Справа № 640/5539/20
Суддя: Кузьменко В.А.
Дата ухвалення: 2021-06-03 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

місто Київ

03 червня 2021 року справа №640/5539/20

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі судді Кузьменка В.А., розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи адміністративну справу

за позовомКомунального підприємства виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) по охороні, утриманню та експлуатації земель водного фонду міста Києва «Плесо» (далі по тексту - позивач, КП «Плесо»)
доДержавної аудиторської служби України (далі по тексту - відповідач, Держаудитслужба)
третя особаТовариство з обмеженою відповідальністю «Київські енергетичні послуги» (далі по тексту - третя особа, ТОВ «Київські енергетичні послуги»)
проскасування висновку відповідача про результати моніторингу щодо закупівлі «Електрична енергія (електрична енергія)»,
В С Т А Н О В И В:

Позивач звернувся до Окружного адміністративного суду міста Києва, зазначаючи про протиправність висновку Держаудитслужби про результати моніторингу закупівлі «Електрична енергія (електрична енергія)» (ідентифікатор закупівлі UA-2019-10-21-002227-b), оскільки під час подання тендерної пропозиції учасник заповнив електронні форми з окремими полями, де зазначається інформація про ціну, інші критерії оцінки (у разі їх встановлення замовником). Предмет, ціна (в тому числі ціна за одиницю) та строк дії договору, укладеного за результатами проведеної закупівлі повністю відповідають тендерній пропозиції учасника за результатами аукціону. Таким чином, замовник уклав договір за результатами закупівлі у відповідності до вимог законодавства, тендерної документації та не допустив порушень частини четвертої статті 36 Закону України «Про публічні закупівлі».

Ухвалою від 11 березня 2020 року Окружний адміністративний суд міста Києва відкрив провадження в адміністративній справі №640/5539/20 за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін та проведення судового засідання.

Ухвалою від 04 серпня 2020 року Окружний адміністративний суд міста Києва залучив до участі у справі ТОВ «Київські енергетичні послуги» в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні позивача.

Відповідач у відзиві на позовну заяву вказав, що за результатами моніторингу закупівлі Держаудитслужбою виявлено порушення частини четвертої статті 36 Закону України «Про публічні закупівлі», оскільки умови договору про закупівлю від 23 січня 2020 року №143П-Т120 відрізняються від змісту тендерної документації позивача.

ТОВ «Київські енергетичні послуги» у письмових поясненнях по суті позовних вимог зазначило, що під час проведення закупівлі «Електрична енергія (електрична енергія)» замовник не вимагав подати у складі тендерної пропозиції учасника згоду у будь - якому вигляді з основними умовами договору про закупівлю. Також, тендерна документація чітко встановлює, що основні умови договору про закупівлю повинні відповідати примірній формі договору на постачання електричної енергії споживачу, визначеній у додатку 5 Правил роздрібного ринку електричної енергії, затверджених постановою НКРЕКП від 14 березня 2018 року №312, з урахуванням вимог Бюджетного кодексу України та постанови Кабінету Міністрів України від 23 квітня 2014 року №117 «Про здійснення попередньої оплати товарів, робіт і послуг, що закуповуються за бюджетні кошти». Під час подання тендерної пропозиції ТОВ «Київські енергетичні послуги» заповнило електронні форми з окремими полями, де зазначається інформація про ціну та інші критерії оцінки. Предмет, ціна (в тому числі ціна за одиницю) та строк дії договору, укладеного за результатами проведеної закупівлі повністю відповідають тендерній пропозиції учасника за результатами аукціону.

Дослідивши наявні у справі докази, Окружний адміністративний суд міста Києва встановив такі фактичні обставини, що мають значення для вирішення справи.

Відповідно до наказу Держаудитслужби від 23 січня 2020 року №14 «Про початок моніторингу закупівлі», відповідно до частини другої статті 7-1 Закону України «Про публічні закупівлі», пункту 9 Положення про Державну аудиторську службу України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 03 лютого 2016 року №43, розпочато моніторинг закупівель, зокрема, щодо процедури закупівлі, оприлюдненої на сайті уповноваженого органу 21 жовтня 2019 року за № UA-2019-10-21-002227-b.

