Справа № 640/13212/20
Суддя: Іщук І.О.
Дата ухвалення: 2021-06-03 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

03 червня 2021 року місто Київ №640/13212/20

Окружний адміністративний суд міста Києва у складі судді Іщука І.О., розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження (у письмовому провадженні) адміністративну справу

за позовом Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації)

до Товариства з обмеженою відповідальністю "Зв`язок плюс"

третя особа ОСОБА_1

про припинення права на початок виконання будівельних робіт, скасування реєстрації,

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

Департамент з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) звернувся до Окружного адміністративного суду міста Києва з позовною заявою до Товариства з обмеженою відповідальністю «Зв`язок плюс», третя особа ОСОБА_1 , в якій просить суд припинити право на початок виконання будівельних робіт, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1) "Реконструкція адміністративно-складської будівлі за адресою: :75:058:0008, АДРЕСА_1 від 06.03.2020 №КВ46 та скасувати реєстрацію декларації про готовність до експлуатації об`єкта, що за класом наслідків (відповідальності) належить до об`єктів з незначними наслідками (СС1) "Реконструкція адміністративно-складської будівлі за адресою: :75:058:0008, АДРЕСА_1 , літ. В від 12.03.2020 №КВ98.

Позовні вимоги обґрунтовано тим, що Товариство з обмеженою відповідальністю «Зв`язок плюс» набув права на початок виконання будівельних робіт з порушенням норм чинного законодавства.

Позивач, посилаючись на положення ч.2 ст. 391 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», відповідно до якої у разі виявлення відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю факту подання недостовірних даних, наведених у надісланому повідомленні чи зареєстрованій декларації, які є підставою вважати об`єкт самочинним будівництвом, відповідний орган державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду звертається до суду із позовом про скасування реєстрації такої декларації або про припинення права на виконання підготовчих або будівельних робіт, набутого на підставі поданого повідомлення, просив задовольнити позовні вимоги.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 17.06.2020 позовну заяву Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) по справі №640/9318/20 залишено без руху та встановлено останньому строк для усунення недоліків позовної заяви.

Через канцелярію Окружного адміністративного суду міста Києва 19.06.2020 від позивача надійшла заява про забезпечення позову шляхом заборони Товариству з обмеженою відповідальністю «Зв`язок плюс» вчиняти дії щодо експлуатації об`єкта будівництва «Реконструкція адміністративно-складської будівлі за адресою: :75:058:0008, АДРЕСА_1 до набрання законної судовим рішенням у даній справі.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 23.06.2020 Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) відмовлено в задоволенні заяви про забезпечення позову.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 01.07.2020 відкрито спрощене, без проведення судового засідання та виклику осіб, які беруть участь у справі, позовне провадження у справі № 640/13212/20 та запропоновано відповідачу в п`ятнадцятиденний строк з дня одержання цієї ухвали надати суду відзив на позовну заяву.

Ухвалою суду від 01.07.2020 відмовлено Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) у задоволенні клопотання про розгляд справи №640/13212/20 за правилами загального позовного провадження.

Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 08.07.2020 клопотання позивача про залучення третьої особи було задоволено в повному обсязі, залучено в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача фізичну особу-підприємця ОСОБА_1 (РНОКПП: НОМЕР_1 ).

Відповідач до суду відзив не надав, однак від останнього 22.07.2020 Окружним адміністративним судом міста Києва було отримано повідомлення по суті справи, у якому ТОВ «Зв`язок Плюс» повідомило, що у встановленому законом порядку отримало Містобудівні умови та обмеження, на основі яких останнє розробило та виконало усі вимоги по розробці, ухвалі та погодженні проектної документації в Департаменті містобудування та архітектури міста Києва, Департаменті інфраструктури та інженерних мереж м. Києва. Зареєструвало проектну документацію в містобудівному кадастрі м. Києва. Сплатило пайові внески у повному об`ємі до бюджету міста Києва. Погодило проектну документацію, та виконало технічні умови з усіма суміжними організаціями по водопостачанню та водовідведенню, дорожнього руху та електрифікації об`єкту. Отримало Декларацію про початок будівельних робіт та завершило реконструкцію об`єкту, про що повідомило ДАБІ України. ТОВ «Зв`язок Плюс» ввело об`єкт в експлуатацію.

На відомості про затвердження та розробку проектної документації ОСОБА_1 , ТОВ «Зв`язок Плюс» повідомило, що ФОП ОСОБА_1 ознайомився з робочим проектом реконструкції адміністративно складської будівлі за адресою: АДРЕСА_2 , вніс зауваження в архітектурний розділ проекту будівництва, які не вплинули, та не змінили конструкції будівлі. Ухвалені зауваження були затверджені наказом директора ТОВ «Зв`язок Плюс» Кривехою Л.О .

