Справа № 640/24879/20
Суддя: Качур І.А.
Дата ухвалення: 2021-06-01 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

01 червня 2021 року м. Київ № 640/24879/20

Окружний адміністративний суд міста Києва в складі головуючого судді Качура І.А., розглянувши за правилами спрощеного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні) адміністративну справу

за позовом ОСОБА_1

до Конкурсної комісії з добору кандидатів на посади членів Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сфері енергетики та комунальних послуг в особі ОСОБА_6, ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5

Кабінету Міністрів України

про визнання протиправним та скасування рішення,

ВСТАНОВИВ:

До Окружного адміністративного суду міста Києва звернувся ОСОБА_1 з адміністративним позовом до Конкурсної комісії з добору кандидатів на посади членів Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сфері енергетики та комунальних послуг в особі: ОСОБА_6 ; ОСОБА_2 ; ОСОБА_3 ; ОСОБА_4 ; ОСОБА_5 та Кабінету Міністрів України, в якому просить суд:

- визнати протиправним та скасувати підпункт 6.2. пункту 6 Порядку оцінювання кандидатів на посаду члена Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг (НКРЕКП) у першому конкурсі, оголошеного Конкурсною комісією НКРЕКП 8 липня 2020 р., протокол №1, затвердженого на засіданні Конкурсної комісії з добору кандидатів на посади членів Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг 4 серпня 2020 року, протокол №2;

- визнати протиправним та скасувати рішення Конкурсної комісії з добору кандидатів на посади членів Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сфері енергетики та комунальних послуг щодо затвердження оголошених секретарем Конкурсної комісії ОСОБА_3 результатів першого оцінювання (співбесіди) 16 кандидатів на посаду члена НКРЕКП, проведеного 7 і 8 вересня 2020 року, яке оформлене Протоколом № 4 від 08 вересня 2020 року;

- визнати протиправним та скасувати рішення Конкурсної комісії з добору кандидатів на посади членів Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сфері енергетики та комунальних послуг щодо затвердження оголошених секретарем Конкурсної комісії ОСОБА_3 результатів другого оцінювання (співбесіди) 16 кандидатів на посаду члена НКРЕКП, проведеного 14 і 15 вересня 2020 року, яке оформлене Протоколом № 5 від 15 вересня 2020 року;

- визнати протиправним та скасувати рішення Конкурсної комісії з добору кандидатів на посади членів Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сфері енергетики та комунальних послуг про надсилання Кабінетові Міністрів України звернення щодо організації проведення спеціальної перевірки кандидатів на посаду члена НКРЕКП відповідно до Законів України «Про запобігання корупції» і «Про очищення влади», яке оформлене Протоколом № 5 від 15 вересня 2020 року.

В обґрунтування позовних вимог зазначено, що конкурс на зайняття посади члена Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, який був оголошений 08.07.2020 року та в якому безпосередньо приймав участь позивач, був проведений з порушенням вимог чинного законодавства.

Так, позивач зазначає, що формування складу комісії відбулось з порушенням вимог Закону України «Про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг», а саме ОСОБА_4 на момент його призначення членом Конкурсної комісії був дійсним членом наглядової ради Державного концерну «Укроборонпром», дочірні компанії якого є ліцензіатами НКРЕКП, тобто всі дії комісії відбувались з наявним конфліктом інтересів.

Крім того, позивач зазначає, що відповідачем було затверджено Порядок оцінювання кандидатів на посаду члена НКРЕКП у першому конкурсі, оголошеного Конкурсною комісією НКРЕКП 8 липня 2020 року, протокол №1, з явним порушенням принципу рівності та прозорості, адже фактично цим порядком надано право членам комісії виставляти бали конкурсантам замість члена комісії, який не був присутній на конкурсному доборі.

Ухвалою Окружного адміністративного суду м. Києва від 16.11.2020 року відкрито провадження в адміністративній справі № 640/24879/20 за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні).