Згідно висновку про результати моніторингу закупівлі від 18 лютого 2020 року №69 підставою здійснення моніторингу слугували дані автоматичних індикаторів ризиків.

Предметом аналізу були питання: визначення предмета закупівлі, відображення закупівлі в річному плані (додатку), оприлюднення інформації про закупівлю, правильності заповнення форм документів, затверджених Уповноважених органом, відповідності вимог тендерної документації вимогам Закону України «Про публічні закупівлі», розгляду тендерних пропозицій, своєчасності укладання договору про закупівлю та його оприлюднення, відповідності умов договору умовам тендерної пропозиції переможця, внесення змін до договору.

Так, під час моніторингу контролюючим органом було проаналізовано річний план закупівель КП «Плесо» на 2019 рік, оголошення про проведення відкритих торгів, тендерну документацію, затверджену рішенням тендерного комітету замовника від 21 жовтня 2019 року №319/19 зі змінами, тендерну пропозицію Товариства з обмеженою відповідальністю «Енергогазрезерв» (далі по тексту - ТОВ «Енергогазрезерв») та ТОВ «Київські енергетичні послуги», протокол розкриття тендерних пропозицій, протоколи засідання тендерного комітету від 17 грудня 2019 року №404/18, від 11 січня 2020 року № 6/20 та від 11 січня 2020 року № 7/20, повідомлення про намір укласти договір, договір від 23 січня 2020 року №143П-Т120, повідомлення про внесення змін до договору, додаткову угоду від 23 січня 2020 року №1.

За результатами моніторингу установлено, що відповідно до вимог пункту 3 розділу «Результати торгів та укладання Договору» тендерної документації основні умови договору про закупівлю повинні відповідати примірній формі договору на постачання електричної енергії споживачу , визначеній у додатку 5 Правил роздрібного ринку електричної енергії (постанова НКРЕКП від 14 березня 2018 року №312) з урахуванням вимог Бюджетного кодексу України та постанови Кабінету Міністрів України від 23 квітня 2014 року №117 «Про здійснення попередньої оплати товарів, робіт і послуг, що закуповуються за бюджетні кошти». Проект договору про закупівлю наведений у додатку 2 до тендерної документації. Проект договору може коригуватися під час його підписання з урахуванням викладеного вище.

ТОВ «Київські енергетичні послуги» у складі своєї тендерної пропозиції надав проект договору, який повністю відповідає додатку 2 до тендерної документації. Однак, положення пунктів 2.2, 2.3, 5.10, 5.11, 5.13 договору, який укладений між замовником та ТОВ «Київські енергетичні послуги» не відповідає пунктам проекту договору, наданого у складі тендерної пропозиції переможця процедури закупівель. Зміст зазначених пунктів також не відображений в інших пунктах договору. Також додаток 1 до договору «Заява-приєднання до договору про постачання електричної енергії споживачу» не відповідає додатку 1 до проекту договору в частині відсутності інформації про наявність пільг/субсидій.

Крім того, адреси та перелік точок комерційного обліку за об`єктами електропостачання замовника (додаток 1 до «Заяви-приєднання до договору про постачання електричної енергії споживачу») не відповідає переліку об`єктів електроспоживання (додаток 1 проекту договору у складі тендерної пропозиції).

За результатами аналізу питання відповідності умов договору умовам тендерної пропозиції переможця Держаудитслужбою установлено порушення частини четвертої статті 36 Закону України «Про публічні закупівлі» та зобов`язано КП «Плесо» здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень в установленому законодавством порядку, зокрема, вжити заходи щодо розірвання договору відповідно до законодавства протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, викладеного у висновку, або аргументовані заперечення до висновку, або інформацію про причини неможливості усунення виявленого порушення.

У відповідності до пункту 1 Положення про Державну аудиторську службу України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 03 лютого 2016 року №43 (далі по тексту - Положення №43), Державна аудиторська служба України (Держаудитслужба) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України та який забезпечує формування і реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.

