Справа № 160/2734/21
Суддя: Ніколайчук Світлана Василівна
Дата ухвалення: 2021-05-18 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
18 травня 2021 року Справа № 160/2734/21
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого суддіНіколайчук С.В.
при секретарі судового засіданняФедуркіній А.В.
представника позивача представника відповідача Зайченка Д.Р. Лейченко І.М.
23 лютого 2021 року приватне акціонерне товариство «Павлоградхліб» звернулось до Дніпропетровського окружного адміністративного суду з позовною заявою до головного управління Держпраці у Дніпропетровській області, в якій позивач просить визнати протиправними дії головного управління Держпраці у Дніпропетровській області по проведенню у період з 02.12.2020 року по 15.12.2020 року інспекційного відвідування з питань додержання вимог законодавства про працю у ПрАТ «Павлоградхліб» та визнати протиправними і скасувати:
- постанову про накладення штрафу за порушення законодавства про працю та зайнятість заселення №51/4.5-1971-ФС/25 від 04 лютого 2021 року, якою на підставі абз.9 ч.2 ст. 265 КЗпП України накладено на ПрАТ «Павлоградхліб» штраф у розмірі 6000,00грн;
- постанову про накладення штрафу за порушення законодавства про працю та зайнятість населення №51/4.5-1971-ФС/26 від 04 лютого 2021 року, якою на підставі абз.9 ч.2 ст. 265 КЗпП України накладено на ПрАТ «Павлоградхліб» штраф у розмірі 6000,00грн;
- постанову про накладення штрафу за порушення законодавства про працю та зайнятість аселення №51/4.5-1971-ФС/27 (від 04 лютого 2021 року, якою на підставі абз.9 ч.2 ст. 265 КЗпП України накладено на ПрАТ «Павлоградхліб» штраф у розмірі 6000,00грн.
Позовні вимоги обґрунтовані тим, що позивач не погоджується з оскаржуваними діями відповідача по проведенню перевірки та складанням акту, зазначаючи, що ані в направленні, ані в наказі, ані в погодженні не зазначено, яка саме фізична особа подала скаргу, що стало підставою для перевірки. ПрАТ «Павлоградхліб» 15.09.2020 року надало запитувані копії документів під час проведення перевірки. Позивачем усунуті всі виявлені та відзначені в приписі №37/4.5-1971/22 від 17.09.2020 року порушення. Стосовно недотримання мінімальних державних гарантій в оплаті праці щодо двох осіб: ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , позива зазначає, що вказані особи не були особам, які подали скарги до відповідача, на підставі яких була здійснена перевірка та винесено припис №37/4.5-1971/22 від 17.09.2020 року. Позивачу визначені штрафні санкції за порушення, які не стосуються порушення, встановленого в приписі №37/4.5-1971/22 від 17.09.2020 року стосовно ОСОБА_4 , а відповідач вийшов за межі предмета інспекційного відвідування та здійснив перевірку щодо інших працівників. Описані порушення порядку проведення перевірки та предмету проведення перевірки є самостійними підставами для визнання перевірки незаконною, а прийняте за її результатами рішення протиправним.
На думку позивача, оскаржувані постанови є протиправними, у зв`язку з чим він звернувся до суду з даним позовом та просить позовні вимоги задоволити в повному обсязі.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 01.03.2021 року прийнято позовну заяву до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження без виклику учасників справи та проведення судового засідання.
12.03.2021 року від представника позивача на адресу суду надійшло клопотання про здійснення подальшого розгляду справи в порядку загального позовного провадження.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 16.03.2021 року подальший розгляд адміністративної справи №160/2734/21 вирішено здійснювати за правилами загального позовного провадження. Підготовче засідання призначено на 08.04.2021 року.