Також ТОВ «Зв`язок Плюс» повідомило, що Договір авторського нагляду між ОСОБА_1 та ТОВ «Зв`язок Плюс» був заключений 21 листопада 2019 року, копію якого було долучено до повідомлення.

Третя особа пояснень, у встановлений судом строк, не надала.

Відповідно до частини першої статті 257 Кодексу адміністративного судочинства України за правилами спрощеного позовного провадження розглядаються справи незначної складності.

Частиною п`ятою статті 262 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої із сторін про інше.

Розглянувши подані документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд,-

ВСТАНОВИВ:

Через електронний кабінет замовником будівництва - Товариством з обмеженою відповідальністю «Зв`язок Плюс», - подано повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними (СС1) «Реконструкція адміністративно-складської будівлі за адресою: :75:058:0008, АДРЕСА_1 від 06.03.2020 № КВ 46 та декларацію про готовність до експлуатації об`єкта, що за класом наслідків (відповідальності) належить до об`єктів з незначним наслідками (СС1) «Реконструкція адміністративно-складської будівлі за адресою: :75:058:0008, АДРЕСА_1 від 12.03.2020 № КВ 98, які зареєстровано автоматично за допомогою програмних засобів ведення реєстру.

Замовником будівництва, - ТОВ «Зв`зок Плюс», - у повідомленні про початок виконання будівельних робіт від 06.03.2020 № КВ 46 та у декларації про готовність до експлуатації об`єкта від 12.03.2020 № КВ 98 наведені наступні дані, зокрема:

- проектна документація розроблена ФОП ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_2 ) та затверджена наказом замовника директором ТОВ «Зв`язок Плюс» Кривехою Людмилою Олександрівною від 21.11.2019;

- відповідальною особою проектувальника, що здійснює авторський нагляд визначено - ОСОБА_1 (наказ ФОП ОСОБА_1 від 21.11.2019 № 51).

Як зазначає позивач та підтверджується матеріалами справи, 03.06.2020 (вх. 073/3446) на адресу Департаменту надійшла заява ОСОБА_1 від 30.05.2020. У зазначеній заяві останній повідомляє Департамент, що при перевірці архівних документів встановлено, що проектна документація на об`єкти будівництва за 2020 рік, зокрема, за адресою: АДРЕСА_3 ) не розроблялася, тобто:

а) договір на здійснення проектних робіт не укладався;

б) договір на здійснення авторського нагляду не укладався;

в) наказ про призначення осіб, відповідальних осіб на здійснення авторського нагляду, не видавався.

При цьому, ФОП ОСОБА_1 у своїй заяві від 30.05.2020 (вх. 073/3446) зазначив, що замовники, зокрема, ТОВ «Зв`зок Плюс», порушили п. 4.5 ч.2 ст. 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення в сфері будівельної діяльності» та просить скасувати недостовірну інформацію.

Таким чином, вважаючи, що ТОВ «Зв`зок Плюс» набуло права на початок виконання будівельних робіт з порушенням норм чинного законодавства, позивач звернувся з позовом про припинення права на початок виконання будівельних робіт, скасування реєстрації до суду.

Вивчивши письмові матеріали справи, оцінивши зібрані по справі докази, суд дійшов висновку, що позовні вимоги є обґрунтованими з огляду на наступне.

Надаючи правову оцінку встановленим обставинам справи, суд зазначає наступне.

Згідно з ч. ч. 1,7 ст. 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» №3038-VI (далі - Закон №3038-VI) замовник має право виконувати будівельні роботи після подання замовником повідомлення про початок виконання будівельних робіт відповідному органу державного архітектурно-будівельного контролю - щодо об`єктів будівництва, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), та щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта та які не потребують отримання дозволу на виконання будівельних робіт згідно з переліком об`єктів будівництва, затвердженим Кабінетом Міністрів України. Форма повідомлення про початок виконання будівельних робіт та порядок його подання визначаються Кабінетом Міністрів України.

Виконання будівельних робіт без відповідного документа, передбаченого цією статтею, вважається самочинним будівництвом і тягне за собою відповідальність згідно із законом.