Представником Конкурсної комісії з добору кандидатів на посади членів Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, подано до суду відзив на позовну заяву, в якому відповідач зазначив, що Конкурсна комісія діяли в межах і в спосіб, передбачений законами України та іншими нормативно-правовими актами, тобто діяли правомірно, жодним чином не обмежували і не порушували права позивача, що підтверджується доводами, зазначеними у відзиві та відповідними документами.

Разом з тим, представником Кабінету Міністрів України надано відзив на позовну заяву, в якій вказує, що на виконання вимог статті 8 Закону України «Про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг» Конкурсною комісією було прийнято Регламент роботи комісії, відповідно до якого комісією було розроблено та прийнято Порядок оцінювання кандидатів на посаду члена НКРЕКП у першому конкурсі, оголошеного Конкурсною комісією НКРЕКП 8 липня 2020 року, протокол №1. Відповідно до зазначеного порядку всі члени Комісії виставляють конкурсантам оцінки, керуючись власним переконанням в межах максимального балу, проте в разі відсутності одного із членів Конкурсної комісії, замість такого члена оцінка конкурсанту виставляється як середній бал за результатами оцінки інших членів комісії, що не порушує принципу рівності та прозорості оцінювання конкурсантів.

Крім того, відповідачем зазначено, що член Конкурсної комісії ОСОБА_4 був відсутній під час проходження позивачем конкурсу, тому він (навіть за умови наявності конфлікту інтересів) не міг вплинути на права та інтереси позивача.

В свою чергу, позивач надав до суду відповідь на відзив, в якому додатково наголошує на протиправність та необґрунтованість дій Конкурсної комісії при проведенні конкурсу, у зв`язку з чим просить суд задовольнити позовні вимоги в повному обсязі.

Представником Конкурсної комісії та представником Кабінету Міністрів України подано заперечення на відповідь на відзив та письмові пояснення, в якому зазначають, що доводи позовної заяви не підтверджують наявність протиправності дій/рішень відповідачів та не містять доказів порушення прав позивача.

Розглянувши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов і відзив, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив наступне.

25 червня 2020 року Кабінетом Міністрів України було прийнято Розпорядження № 773-р, яким утворено Конкурсну комісію, до складу якої увійшли ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_6 та ОСОБА_5 .

З матеріалів справи вбачається, що 08.07.2020 року Конкурсна комісія з добору кандидатів на посади членів Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, відповідно до свого рішення (Протокол № 1) оголосила відкритий конкурс на зайняття посад членів НКРЕКП.

Одночасно, на засіданні 08 липня 2020 року члени Конкурсної комісії обрали Головою Конкурсної комісії ОСОБА_6 .

Також, на зазначеному засіданні відповідачем було затверджено Регламент Конкурсної комісії, Порядок та умов проведення конкурсного відбору на зайняття посади члена НКРЕКП, Порядок оцінювання кандидатів на посаду члена НКРЕКП у першому конкурсі, оголошеного Конкурсною комісією НКРЕКП 8 липня 2020 року, протокол №1, та Пам`ятку кандидату на посаду члена НКРЕКП.

ОСОБА_1 подав документи до Комісії з конкурсного добору.

Відповідно до протоколу №3 від 27 серпня 2020 року засідання Конкурсної комісії з добору кандидатів на посади членів Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг Конкурсною комісією було прийнято рішення про допуск позивача до участі у відкритому конкурсі з добору кандидатів на посаду члена НКРЕКП.

7 вересня 2020 року відповідно до Графіку проведення співбесід з кандидатами на посаду члена НКРЕКП в рамках першого оцінювання, з позивачем було проведено співбесіду, за результатами якої він отримав 53,8 балів. На першому оцінюванні (співбесіді з кандидатами) були присутні 4 члена Конкурсної комісії.

Так, позивач зазначає, що максимальною кількістю балів за результатами даного оцінювання є 60 балів, однак позивачу стало відомо, що інший кандидат отримав 62,5 балів з 60 можливих.

За результатами другого оцінювання (співбесіди з кандидатами), на якому також були присутні чотири члена Конкурсної комісії, позивач отримав 86,3 балів.