30.03.2021 року відповідачем подано відзив на позовну заяву, в якому позовні вимоги не визнав та просив суд відмовити у задоволенні позову. В обгрунтування правової позиції зазначив, що за результатами інспекційного відвідування було складено акт №37/4.5-1971 від 16.09.2020 року, яким зафіксовані порушення законодавства про працю та винесено припис про усунення виявлених порушень від 17.09.2020року №37/4.5-1971-22. Приписом було передбачено усунути порушення законодавства про працю, виявлені в ході проведення інспекційного відвідування, в строк до 12.10.2020 року. У період з 02.12.2020 року по 15.12.2020 року призначено проведення позапланового заходу зі здійснення державного нагляду (контролю) у формі інспекційного відвідування у ПрАТ «Павлоградхліб» з питань перевірки виконання суб`єктом господарювання припису щодо усунення порушень вимог законодавства, виданого за результатами проведення попереднього заходу органом державного нагляду (контролю) від 17.09.2020 року №37/4.5-1971/22, у ході якого встановлено, що порушення, описані приписом про усунення порушень від 17.09.2020 року №37/4.6-1971/22, винесеного директору ПрАТ «Павлоградхліб» ОСОБА_5 в повному обсязі не усунуто. За не усунені порушення, відповідачем винесені постанови про накладення штрафу.
В подальшому підготовче засідання перенесено на 22.04.2021 року.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 22.04.2021 року закрито підготовче провадження у справі та призначено до розгляду в судовому засіданні на 18.05.2021 року.
В судове засідання, призначене на 18.05.2021 року, з`явились представники сторін, підтримали обрані правові позиції.
Суд, заслухавши пояснення представників сторін, дослідивши матеріали справи, з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, оцінивши докази, які мають значення для розгляду і вирішення позову по суті, проаналізувавши застосування норм матеріального та процесуального права, встановив наступне.
Відповідно до наказу головного управління від 27.08.2020 року №1029-П інспектором праці Ялинною В.В. проведено інспекційне відвідування ПрАТ «Павлоградхліб» у період з 03.09.2020 року по 16.09.2020 року, за результатами якого складено акт від 16.09.2020 року №37/4.5-1971.
Актом інспекційного відвідування встановлені наступні порушення:
- ст. 57 КЗпП України - час початку і закінчення щоденної роботи (зміни) не передбачені правилами внутрішнього трудового розпорядку, графіками змінності у відповідності до законодавства;
- ч.2 ст. 30 Закону України «Про оплату праці» - роботодавцем не забезпечено достовірний облік виконуваної працівником роботи, роботодавцем не забезпечено бухгалтерський облік витрат на оплату праці;
- ч.1 ст. 94 КЗпП України, ч.1 ст. 1, ч.5 ст.3-1 Закону України «Про оплату праці» - заробітна плата працівнику не виплачується за виконану ним роботу, у разі укладення трудового договору про роботу на умовах неповного робочого часу, а також при невиконанні працівником у повному обсязі місячної (годинної) норми праці мінімальна заробітна плата не виплачується пропорційно до виконаної норми праці;
- ст. 108 Закону України «Про оплату праці» - оплата за роботу в нічний час не проводиться у підвищенному розмірі, встановленому колективним договором, за кожну годину роботи у нічний час;
- ч.1 ст. 83, ч.1 ст. 116 КЗпП України - при звільненні працівника виплата всіх сум, що належать йому від підприємства, установи, організації, не провадиться в день звільнення, при звільненні працівника йому не виплачується грошова компенсація за всі невикористані ним дні щорічної відпустки, а також додаткової відпустки працівникам, які мають дітей або повнолітню дитину - інваліда з дитинства підгрупи А І групи;
- ч.1 ст. 127, ч.3 ст. 249 КЗпП України - відрахування із заробітної плати провадяться за відсутності письмової заяви працівника.