За приписами підпункту 3 пункту 3 Положення №43 серед основних завдань Держаудитслужби України визначають здійснення державного фінансового контролю, спрямованого на оцінку ефективного, законного, цільового, результативного використання та збереження державних фінансових ресурсів, необоротних та інших активів, досягнення економії бюджетних коштів.

При цьому, за правилами абзацу 5 підпункту 3 пункту 4 Положення №43 Держаудитслужба відповідно до покладених на неї завдань, зокрема, реалізує державний фінансовий контроль через здійснення моніторингу закупівель.

Відповідно до статті 2 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» головними завданнями органу державного фінансового контролю є: здійснення державного фінансового контролю за використанням і збереженням державних фінансових ресурсів, необоротних та інших активів, правильністю визначення потреби в бюджетних коштах та взяттям зобов`язань, ефективним використанням коштів і майна, станом і достовірністю бухгалтерського обліку і фінансової звітності у міністерствах та інших органах виконавчої влади, державних фондах, фондах загальнообов`язкового державного соціального страхування, бюджетних установах і суб`єктах господарювання державного сектору економіки, а також на підприємствах, в установах та організаціях, які отримують (отримували у періоді, який перевіряється) кошти з бюджетів усіх рівнів, державних фондів та фондів загальнообов`язкового державного соціального страхування або використовують (використовували у періоді, який перевіряється) державне чи комунальне майно (далі - підконтрольні установи), за дотриманням бюджетного законодавства, дотриманням законодавства про закупівлі, діяльністю суб`єктів господарської діяльності незалежно від форми власності, які не віднесені законодавством до підконтрольних установ, за судовим рішенням, ухваленим у кримінальному провадженні.

Державний фінансовий контроль забезпечується органом державного фінансового контролю через проведення державного фінансового аудиту, інспектування, перевірки закупівель та моніторингу закупівлі.

Порядок проведення органом державного фінансового контролю державного фінансового аудиту, інспектування та перевірки закупівель установлюється Кабінетом Міністрів України.

Згідно статті 5 указаного Закону контроль за дотриманням законодавства у сфері закупівель здійснюється шляхом проведення моніторингу закупівлі у порядку, встановленому Законом України «Про публічні закупівлі», проведення перевірки закупівель, а також під час державного фінансового аудиту та інспектування.

Перевірка закупівель у замовників проводиться за місцезнаходженням юридичної особи, що перевіряється, чи за місцем розташування об`єкта права власності, щодо якого проводиться перевірка, і полягає у документальному та фактичному аналізі дотримання замовником законодавства про закупівлі. Результати перевірки закупівель викладаються в акті перевірки закупівель.

Моніторинг закупівлі здійснюється за місцезнаходженням органу державного фінансового контролю.

Порядок здійснення моніторингу публічних закупівель регламентовано положеннями статті 7-1 Закону України «Про публічні закупівлі», частиною першою якої передбачено, що моніторинг закупівлі здійснюють центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, та його територіальні органи (далі - органи державного фінансового контролю).

Моніторинг закупівлі здійснюється протягом проведення процедури закупівлі, укладання договору про закупівлю та його виконання.

Моніторинг закупівлі не проводиться на відповідність тендерної документації вимогам частини четвертої статті 22 цього Закону.

Вичерпний перелік підстав моніторингу закупівлі, порядок прийняття рішення про початок його здійснення, а також строки його проведення визначені у частинах другій - четвертій статті 7-1 Закону України «Про публічні закупівлі».

Згідно частини другої статті 7-1 Закону України «Про публічні закупівлі» рішення про початок моніторингу закупівлі приймає керівник органу державного фінансового контролю або його заступник за наявності однієї або декількох із таких підстав:

1) дані автоматичних індикаторів ризиків;

2) інформація, отримана від органів державної влади, органів місцевого самоврядування, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель;

3) повідомлення в засобах масової інформації, що містять відомості про наявність ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель;

4) виявлені органом державного фінансового контролю ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель в інформації, оприлюдненій в електронній системі закупівель;

5) інформація, отримана від громадських об`єднань, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявлених за результатами громадського контролю у сфері публічних закупівель відповідно до статті 9 цього Закону.