Водночас, позивач зазначає, що максимальна кількість балів, яку міг отримати конкурсант у даному етапі складала 96 балів, однак позивачу стало відомо, що інший кандидат отримав 103,5 з максимальних 96 балів.

В подальшому позивач ознайомився із системою оцінювання кандидатів, та виявив, що зазначені вище бали були сформовані з огляду на застосування Конкурсною комісією підпункту 6.2. пункту 6 Порядку оцінювання кандидатів, відповідно до якого у разі відсутності одного чи двох членів Конкурсної комісії НКРЕКП на засіданні, або неможливості брати участь у голосуванні через конфлікт інтересів загальний бал кандидата визначається наступним чином:

- визначається середній бал шляхом ділення загальної кількості балів, виставлених голосуючими членами Конкурсної комісії НКРЕКП на кількість голосуючих членів Конкурсної комісії НКРЕКП;

- середній бал додається до загальної суми балів за кожного відсутнього (відсутніх) або неголосуючого (неголосуючих) членів Конкурсної комісії НКРЕКП. Секретар Конкурсної комісії НКРЕКП оголошує загальний бал кандидата.

Вважаючи, зазначений вище пункт Порядку оцінювання дискримінаційним, який порушує принцип прозорості конкурсного відбору, а результати оцінювання із застосуванням підпункту 6.2. пункту 6 Порядку не об`єктивними, позивач звернувся до суду з даним адміністративним позовом.

Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд дійшов наступних висновків.

Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до частини 3 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень суд перевіряє чи прийнято такі рішення на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України, з використанням повноважень з метою, з якою це повноваження надано, обґрунтовано, тобто з урахуванням всіх обставин, що мають значення для прийняття рішення, безсторонньо (неупереджено), добросовісно, розсудливо, з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи несправедливій дискримінації, пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення, з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення, своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Правовий статус Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, її завдання, функції, повноваження та порядок їх здійснення визначені Законом України «Про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг» від 22.09.2016 року № 1540-VIII (далі також - Закон № 1540).

Відповідно до статті 1 Закону №1540 Національна комісія, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг (далі - Регулятор), є постійно діючим центральним органом виконавчої влади зі спеціальним статусом, який утворюється Кабінетом Міністрів України.

Особливості спеціального статусу Регулятора обумовлюються його завданнями і повноваженнями та визначаються цим Законом, іншими актами законодавства і полягають, зокрема, в особливостях організації та порядку діяльності Регулятора, в особливому порядку призначення членів Регулятора та припинення ними повноважень, у спеціальних процесуальних засадах діяльності Регулятора та гарантії незалежності в прийнятті ним рішень у межах повноважень, визначених законом, встановленні умов оплати праці членів та працівників Регулятора.

Регулятор є колегіальним органом, що здійснює державне регулювання, моніторинг та контроль за діяльністю суб`єктів господарювання у сферах енергетики та комунальних послуг.

Частиною 2 статті 8 Закону № 1540 закріплено, що призначення на посаду члена Регулятора здійснюється за результатами відкритого конкурсного відбору на зайняття цієї посади, крім випадків, передбачених цим Законом. Організацію та проведення конкурсного відбору здійснює Конкурсна комісія з добору кандидатів на посади членів Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг (далі - Конкурсна комісія), що утворюється і діє відповідно до цього Закону.

З системного аналізу частини 3 статті 8 Закону № 1540 вбачається, що Конкурсна комісія утворюється при Кабінеті Міністрів України, строк її повноважень становить 3 роки.

Склад Конкурсної комісії затверджується Кабінетом Міністрів України. До складу Конкурсної комісії входять:

1) три особи - за поданням комітету Верховної Ради України, до предмета відання якого належать питання розвитку паливно-енергетичного комплексу, вугільної, газової, нафтової, нафтопереробної промисловості, електроенергетики та житлово-комунальних послуг;

2) одна особа - за поданням центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну політику у сфері паливно-енергетичного комплексу;

3) одна особа - за поданням центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну політику у сфері регіонального розвитку та житлово-комунального господарства.