На підставі акту інспекційного відвідування від 16.09.2020 року №37/4.5-1971, відповідачем складено припис від 17.09.2020 року №37/4.5-1971/22, яким зобов`язано позивача у строк до 12.10.2020 року усунути порушення, виявлені під час інспекційного відвідування, а саме зазначено:
- інспектуванням Правил внутрішнього трудового розпорядку, графіків змінності, наказів та заяв про прийняття працівників на роботу встановлено, що сестри медичні працюють неповний робочий час (0,5 ставки), при цьому час початку і закінчення щоденної роботи медичних сестер, наприклад, ОСОБА_7 та ОСОБА_4 не встановлені правилами внутрішнього трудового розпорядку і графіками змінності у відповідності до законодавства;
- інспектуванням табелів обліку використання робочого часу та розрахунків заробітної плати встановлено, що в липні 2020 року медична сестра ОСОБА_7 відпрацювала 4 дні по 6 годин, при цьому в колонці «Відпрацьовано днів» наявна позначка «2», в колонці «відпрацьовано годин» наявна позначка «24», в колонці «в т.ч. нічних» наявна позначка «12»; медична сестра ОСОБА_4 відпрацювала 12 днів, по 6 годин, при «Відпрацьовано днів» наявна позначка «7», в колоннії «Відпрацьовано годин» наявна позначка «72», в колонці «в т.ч. ночных» наявна позначка «36». Разом з тим, робочий час медичних сестер триває з 24.00 до 06.00, тобто всі години роботи медичних сестер відпрацьовані у нічний час. При цьому нарахування доплати за роботу в нічний час в розмірі 25% (відповідно до пункту 5.12 Колективного договору) здійснено не за всі часи, відпрацьовані у нічний час;
- ОСОБА_4 відповідно до поданої заяви та наказу про прийняття на роботу від 06.07.2020 року №0290-к була прийнята з 10.07.2020 року на посаду сестри медичної на не повний робочий час (0,5 ставки). Інспектуванням табелів обліку використання робочого часу та розрахунків заробітної плати встановлено, що в липні 2020 року медична сестра ОСОБА_4 відпрацювала 12 днів по 6 годин, тобто 72 години. При цьому із нарахованої пропорційно відпрацьованому часу відповідно до встановленого окладу медичної сестри (згідно з штатним розкладом - 4740 грн.) заробітної плати було відраховано профспілкові внески в розмірі 21,81 грн. (1% від нарахованої заробітної плати) без письмової заяви ОСОБА_4 , тобто безпідставно. Аналогічне порушення відбулось також в серпні 2020 року. Таким чином, заробітна плата ОСОБА_4 за липень - серпень 2020 року виплачена в розмірі меншому, ніж розмір заробітної плати із розрахунку встановленого посадового окладу пропорційно відпрацьованому часу, а також в розмірі меншому, ніж необхідний розмір мінімальної заробітної при невиконанні працівником у повному обсязі місячної (годинної) норми праці;
- згідно з табелем обліку використання робочого часу та розрахунків заробітної плати встановлено, що в серпні 2020 року медична сестра ОСОБА_4 відпрацювала три зміни по шість годин, робочий час медичних сестер триває з 24.00 до 06.00, тобто всі години роботи медичних сестер відпрацьовані у нічний час. При цьому нарахування доплати за роботу в нічний час в розмірі 25% (відповідно до пункту 5.12 Колективного договору) здійснено не за всі часи, відпрацьовані у нічний час;
- 07.08.2020 року при звільненні ОСОБА_4 грошова компенсація була нарахована не за всі дні невикористаної щорічної відпустки. Так, ОСОБА_4 працювала у період з 10.07.2020 року до 07.08.2020 року, у щорічних відпустках за період роботи не перебувала, у загальній кількості пропрацювала 29 календарних днів, при цьому компенсація була нарахована лише за 1 день невикористаної щорічної відпустки. Таким чином, при звільненні працівника грошова компенсація нарахована, відповідно, виплачена не за всі дні невикористаної щорічної відпустки ним. Враховуючи, що станом на момент проведення інспекційного відвідування ОСОБА_4 суми, належні при звільненні виплачені не в повному обсязі, перевірити дотримання вимог частини першої статті 117 КЗпП України не вбачається можливим, тому під, час усунення порушення вимог частини першої статті 116 КЗпП України, врахувати вимоги частини першої статті 117 КЗпП України;
- ОСОБА_4 відповідно до поданої заяви та наказу про прийняття на роботу від 06.07.2020 року №0290-к була прийнята з 10.07.2020 року на посаду сестри медичної на не повний робочий час (0,5 ставки). Інспектуванням заяв працівників підприємства за червень-серпень 2020 на утримання із заробітної плати профспілкових внесків встановлено, що ОСОБА_4 не писала вищевказану заяву. Але при цьому за період її роботи на підприємстві згідно аркушів розрахунку заробітної плати за липень-серпень 2020 у колонці «Утримано» наявне відрахування профспілкових внесків на загальну суму 28,62 грн.