Відповідно до ст. 32 Закону № 3038-VI клас наслідків (відповідальності) будівель і споруд - це характеристика рівня можливої небезпеки для здоров`я і життя людей, які постійно або періодично перебуватимуть на об`єкті або які знаходитимуться зовні такого об`єкта, матеріальних збитків чи соціальних втрат, пов`язаних із припиненням експлуатації або з втратою цілісності об`єкта. Клас наслідків визначається відповідно до вимог будівельних норм, стандартів, нормативних документів і правил, затверджених згідно із законодавством.

Механізм набуття права на виконання підготовчих та будівельних робіт визначає Порядок виконання підготовчих та будівельних робіт, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 13 квітня 2011 року №466 (в редакції чинній на момент виникнення спірних правовідносин) (далі - Порядок №466).

Відповідно до п. 5 Порядку №466 будівельні роботи можуть виконуватися замовником після отримання документа, що посвідчує право власності чи користування земельною ділянкою, або договору суперфіцію та:

- подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт - щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1) та об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта;

- видачі замовнику дозволу на виконання будівельних робіт - щодо об`єктів, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів із середніми (СС2) та значними (СС3) наслідками або підлягають оцінці впливу на довкілля відповідно до Закону України «Про оцінку впливу на довкілля».

Згідно із пунктом 13 Порядку №466 повідомлення про початок виконання підготовчих робіт, повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, та повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1) (далі - повідомлення), повідомлення про зміну даних у зазначених повідомленнях за формою згідно з додатками 1, 2 і 2-1 до цього Порядку подається замовником (його уповноваженою особою) до відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю через центр надання адміністративних послуг або через електронний кабінет шляхом подання засобами програмного забезпечення Єдиного державного веб-порталу електронних послуг або заповнюється та надсилається рекомендованим листом з описом вкладення до центру надання адміністративних послуг.

Орган державного архітектурно-будівельного контролю протягом п`яти робочих днів з дня надходження повідомлення забезпечує внесення інформації, зазначеної у повідомленні, до реєстру згідно з цим Порядком. У разі подання повідомлення через електронний кабінет внесення до реєстру інформації, зазначеної у повідомленні, здійснюється в день його надходження автоматично за допомогою програмних засобів ведення реєстру.

Відповідно до ст. 36 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» №3038-VI (далі - Закон №3038-VI) право на виконання підготовчих робіт (якщо вони не були виконані раніше згідно з повідомленням про початок виконання підготовчих робіт) і будівельних робіт на об`єктах, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), об`єктах, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, надається замовнику та генеральному підряднику чи підряднику (у разі якщо будівельні роботи виконуються без залучення субпідрядників) після подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт.

Таким чином після надання замовником позивачу повідомлення у нього виникло право на виконання будівельних робіт.

Згідно з ч.1 ст.41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.

Частиною 2 ст. 39-1 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» визначено, що у разі виявлення відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю факту подання недостовірних даних, наведених у надісланому повідомленні чи зареєстрованій декларації, які є підставою вважати об`єкт самочинним будівництвом, зокрема, якщо він збудований або будується на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи, чи без належно затвердженого проекту або будівельного паспорта, відповідний орган державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду звертається до суду із позовом про скасування реєстрації такої декларації або про припинення права на виконання підготовчих або будівельних робіт, набутого на підставі поданого повідомлення.

Зміст наведених норм свідчить про те, що Законом України №3038-VI, зокрема статтею 39-1, встановлено єдину підставу для припинення права на виконання підготовчих або будівельних робіт, а саме: подання замовником недостовірних даних, які є підставою вважати об`єкт самочинним будівництвом.

При цьому такі недостовірні дані повинні відповідати одній із наступних умов, які дають підстави вважити об`єкт самочинним будівництвом:

1) об`єкт збудований або будується на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети;

2) об`єкт збудований або будується без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи;

3) об`єкт збудований або будується без належно затвердженого проекту або будівельного паспорта.

Згідно листа (заяви) ФОП ОСОБА_1 від 30.05.2020, останнім не укладалися договір на здійснення проектних робіт, договір на здійснення авторського нагляду, наказ на призначення осіб, відповідальних на здійснення авторського нагляду щодо проведення робіт з реконструкції «Реконструкція адміністративно-складської будівлі за адресою: :75:058:0008, АДРЕСА_1 . Таким чином, ТОВ «Зв`зок Плюс» до Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) подано недостовірні данні.

Отже, судом встановлено та матеріалами справи підтверджено факт подання ТОВ «Зв`зок Плюс» до органу державного архітектурно-будівельного контролю недостовірних даних.

На час розгляду справи відповідачем не надано до суду доказів, що спростовують подання ним недостовірних даних до органу державного архітектурно-будівельного контролю, в тому числі на вимогу суду.