Конкурсна комісія вважається повноважною у разі затвердження в її складі не менше чотирьох осіб.

Членами Конкурсної комісії можуть бути особи, які мають повну вищу освіту, бездоганну ділову репутацію, високі професійні та моральні якості, суспільний авторитет.

Членами Конкурсної комісії не можуть бути особи, які є членами органів управління суб`єктів господарювання, що провадять діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, а також особи, зазначені в частині другій (крім пункту 11) статті 7 цього Закону.

Член Конкурсної комісії не має права брати участь у конкурсному відборі на зайняття посади члена Регулятора. Особа, яка була членом Конкурсної комісії, не має права брати участь у конкурсному відборі на зайняття посади члена Регулятора протягом 12 місяців з дня припинення нею повноважень члена Конкурсної комісії.

Строк повноважень члена Конкурсної комісії становить три роки та може бути припинений достроково Кабінетом Міністрів України за ініціативою органу, що здійснював подання кандидатури члена (членів) Конкурсної комісії, або за власною ініціативою члена Конкурсної комісії.

Члени Конкурсної комісії виконують свої функції на громадських засадах.

За пропозицією членів Конкурсної комісії до роботи Конкурсної комісії на громадських засадах з правом дорадчого голосу можуть залучатися представники Європейської Комісії, Секретаріату Енергетичного Співтовариства, інших міжнародних організацій, які співпрацюють з Україною у сферах енергетики та комунальних послуг.

Конкурсна комісія обирає голову та затверджує регламент своєї роботи.

Засідання Конкурсної комісії проводяться у формі відкритих слухань. Забезпечується відео- та аудіофіксація засідання Конкурсної комісії на офіційному веб-сайті Кабінету Міністрів України. Протоколи засідань Конкурсної комісії розміщуються на офіційному веб-сайті Кабінету Міністрів України протягом трьох робочих днів після проведення засідання.

На засіданнях Конкурсної комісії як спостерігачі можуть бути присутні народні депутати України, представники Європейської Комісії, Секретаріату Енергетичного Співтовариства, інших міжнародних організацій, які співпрацюють з Україною у сферах енергетики та комунальних послуг, а також представники громадськості.

Забороняється незаконне втручання державних органів, органів місцевого самоврядування, їх посадових і службових осіб, політичних партій, громадських об`єднань, інших фізичних або юридичних осіб у діяльність Конкурсної комісії.

Інформація про порядок денний, час і місце проведення засідання Конкурсної комісії оприлюднюється на офіційному веб-сайті Кабінету Міністрів України не пізніш як за два робочі дні до дня засідання.

Роботу Конкурсної комісії забезпечує Секретаріат Кабінету Міністрів України.

Конкурсна комісія оголошує прийом документів на відкритий конкурс:

- у разі закінчення строку повноважень члена (членів) Регулятора, визначеного цим Законом, - не менш як за три місяці до дня закінчення строку повноважень;

- у разі дострокового припинення повноважень члена (членів) Регулятора відповідно до цього Закону - протягом п`яти робочих днів із дня припинення повноважень.

Прийом документів на відкритий конкурс здійснюється протягом 45 календарних днів з дня оголошення конкурсу. Порядок та умови проведення відкритого конкурсу затверджуються Конкурсною комісією та розміщуються на офіційному веб-сайті Кабінету Міністрів України, в загальнодержавних друкованих засобах масової інформації.

Порядок та умови проведення відкритого конкурсу мають містити, зокрема, вимоги щодо:

- критеріїв оцінювання професійної компетентності кандидатів, відповідно до яких Конкурсна комісія складає рейтинг кандидатів на посаду члена (членів) Регулятора;

- забезпечення прозорості проведення конкурсу;

- зберігання матеріалів конкурсу протягом строку повноважень члена Регулятора.

Як вбачається з матеріалів справи на виконання ч.3 ст.8 Закону України «Про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг», 25.06.2020 Кабінетом Міністрів України було прийнято Розпорядження № 773-р, яким утворено Конкурсну комісію, до складу якої увійшли ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_6 та ОСОБА_5 .