Відповідно до частини 3 статті 7-1 Закону України «Про публічні закупівлі» таке рішення оприлюднюється протягом двох робочих днів з дня його прийняття в електронній системі закупівель органом державного фінансового контролю із зазначенням унікального номера оголошення про проведення процедури закупівлі, присвоєного електронною системою закупівель, та дати його оприлюднення на веб-порталі Уповноваженого органу та/або унікального номера повідомлення про намір укласти договір та дати його оприлюднення на веб-порталі Уповноваженого органу, а також опису підстав для здійснення моніторингу закупівлі.

Частиною четвертою статті 7-1 Закону України «Про публічні закупівлі» передбачено, що строк здійснення моніторингу закупівлі не може перевищувати 15 робочих днів з дати оприлюднення рішення про початок моніторингу закупівлі в електронній системі закупівель.

З аналізу рішення Держаудитслужби про початок моніторингу закупівлі, тобто наказу від 23 січня 2020 року №14 «Про початок моніторингу закупівлі», встановлено, що зазначений наказ містить усі визначені частинами другою - четвертою реквізити.

Разом з тим, приписи частини шостої статті 7-1 Закону України «Про публічні закупівлі» визначають, що за результатами моніторингу закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю складає та підписує висновок про результати моніторингу закупівлі (далі - висновок), що затверджується керівником органу державного фінансового контролю або його заступником. Такий висновок підлягає оприлюдненню в електронній системі закупівель протягом трьох робочих днів з дня його складання.

При цьому, за правилами частини сьомої цієї ж статті у висновку обов`язково зазначаються:

1) найменування замовника, щодо якого здійснювався моніторинг закупівлі, його ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України, місцезнаходження;

2) найменування предмета закупівлі та його очікувана вартість;

3) унікальний номер оголошення про проведення процедури закупівлі, присвоєний електронною системою закупівель, та дата його оприлюднення на веб-порталі Уповноваженого органу та/або унікальний номер повідомлення про намір укласти договір та дата його оприлюднення на веб-порталі Уповноваженого органу;

4) опис порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявленого за результатами моніторингу закупівлі;

5) зобов`язання щодо усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.

У висновку може зазначатися додаткова інформація, визначена органом державного фінансового контролю необхідною для більш детального опису результатів моніторингу закупівлі.

Якщо за результатами моніторингу закупівлі не виявлено порушень законодавства у сфері публічних закупівель, у висновку зазначається інформація про відсутність порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.

За змістом частин першої - третьої статті 36 Закону України «Про публічні закупівлі» договір про закупівлю укладається відповідно до норм Цивільного кодексу України та Господарського кодексу України з урахуванням особливостей, визначених цим Законом.

Учасник - переможець процедури закупівлі під час укладення договору повинен надати дозвіл або ліцензію на провадження певного виду господарської діяльності, якщо отримання такого дозволу або ліцензії на провадження такого виду діяльності передбачено законодавством.

Забороняється укладання договорів, що передбачають оплату замовником товарів, робіт і послуг до/без проведення процедур закупівель, крім випадків, передбачених цим Законом.