09.10.2020 року ПрАТ «Павлоградхліб» за вих. №274 направило до відповідача повідомлення про усунення порушень, в яких зазначено:
- по п.4.8 акту: дійсно з 01 травня 2020 року медичні сестри на підприємстві працювали по 0,5 ставки без відображення коректного часу роботи в правилах внутрішнього трудового розпорядку та графіках змінності. На виконання вимог припису були внесені відповідні зміни до Правил внутрішнього трудового розпорядку (із зазначенням часу початку та закінчення зміни) та складені відповідні графіки змінності для медичних сестер. Відповідні копії надавалися;
- по п. 4.16 та п. 4.17 акту: на підприємстві ведеться облік робочого час з використанням відповідних табелів. Через помилку особи, відповідальної за ведення табелю обліку робочого часу медичної сестри були виявлені розбіжності у кількості нічних годин роботи. При цьому загальна кількість годин відображалася правомірно. Однак при фактичному графіку роботи медичної сестри (з 01.05.2020р.) з 00:00 до 06:00 в підсумку зазначалась невірна кількість годин нічної роботи. Відповідно до положень Колективного договору за роботу у нічний час здійснюється доплата в розмірі 25%. На виконання припису, для дотримання норм законодавства про працю, за вересень місяць робота медичних сестер обліковувалася правомірно (зміна тривалістю 6 годин, з них - 6 годин нічних). За попередні періоди здійснено відповідні донарахування та виплачена доплата медичним сестрам за роботу у нічний час. Відповідні підтверджуючі документи додавалися;
- по пунктам 6.1 та 6.7. акту: при прийомі на роботу на посаду медичної сестри ОСОБА_4 на умовах строкового трудового договору відповідальним працівником було допущено технічну помилку, яка полягала у тому, що в програмному забезпеченні було неправомірно відмічено, що прийнятий працівник написав заяву на вступ до профспілкового комітету підприємства. В свою чергу відповідальний працівник за нарахування заробітної плати та утримань з неї, не переконалася в наявності відповідної заяви ОСОБА_4 на вступ до профспілкового комітету підприємства та утримала із нарахованої заробітної плати ОСОБА_4 за липень та серпень 2020р. 1% профспілкового внеску - загалом 28.62грн. На виконання припису, для дотримання норм законодавства про працю, ОСОБА_4 була здійснена відповідна доплата безпідставно утриманих профспілкових внесків. Відповідні підтверджуючі документи додавалися;
- по пункту 6.21 акту: на підприємстві достовірно ведеться облік робочого часу. Однак облік робочого часу медичної сестри (з 01.05.2020р.) через машинальну помилку відповідальної особи містив помилку в обліку саме кількості нічних годин. При цьому загальна кількість обліковувалася вірно. На виконання припису, для дотримання норм законодавства про працю, медичним сестрам, в тому числі і вже звільненій ОСОБА_4 , була здійснена відповідна доплата раніше не виплаченої доплати в нічний час. Відповідні підтверджуючі документи додавалися;
- по пунктам 6.43 та 6.47 акту: одиничний випадок на підприємстві, коли при звільненні медичної сестри ОСОБА_4 , яка відпрацювала 29 календарних днів, їй було нараховано компенсацію за один день невикористаної щорічної відпустки, при належних двух днях (не враховано відповідальним працівником принцип математичного округлення). На виконання припису, для дотримання норм законодавства про працю, 24.09.2020р. В ОСОБА_4 була здійснена відповідна доплата ще за один день невикористаної щорічної відпустки. Відповідні підтверджуючі документи додавалися;
- по пунктам 9.16 та 9.19 акту: при прийомі на роботу на посаду медичної сестри ОСОБА_4 на умовах строкового трудового договору відповідальним працівником було допущено технічну помилку, яка полягала у тому, що в програмному забезпеченні було неправомірно відмічено, що прийнятий працівник написав заяву на вступ до профспілкового комітету підприємства. В свою чергу відповідальний працівник за нарахування заробітної плати та утримань з неї, не переконалася в наявності відповідної заяви ОСОБА_4 на вступ до профспілкового комітету підприємства та утримала із нарахованої заробітної плати ОСОБА_4 за липень та серпень 2020р. 1% профспілкового внеску - загалом 28.62грн. На виконання припису, для дотримання норм законодавства про працю, 24.09.2020р. ОСОБА_4 була здійснена відповідна доплата безпідставно утриманих профспілкових внесків. Відповідні підтверджуючі документи додавалися.