На офіційному веб-сайті Державного концерну «Укроборонпром» зазначено, що ОСОБА_4 на момент його призначення членом Конкурсної комісії був дійсним членом наглядової ради зазначеного підприємства, що не заперечується відповідачем.

Крім того, судом встановлено, що відповідно до інформації з сайту концерну «Укроборонпром» щодо підприємств концерну (https://ukroboronprom.com.ua/uk/category/struktura) та реєстру ліцензіатів, розміщеному на сайті НКРЕКП (http://www.nerc.gov.ua/index.php?id=16075), до складу концерну входять підприємства, які є ліцензіатами НКРЕКП, а саме: Державне підприємство «Новатор», Державне підприємство Науково-виробничий комплекс «Прогрес», Державне підприємство «Науково-виробничий комплекс газотурбобудування «Зоря» - «Машпроект», що також не заперечується відповідачем.

Разом з тим, Відповідно до положень Закону України «Про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг», членами Конкурсної комісії не можуть бути особи, які є членами органів управління суб`єктів господарювання, що провадять діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг.

З огляду на вище зазначене, суд зазначає про наявні порушення під час формування складу Конкурсної комісії з добору кандидатів на посади членів НКРЕКП, що впливає на законність прийнятих Конкурсною комісією рішень, виходячи з наступної інформації.

Так, на першому засіданні комісією було прийнято Регламент Конкурсної комісії з добору. Розділом 3 Регламенту Конкурсної комісії передбачені наступні форми роботи Конкурсної комісії: Засідання Конкурсної комісії (п.3.1. Регламенту); Співбесіда з кандидатами (тестування кандидатів) (п.3.2. Регламенту); Робоча нарада (п.3.3. Регламенту).

В подальшому, Конкурсною комісією було затверджено Порядок оцінювання кандидатів на посаду члена Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг (НКРЕКП) у першому конкурсі, оголошеного Конкурсною комісією НКРЕКП 8 липня 2020 р., (протокол №2), яким визначено методологію оцінювання кандидата на зайняття вакантної посади члена НКРЕКП, показники оцінювання та способи їх встановлення.

Згідно з пунктом 1 Порядку оцінювання, оцінювання - це визначення рівня професійної компетентності допущених до конкурсу кандидатів відповідно до критеріїв конкурсного відбору, встановлених «Порядком та умовами проведення відкритого конкурсного відбору на зайняття посади члена Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг», та критеріїв відбору, що відповідають положенням статей 7 і 8 Закону України «Про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг».

Відповідно до пункту 2 Порядку оцінювання, оцінювання кожного кандидата проводиться прозоро, з урахуванням принципів недискримінаційності та об`єктивності.

Пунктом 3 Порядку оцінювання закріплено, що оцінювання здійснюється шляхом проведення співбесід, у відповідності до пункту 2.2.7 Порядку та умов проведення відкритого конкурсного відбору на зайняття посади члена Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг.

Згідно до пункту 4 Порядку оцінювання, співбесіда (перше оцінювання) триває 30 хвилин та проводиться у наступному порядку:

4.1. вступна частина;

4.2. самопрезентація;

4.3. запитання до кандидата (щодо оцінки особистої компетентності; соціальної компетентності; організаторських здібностей; здатності підвищувати свій фаховий рівень, проходження підготовки, перепідготовки, підвищення кваліфікації, стажувань тощо; відповідності етичним та моральним критеріям кандидата);

4.4. завершення співбесіди, оцінювання та оголошення результатів по кандидату.

Пунктом 5 Порядку оцінювання закріплено, що перше оцінювання здійснюється за 5-ти бальною шкалою. Бали виставляються окремо як оцінка:

- самопрезентації;

- особистої та соціальної компетентності, організаторських здібностей;

- відповідності етичним та моральним критеріям.

Максимальна оцінка, яку виставляє член Конкурсної комісії НКРЕКП - 15 балів. Мінімальна - 0 балів.