Частиною четвертою статті 36 Закону України «Про публічні закупівлі» визначено, що умови договору про закупівлю не повинні відрізнятися від змісту тендерної пропозиції за результатами аукціону (у тому числі ціни за одиницю товару) переможця процедури закупівлі або ціни пропозиції учасника у разі застосування переговорної процедури. Істотні умови договору про закупівлю не можуть змінюватися після його підписання до виконання зобов`язань сторонами в повному обсязі, крім випадків: 1) зменшення обсягів закупівлі, зокрема з урахуванням фактичного обсягу видатків замовника; 2) зміни ціни за одиницю товару не більше ніж на 10 відсотків у разі коливання ціни такого товару на ринку, за умови, що зазначена зміна не призведе до збільшення суми, визначеної в договорі; 3) покращення якості предмета закупівлі за умови, що таке покращення не призведе до збільшення суми, визначеної в договорі; 4) продовження строку дії договору та виконання зобов`язань щодо передання товару, виконання робіт, надання послуг у разі виникнення документально підтверджених об`єктивних обставин, що спричинили таке продовження, у тому числі непереборної сили, затримки фінансування витрат замовника, за умови, що такі зміни не призведуть до збільшення суми, визначеної в договорі; 5) узгодженої зміни ціни в бік зменшення (без зміни кількості (обсягу) та якості товарів, робіт і послуг); 6) зміни ціни у зв`язку із зміною ставок податків і зборів пропорційно до змін таких ставок; 7) зміни встановленого згідно із законодавством органами державної статистики індексу споживчих цін, зміни курсу іноземної валюти, зміни біржових котирувань або показників Platts, регульованих цін (тарифів) і нормативів, які застосовуються в договорі про закупівлю, у разі встановлення в договорі про закупівлю порядку зміни ціни; 8) зміни умов у зв`язку із застосуванням положень частини п`ятої цієї статті.

При цьому, частиною п`ятою статті 36 Закону України «Про публічні закупівлі» обумовлено, що дія договору про закупівлю може продовжуватися на строк, достатній для проведення процедури закупівлі на початку наступного року, в обсязі, що не перевищує 20 відсотків суми, визначеної в договорі, укладеному в попередньому році, якщо видатки на цю мету затверджено в установленому порядку.

Разом з тим, відповідно до положень статті 37 Закону України «Про публічні закупівлі» договір про закупівлю є нікчемним у разі:

його укладення з порушенням вимог частини четвертої статті 36 цього Закону;

його укладення в період оскарження процедури закупівлі відповідно до статті 18 цього Закону;

його укладення з порушенням строків, передбачених частиною другою статті 32 та абзацом восьмим частини третьої статті 35 цього Закону, крім випадків зупинення перебігу строків у зв`язку з розглядом скарги органом оскарження відповідно до статті 18 цього Закону.

Зі змісту тендерної документації на закупівлю «Електрична енергія (електрична енергія)», ДК 021:2015-09310000-5 (ідентифікатор закупівлі UA-2019-10-21-002227-b), а саме з розділу VI «Результати торгів та укладання договору про закупівлю» вбачається, що рішення про намір укласти договір про закупівлю приймається замовником у день визначення переможця, та протягом одного дня після прийняття такого рішення замовник оприлюднює на веб-порталі Уповноваженого органу повідомлення про намір укласти договір та надсилає його переможцю. Усім іншим учасникам електронною системою закупівель автоматично надсилається повідомлення із зазначенням найменування та місцезнаходження переможця торгів.

Учасник, якого не визнано переможцем торгів за результатами оцінки та розгляду його пропозиції, може звернутися через електронну систему закупівель до замовника з вимогою щодо надання інформації про пропозицію переможця торгів, у тому числі щодо зазначення її переваг порівняно з пропозицією учасника, який надіслав звернення, а замовник зобов`язаний надати йому відповідь не пізніше ніж через п`ять днів.

Замовник укладає договір про закупівлю з учасником, якого визнано переможцем торгів, протягом строку дії його пропозиції не пізніше ніж через двадцять днів з дня прийняття рішення про намір укласти договір про закупівлю відповідно до вимог тендерної документації та пропозиції учасника-переможця.

3 метою забезпечення права на оскарження рішень замовника договір І про закупівлю не може бути укладено раніше ніж через десять днів з дати оприлюднення на веб-порталі Уповноваженого органу повідомлення про намір укласти договір про закупівлю.

Основні умови договору про закупівлю повинні відповідати примірній формі договору на постачання електричної енергії споживачу , визначеній у додатку 5 Правил роздрібного ринку електричної енергії (постанова НКРЕКП від 14 березня 2018 року №312) з урахуванням вимог Бюджетного кодексу України та постанови Кабінету Міністрів України від 23 квітня 2014 року №117 «Про здійснення попередньої оплати товарів, робіт і послуг, що закуповуються за бюджетні кошти».