Крім того повідомлено, шо на виконання вимог ст. 117 КЗпП України у зв`язку з невиплатою належних сум при звільненні медичної сестри ОСОБА_4 , ПрАТ «Павлоградхліб» 25.09.2020р. сплатило ОСОБА_4 середній заробіток за весь час затримки. Відповідні підтверджуючі документи додавались.
02.12.2020 року відповідачем прийнято наказ №1876-п «Про проведення позапланового заходу зі здійсненні державного нагляду (контролю)», яким доручено провести інспекційне відвідування ПрАТ «Павлоградхліб» з метою перевірки виконання суб`єктом господарювання припису щодо усунення порушення вимог законодавства, виданого за результатами проведення попереднього заходу органом державного нагляду (контролю) від 17.09.2020 року №34/4.5-1971/22.
02.12.2020 року за №233, 08.12.2020 року за №246, 14.12.2020 року за №250 відповідачем направлялись на адресу позивача вимоги надання документів, які були виконані позивачем вчасно.
15.12.2020 року головним управлінням Держпраці у Дніпропетровській області складено акт №51/4.5-1971 інспекційного відвідування юридичної особи, що використовує найману працю, проведеного у період з 02.12.2020 року по 15.12.2020 року, яким встановлені порушення законодавства про працю стосовно інших осіб, аніж тих ,які були визначені в акті попереднього інспекційного відвідування від 16.09.2020 року №37/4.5-1971 та припису від 17.09.2020 року №37/4.5-1971/22.
18.12.2020 року позивачем подані заперечення на акт інспекційного відвідування за вих. №335.
04.02.2021 року відповідачем винесені оскаржувані постанови про накладення штрафу за порушення законодавства про працю та зайнятість населення:
- №51/4.5-1971-ФС/25 про накладення штрафу у розмірі 6000 грн.;
- №51/4.5-1971-ФС/26 про накладення штрафу у розмірі 6000 грн.;
- №51/4.5-1971-ФС/27 про накладення штрафу у розмірі 6000 грн.;
Станом на 15.12.2020 встановлено, що при звільненні 2 працівників, грошова компенсація була нарахована не за всі дні невикористаних щорічних відпусток, тобто в розмірі меншому, ніж передбачено вимогами статей 6, 9 Закону України «Про відпустки», Порядком обчислення середньої заробітної плати, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 8 лютого 1995 р. N100:
- ОСОБА_2 працювавав у період з 08.09.2020 до 21.10.2020 на посаді менеджера зі збуту, у загальній кількості працював 43 календарних дні. У відпустці не перебував, при цьому при звільненні компенсація була нарахована лише за 2 дні невикористаної щорічної відпустки;
- ОСОБА_3 працювавала у період з 16.04.2020 до 23.10.2020 на посаді укладальника і має 2 дні додаткової відпустки згідно з переліком професій, для яких встановлена додаткова відпустка згідно атестації робочих місць (Додаток N9 5 до колективного договору, укладальник хлібобулочних виробів). У загальній кількості працювала 185 календарних днів. У відпустці перебувала 10 календарних днів, при цьому при звільненні компенсація була нарахована лише за 2 дні невикористаної щорічної відпустки.
Зазначені факти свідчать про порушення вимог частини першої статті 83 КЗпП України, якою передбачено: у разі звільнення працівника йому виплачується грошова компенсація за всі не використані ним дні щорічної відпустки, а також додаткової відпустки працівникам, які мають дітей або повнолітню дитину - інваліда з дитинства підгрупи АІ групи».
Таким чином, ПрАТ «Павлоградхліб» відносно 2 осіб, наведених вище, недотримано мінімальні державні гарантії в оплаті праці.»
Згідно постанови №51/4.5-1971-ФС/25, якою на підставі абз.9 ч.2 ст. 265 КЗпП України накладено на позивача штраф у розмірі 6000,00грн, встановлено:
«Приписом було передбачено усунути порушення вимог частини другої статті 30 Закону України «Про оплату праці» щодо обов`язку роботодавця забезпечити достовірний облік виконуваної працівником роботи.