Відповідно до пункту 7 Порядку оцінювання, співбесіда з визначення рівня професійної компетентності (друге оцінювання) триває до 40 хвилин та проводиться у такому порядку:

7.1. вступна частина;

7.2. запитання до кандидата (щодо його професійної компетенції; здібностей та здатності);

7.3. оцінювання результатів кандидата.

Пунктом 8 Порядку оцінювання передбачено, що друге оцінювання здійснюється за 12-ти бальною шкалою. Бали виставляються окремо як оцінка:

- рівня професійної компетенції (професійні знання, досвід, навички);

- рівня професійних здібностей та здатностей.

Максимальна оцінка, яку виставляє член Конкурсної комісії НКРЕКП - 24 бали. Мінімальна - 0 балів.

При цьому, зазначеним документом закріплені принципи розподілення голосів членів Конкурсної комісії.

Так, частиною 3 статті 8 Закону № 1540 закріплено, що рішення Конкурсної комісії приймаються простою більшістю голосів її членів. У разі рівного розподілу голосів голос голови Конкурсної комісії є вирішальним.

Відповідно до пункту 1.5.4 Регламенту Конкурсної комісії, члени Конкурсної комісії мають право голосувати "за? чи "проти? будь-якого рішення Конкурсної комісії НКРЕКП, а в окремих випадках утриматися від голосування, з обґрунтуванням такого рішення (наприклад, у разі конфлікту інтересів); оголошувати окрему думку щодо рішення Конкурсної комісії НКРЕКП, підписувати рішення Конкурсної комісії НКРЕКП.

Крім того, пунктом 6 Порядку оцінювання кандидатів на посаду члена НКРЕКП закріплено, що кожен член Конкурсної комісії НКРЕКП заповнює по одному листку оцінювання кандидата шляхом обведення або закреслення відповідного балу та здає його секретарю Конкурсної комісії. Секретар Конкурсної комісії, разом із представником Секретаріату Кабінету Міністрів України здійснюють підрахунок балів, виставлених членами Конкурсної комісії НКРЕКП.

З огляду на зазначене, судом встановлено, що у разі присутності 4 членів Конкурсної комісії максимальна кількість балів, яку може набрати конкурсант у першому етапі складає 60 балів, в у другому 96 балів відповідно.

Обґрунтовуючи правомірність своєї позиції, відповідач зазначає, що підпунктом 6.2 пунктом 6 Порядку проведення оцінювання встановлена можливість виставлення додаткових балів замість відсутніх членів комісії.

Так, відповідно до підпункту 6.2 пункту 6 Порядку оцінювання у разі відсутності одного чи двох членів Конкурсної комісії НКРЕКП на засіданні, або неможливості брати участь у голосуванні через конфлікт інтересів загальний бал кандидата визначається наступним чином:

- визначається середній бал шляхом ділення загальної кількості балів, виставлених голосуючими членами Конкурсної комісії НКРЕКП на кількість голосуючих членів Конкурсної комісії НКРЕКП;

- цей середній бал додається до загальної суми балів за кожного відсутнього (відсутніх) або неголосуючого (неголосуючих) членів Конкурсної комісії НКРЕКП. Секретар Конкурсної комісії НКРЕКП оголошує загальний бал кандидата.»

Водночас, суд щодо зазначеного пункту дійшов наступного висновку.

З системного аналізу норм Закону № 1540 та Регламенту комісії вбачається що члени Конкурсної комісії, приймаючи рішення, мають один голос та оцінюють кандидатів на посаду члена НКРЕКП самостійно, маючи конкретно визначену максимальну кількість балів.

Також, суд звертає увагу на те, що будь-який автоматичний перерозподіл голосів, передання свого голосу для голосування чи права на виставлення балів у разі відсутності члена Конкурсної комісії чинним законодавством не передбачено.

Так, з зазначеного вище вбачається, що на виставлення балів конкурсантам мають право лише члени, які присутні на такому конкурсі та лише за себе, керуючись власним переконанням та принципами прозорості та законності, що цілком узгоджується з принципами діяльності конкурсної комісії.