Договір про закупівлю укладається відповідно до норм Цивільного І кодексу України та Господарського кодексу України з урахуванням особливостей, визначених Законом. Учасник - переможець процедури закупівлі під час укладення договору повинен надати дозвіл або ліцензію на провадження певного виду господарської діяльності, якщо отримання такого дозволу або ліцензії на провадження такого виду діяльності передбачено законодавством.

Забороняється укладання договорів, що передбачають оплату замовником товарів, робіт і послуг до/без проведення процедур закупівель, крім випадків, передбачених Законом.

Умови договору про закупівлю не повинні відрізнятися від змісту тендерної пропозиції за результатами аукціону переможця процедури закупівлі. Істотні умови договору про закупівлю не можуть змінюватися після його підписання до виконання зобов`язань сторонами в повному обсязі, крім випадків, визначених Законом.

Дія договору про закупівлю може продовжуватися на строк, достатній для проведення процедури закупівлі на початку наступного року, в обсязі, що не перевищує 20 відсотків суми, визначеної в договорі, укладеному в попередньому році, якщо видатки на цю мету затверджено в установленому порядку.

Договір про закупівлю є нікчемним у разі:

його укладення з порушенням вимог частини четвертої статті 36 Закону;

його укладення в період оскарження процедури закупівлі відповідно до статті 18 Закону;

його укладення з порушенням строків, передбачених частиною другою статті 32 та абзацом восьмим частини третьої статті 35 Закону, крім випадків зупинення перебігу строків у зв`язку з розглядом скарги органом оскарження відповідно до статті 18 Закону.

Як вбачається з оскаржуваного висновку ТОВ «Київські енергетичні послуги» у складі своєї тендерної пропозиції надав проект договору, який повністю відповідає додатку 2 до тендерної документації. Однак, положення пунктів 2.2, 2.3, 5.10, 5.11, 5.13 договору, який укладений між замовником та ТОВ «Київські енергетичні послуги» не відповідає пунктам проекту договору, наданого у складі тендерної пропозиції переможця процедури закупівель. Зміст зазначених пунктів також не відображений в інших пунктах договору. Також додаток 1 до договору «Заява-приєднання до договору про постачання електричної енергії споживачу» не відповідає додатку 1 до проекту договору в частині відсутності інформації про наявність пільг/субсидій. Крім того, адреси та перелік точок комерційного обліку за об`єктами електропостачання замовника (додаток 1 до «Заяви-приєднання до договору про постачання електричної енергії споживачу») не відповідає переліку об`єктів електроспоживання (додаток 1 проекту договору у складі тендерної пропозиції).

Водночас, зі змісту тендерної документації вбачається, що вона не містить вимоги щодо надання учасником проекту договору про постачання електричної енергії споживачу, а містить лише умову, що умови договору про закупівлю повинні відповідати примірній формі договору на постачання електричної енергії споживачу, визначеній у додатку 5 Правил роздрібного ринку електричної енергії (постанова НКРЕКП від 14 березня 2018 року №312) з урахуванням вимог Бюджетного кодексу України та постанови Кабінету Міністрів України від 23 квітня 2014 року №117 «Про здійснення попередньої оплати товарів, робіт і послуг, що закуповуються за бюджетні кошти».

Крім того, суд повторно звертає увагу на частину першу статті 36 Закону України «Про публічні закупівлі», в якій визначено, що договір про закупівлю укладається відповідно до норм Цивільного кодексу України та Господарського кодексу України з урахуванням особливостей, визначених цим Законом.

Визначення ж істотних умов договору містяться у статті 638 Цивільного кодексу України та означають умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди.

Також за приписами статті 180 Господарського кодексу України зміст господарського договору становлять умови договору, визначені угодою його сторін, спрямованою на встановлення, зміну або припинення господарських зобов`язань, як погоджені сторонами, так і ті, що приймаються ними як обов`язкові умови договору відповідно до законодавства.