ТОВ «Зв`язок Плюс» лише повідомило, що Договір авторського нагляду між ОСОБА_1 та ТОВ «Зв`язок Плюс» був укладений 21 листопада 2019 року, копію якого було долучено до повідомлення.

Разом з тим, останній не надав жодного документу, який підтверджував би, що саме ОСОБА_1 розробляв проектну документацію з реконструкції «Реконструкція адміністративно-складської будівлі за адресою: :75:058:0008, АДРЕСА_1 .

ТОВ «Зв`язок Плюс» не надав для суду, зокрема, але не виключно, договір на здійснення проектних робіт, наказ на призначення осіб, відповідальних на здійснення авторського нагляду щодо проведення робіт з реконструкції «Реконструкція адміністративно-складської будівлі за адресою: :75:058:0008, АДРЕСА_1 літ. В» та ін. документи, які змогли б підтвердити достовірність даних, які ТОВ «Зв`язок Плюс» зазначив у повідомленні про початок виконання будівельних робіт.

З огляду на зазначене та беручи до уваги докази, які наявні у матеріалах справи, суд дійшов висновку, що позовні вимоги Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) підлягають задоволення шляхом припинення права на початок виконання будівельних робіт, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1) "Реконструкція адміністративно-складської будівлі за адресою: :75:058:0008, АДРЕСА_1, літ. В" від 06.03.2020 №КВ46 та скасування реєстрації декларації про готовність до експлуатації об`єкта, що за класом наслідків (відповідальності) належить до об`єктів з незначними наслідками (СС1) "Реконструкція адміністративно-складської будівлі за адресою: :75:058:0008, АДРЕСА_1 , літ. В від 12.03.2020 №КВ98.

Разом з тим, при розгляді даної справи суд враховує положення Висновку №11 (2008) Консультативної ради європейських суддів щодо якості судових рішень (пункти 32-41), в якому, серед іншого, звертається увага на те, що усі судові рішення повинні бути обґрунтованими, зрозумілими, викладеними чіткою і простою мовою і це є необхідною передумовою розуміння рішення сторонами та громадськістю; у викладі підстав для прийняття рішення необхідно дати відповідь на доречні аргументи та доводи сторін, здатні вплинути на вирішення спору; виклад підстав для прийняття рішення не повинен неодмінно бути довгим, оскільки необхідно знайти належний баланс між стислістю та правильним розумінням ухваленого рішення; обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент заявника на підтримку кожної підстави захисту; обсяг цього обов`язку суду може змінюватися залежно від характеру рішення.

При цьому, зазначений Висновок також акцентує увагу на тому, що згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах.

Суд також враховує позицію Європейського суду з прав людини, сформовану, зокрема у справах «Салов проти України», «Проніна проти України» та «Серявін та інші проти України»: принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, передбачає, що у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі «Руїс Торіха проти Іспанії».

З огляду на наведене суд надав правову оцінку визначальним доводам сторін. Відсутність у даному рішенні правової оцінки окремих доводів сторін жодним чином не відобразилось на повноті та об`єктивності дослідження судом обставин справи та не вплинуло на результат розгляду даної справи.

Частиною першою статті 72 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до частини другої статті 73 Кодексу адміністративного судочинства України предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування.

Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання (частини перша та друга статті 76 Кодексу адміністративного судочинства України).

Частинами першою статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78цього Кодексу.

Відповідно до частини другої статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Згідно частин першої - третьої статі 90 Кодексу адміністративного судочинства України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Враховуючи приписи статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України судові витрати не підлягають відшкодуванню.

Керуючись статтями 241 - 246, 255 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ВИРІШИВ:

1. Адміністративний позов Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) (01001, м. Київ, вул. Хрещатик, 32-А, ) задовольнити.

2. Припинити право на початок виконання будівельних робіт, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1) "Реконструкція адміністративно-складської будівлі за адресою: :75:058:0008, АДРЕСА_1 від 06.03.2020 №КВ46.

3. Скасувати реєстрацію декларації про готовність до експлуатації об`єкта, що за класом наслідків (відповідальності) належить до об`єктів з незначними наслідками (СС1) "Реконструкція адміністративно-складської будівлі за адресою: :75:058:0008, АДРЕСА_1 , літ. В від 12.03.2020 №КВ98.

Рішення суду набирає законної сили в порядку, визначеному статтею 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржено до суду апеляційної інстанції за правилами, встановленими статями 292-297 Кодексу адміністративного судочинства України, із урахуванням положень пункту 15.5 Перехідних положень (Розділу VII) Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя Іщук І.О.