З огляду на вище зазначене, суд погоджується з позицією позивача, що підпунктом 6.2. пункту 6 Порядку оцінювання фактично порушено принципи законності та об`єктивності оцінювання, адже фактичне виставлення балів, які члени Конкурсної комісії не виставили кандидату у зв`язку зі своєю відсутністю під час оцінювання кандидатів (співбесіди з кандидатами), є необ`єктивними та такими, що суперечать нормам чинного законодавства.

Таким чином, враховуючи досліджені факти у сукупності, суд дійшов до переконання про наявність підстав для задоволення позовної вимоги щодо визнання протиправним та скасування підпункту 6.2. пункту 6 Порядку оцінювання кандидатів на посаду члена Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг (НКРЕКП) у першому конкурсі, оголошеного Конкурсною комісією НКРЕКП 8 липня 2020 р., протокол №1, затвердженого на засіданні Конкурсної комісії з добору кандидатів на посади членів Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг 4 серпня 2020 року, протокол №2.

Також, суд дійшов до висновків про наявність підстав для задоволення позовних вимог щодо визнання протиправним та скасувати рішення Конкурсної комісії з добору кандидатів на посади членів Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сфері енергетики та комунальних послуг щодо затвердження оголошених секретарем Конкурсної комісії ОСОБА_3 результатів першого оцінювання (співбесіди) 16 кандидатів на посаду члена НКРЕКП, проведеного 7 і 8 вересня 2020 року, яке оформлене Протоколом № 4 від 08 вересня 2020 року; визнання протиправним та скасувати рішення Конкурсної комісії з добору кандидатів на посади членів Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сфері енергетики та комунальних послуг щодо затвердження оголошених секретарем Конкурсної комісії ОСОБА_3 результатів другого оцінювання (співбесіди) 16 кандидатів на посаду члена НКРЕКП, проведеного 14 і 15 вересня 2020 року, яке оформлене Протоколом № 5 від 15 вересня 2020 року та визнання протиправним та скасувати рішення Конкурсної комісії з добору кандидатів на посади членів Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сфері енергетики та комунальних послуг про надсилання Кабінетові Міністрів України звернення щодо організації проведення спеціальної перевірки кандидатів на посаду члена НКРЕКП відповідно до Законів України «Про запобігання корупції» і «Про очищення влади», яке оформлене Протоколом № 5 від 15 вересня 2020 року, оскільки вони є похідними від попередньої.

Крім того судом встановлено, що розділом 3 Регламенту Конкурсної комісії передбачені наступні окремі, не пов`язані між собою форми роботи Конкурсної комісії:

1. Засідання Конкурсної комісії (п.3.1. Регламенту);

2. Співбесіда з кандидатами (тестування кандидатів) (п.3.2. Регламенту);

3. Робоча нарада (п.3.3. Регламенту).

Оскільки засідання, співбесіда та робоча нарада є трьома окремими та самостійними формами роботи Конкурсної комісії, то твердження представника Конкурсної комісії про те, що «проведення співбесіди можливо лише під час засідання» не відповідає дійсності.

В той же час, підпунктом 4.4. пункту 4 та підпункту 7.3. пункту 7 Порядку оцінювання, оцінювання результатів кандидата на посаду члена НКРЕКП здійснюється членами Конкурсної комісії під час співбесід з кандидатами.

Оцінювання кандидатів на посаду члена НКРЕКП, виходячи з пункту 3 Порядку оцінювання, здійснюється шляхом проведення співбесід з кандидатами.

В той же час, підпунктом 6.2. пункту 6 Порядку оцінювання, донарахування середнього «бонусного» балу можливо виключно у двох випадках:

1) коли член Конкурсної комісії не приймав участь у засіданні;

2) якщо член Конкурсної комісії не брав участь у голосуванні у разі наявності конфлікту інтересів.

Додатково суд зазначає, що чинним законодавством не передбачена можливість Конкурсної комісії донараховувати додатковий середній «бонусний» бал від імені члена Конкурсної комісії, який не був присутній під час проведення співбесіди.

Згідно з вимогами статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.