Зі змісту укладеного між замовником та переможцем процедури закупівлі договору про постачання електричної енергії споживачу від 23 січня 2020 року №143П-Т120 встановлено, що предмет закупівлі, місце, кількість, обсяг поставки електроенергії та строки, зазначені у ньому, відповідають вимогам тендерної документації замовника. Крім того, умови договору відповідають примірній формі договору на постачання електричної енергії споживачу, визначеній у додатку 5 Правил роздрібного ринку електричної енергії (постанова НКРЕКП від 14 березня 2018 року №312).

Крім того у частині четвертій статті 36 Закону України «Про публічні закупівлі» не йдеться мова про тендерну документацію. Натомість є застереження до основних вимог до договору про закупівлю за результатами проведення її процедури та неможливість в подальшому зміни істотних умов договору про закупівлю вже після його підписання до виконання зобов`язань сторонами в повному обсязі, крім випадків, які встановлені в цій же правовій нормі.

В оскаржуваному ж висновку відповідача йдеться мова про невідповідність окремих положень договору від 23 січня 2020 року №143П-Т120, який укладений між замовником та ТОВ «Київські енергетичні послуги» положенням проекту договору, наданого у складі тендерної пропозиції ТОВ «Київські енергетичні послуги» та Заяві-приєднання до договору про постачання електричної енергії споживачу, що не є порушенням в розумінні частини четвертої статті 36 Закону України «Про публічні закупівлі».

Подібна за змістом правова позиція висловлена Верховним Судом у постанові від 05 травня 2021 року у справі №160/4421/20 (провадження №К/9901/5564/21).

З огляду на викладене, суд погоджується з доводами позивача стосовно протиправності висновку Держаудитслужби про результати моніторингу закупівлі від 18 лютого 2020 року №69, а тому наявні підстави для його скасування.

Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Частиною другою статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що у справах щодо оскарження рішень суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, зокрема чи прийняті (вчинені) вони на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення.

Згідно з частиною першою статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.

Відповідно до частини другої статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

На думку Окружного адміністративного суду міста Києва, відповідачем не доведено правомірність оскаржуваного висновку з урахуванням вимог, встановлених частиною другою статті 19 Конституції України та частиною другою статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України, а тому, виходячи з меж заявлених позовних вимог, системного аналізу положень законодавства України та доказів, наявних у матеріалах справи, адміністративний позов КП «Плесо» підлягає задоволенню.

Відповідно до частини першої статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Таким чином, на користь позивача належить стягнути судовий збір за рахунок бюджетних асигнувань Держаудитслужби.

Враховуючи викладене, керуючись статтями 72-77, 241-246 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

В И Р І Ш И В:

1. Адміністративний позов Комунального підприємства виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) по охороні, утриманню та експлуатації земель водного фонду міста Києва «Плесо» задовольнити повністю.

2. Визнати протиправним та скасувати висновок Державної аудиторської служби України про результати моніторингу закупівлі «Електрична енергія (електрична енергія)» (ідентифікатор закупівлі UA-2019-10-21-002227-b) від 18 лютого 2020 року №69.

3. Стягнути на користь Комунального підприємства виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) по охороні, утриманню та експлуатації земель водного фонду міста Києва «Плесо» понесені ним витрати по сплаті судового збору у розмірі 2 102,00 (дві тисячі сто дві гривні нуль копійок) за рахунок бюджетних асигнувань Державної аудиторської служби України.

Згідно з частиною першою статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Відповідно до частини другої статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України у разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Частина перша статті 295 Кодексу адміністративного судочинства України встановлює, що апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення (ухвали) суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 розділу VII «Перехідні положення» Кодексу адміністративного судочинства України до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Комунальне підприємство виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) по охороні, утриманню та експлуатації земель водного фонду міста Києва «Плесо» (02002, м. Київ, вул. Микільсько-Слобідська, 7; ідентифікаційний код 23505151);

Товариство з обмеженою відповідальністю «Київські енергетичні послуги» (04050, м. Київ, вул. Ю. Іллєнка, 31; ідентифікаційний код 41916045);

Державна аудиторська служби України (04070, м. Київ, вул. Сагайдачного, 4; ідентифікаційний код 40165856).

Суддя В.А. Кузьменко