім випадків, передбачених п. 2 ч. 5 ст. 328 КАС України.

Головуючий суддя В.А. Калиновський
Судді О.М. Мінаєва Я.М. Макаренко
У зв`язку із перебуванням судді Мінаєвої О.М. у відпустці, повний текст постанови складено 07.06.2021 року