Разом з тим, при розгляді даної справи суд враховує положення Висновку №11 (2008) Консультативної ради європейських суддів щодо якості судових рішень (пункти 32-41), в якому, серед іншого, звертається увага на те, що усі судові рішення повинні бути обґрунтованими, зрозумілими, викладеними чіткою і простою мовою і це є необхідною передумовою розуміння рішення сторонами та громадськістю; у викладі підстав для прийняття рішення необхідно дати відповідь на доречні аргументи та доводи сторін, здатні вплинути на вирішення спору; виклад підстав для прийняття рішення не повинен неодмінно бути довгим, оскільки необхідно знайти належний баланс між стислістю та правильним розумінням ухваленого рішення; обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент заявника на підтримку кожної підстави захисту; обсяг цього обов`язку суду може змінюватися залежно від характеру рішення.

При цьому, зазначений Висновок також акцентує увагу на тому, що згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах.

Суд також враховує позицію Європейського суду з прав людини, сформовану, зокрема у справах «Салов проти України», «Проніна проти України» та «Серявін та інші проти України»: принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, передбачає, що у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі «Руїс Торіха проти Іспанії».

Оцінюючи подані сторонами докази, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді всіх обставин справи в їх сукупності, та враховуючи, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається, як на підставу своїх вимог і заперечень, з урахуванням обставин зазначених вище, суд прийшов до переконання про задоволення позовних вимог.

Відповідно до частини першої статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Керуючись вимогами ст.ст. 2, 5 - 11, 19, 72 - 77, 90, 139, 241 - 246, 250, 255 Кодексу адміністративного судочинства України, Окружний адміністративний суд міста Києва,

В И Р І Ш И В:

1. Адміністративний позов ОСОБА_1 до Конкурсної комісії з добору кандидатів на посади членів Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сфері енергетики та комунальних послуг в особі: ОСОБА_6 ; ОСОБА_2 ; ОСОБА_3 ; ОСОБА_4 ; ОСОБА_5 , Кабінету Міністрів України задовольнити повністю.

2. Визнати протиправним та скасувати підпункт 6.2. пункту 6 Порядку оцінювання кандидатів на посаду члена Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг (НКРЕКП) у першому конкурсі, оголошеного Конкурсною комісією НКРЕКП 8 липня 2020 р., протокол №1, затвердженого на засіданні Конкурсної комісії з добору кандидатів на посади членів Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг 4 серпня 2020 року, протокол №2.

3. Визнати протиправним та скасувати рішення Конкурсної комісії з добору кандидатів на посади членів Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сфері енергетики та комунальних послуг щодо затвердження оголошених секретарем Конкурсної комісії ОСОБА_3 результатів першого оцінювання (співбесіди) 16 кандидатів на посаду члена НКРЕКП, проведеного 7 і 8 вересня 2020 року, яке оформлене Протоколом № 4 від 08 вересня 2020 року;

4. Визнати протиправним та скасувати рішення Конкурсної комісії з добору кандидатів на посади членів Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сфері енергетики та комунальних послуг щодо затвердження оголошених секретарем Конкурсної комісії ОСОБА_3 результатів другого оцінювання (співбесіди) 16 кандидатів на посаду члена НКРЕКП, проведеного 14 і 15 вересня 2020 року, яке оформлене Протоколом № 5 від 15 вересня 2020 року;

5. Визнати протиправним та скасувати рішення Конкурсної комісії з добору кандидатів на посади членів Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сфері енергетики та комунальних послуг про надсилання Кабінетові Міністрів України звернення щодо організації проведення спеціальної перевірки кандидатів на посаду члена НКРЕКП відповідно до Законів України «Про запобігання корупції» і «Про очищення влади», яке оформлене Протоколом № 5 від 15 вересня 2020 року.

6. Стягнути на користь ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) понесені ним витрати зі сплати судового збору за рахунок бюджетних асигнувань Кабінету Міністрів України (01008, м. Київ, вул. Грушевського, 12/2) у розмірі 3363,20 грн. (три тисячі триста шістдесят три гривні 20 копійок).

Суддя І.А. Качур