Станом на 15.12.2020 встановлено: в окремій таблиці п. 5.1. розділу 5 «Час роботи та відпочинку» Правил внутрішнього трудового розпорядку ПрАТ «Павлоградхліб» Диспетчеру по відпуску готової продукції встановлено: робочий час з 8.00 до 20.00 два дні, вихідні - два дні; а також з 8.00 до 20.00 та з 20.00 до 8.00, вихідні - два дні. Графіком роботи, наприклад, на жовтень 2020 року диспетчерам по відпуску готової продукції час початку змін також встановлено о 8.00 та о 20.00. Разом з тим, в табелі обліку використання робочого часу Відділу збуту за жовтень 2020 року у диспетчерів по відпуску готової продукції ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 наявні наступні позначки щодо тривалості роботи: «11, 5, 6, відсутня, 11, 5, 6, відсутня, 11, 5, 6 , відсутня, 11, 5, б 4 ». Наприклад, диспетчер по відпуску готової продукції відділу збуту ОСОБА_11 , згідно з графіком повинна працювати з 20.00 до 08.00: 01.10.2020, 04.10.2020, 08.10.2020, 12.10.2020, 16.10.2020, 20.10.2020, 24.10.2020, 28.10.2020. При цьому в табелі обліку використання робочого часу в зазначені дні тривалість роботи складає 5 годин, що більше на 1 годину, ніж передбачено графіком та Правилами внутрішнього трудового розпорядку.
Зазначені факти свідчать про порушення вимог частини другої статті 30 Закону України «Про оплату праці», якою передбачено, що роботодавець зобов`язаний забезпечити достовірний облік виконуваної працівником роботи.
Постановою №51/4.5-1971-ФС/26 на підставі абз.9 ч.2 ст. 265 КЗпП України накладено на позивача штраф у розмірі 6000,00грн та встановлено приписом було передбачено усунути порушення вимог статті 57 КЗпП України.
Станом на 15.12.2020 встановлено: наказом № 38 від 25.09.2020 затверджено зміни до п. 5.1 розділу 5 «Час роботи та відпочинку» Правил внутрішнього трудового розпорядку ПрАТ «Павлоградхліб» згідно з якими визначено час початку і закінчення щоденної роботи і (зміни), а саме: «Тривалість робочого часу працівників Товариства становить 40 годин на і тиждень з двома вихідними днями - суботою та неділею. Час початку роботи - 8.00, закінчення роботи - 17.00, перерва для відпочинку і харчування встановлена тривалістю 48 хвилин з 12.00 до 12.48, закінчення робочого дня в п`ятницю в 16.00». Для категорій працівників, графік роботи яких відрізняється від зазначеного, початок і закінчення робочого часу та перерви встановлені в окремій таблиці п. 5.1. розділу 5 «Час роботи та відпочинку» Правил внутрішнього трудового розпорядку ПрАТ «Павлоградхліб». Так, наприклад, електрогазозварник: початок робочого дня - 7.30, перерва - 12.00-12.48, закінчення -16.30; інженер-програміст: початок робочого дня - 8.30, перерва - 12.00-12.48, закінчення - 17.30; при цьому відсутнє зауваження щодо скорочення робочого часу на 1 годину в п`ятницю або інший день. Тобто тривалість щотиженої роботи за зазначеними професіями (посадами) складає 41 год. 12 хв. на тиждень.
Зазначені факти свідчать про порушення вимог статті 57 КЗпП України, якою передбачено, що час початку і закінчення щоденної роботи (зміни) передбачається правилами внутрішнього трудового розпорядку і графіками змінності у відповідності з законодавством.
Постановою №51/4.5-1971-ФС/27 на підставі абз.9 ч.2 ст. 265 КЗпП України накладено на позивача штраф у розмірі 6000,00грн та встановлено приписом було передбачено усунути порушення вимог частини першої статті 116 КЗпП України.
Станом на 15.12.2020 встановлено: при звільненні 2 працівників, а саме ОСОБА_2 та ОСОБА_3 грошова компенсація за всі дні невикористаних щорічних відпусток не була виплачена в повному обсязі в день звільнення.
Зазначені факти свідчать про порушення вимог частини першої статті 116 КЗпП України, якою передбачено, що при звільненні працівника виплата всіх сум, що належать йому від підприємства; установи, організації, провадиться в день звільнення.
Не погоджуючись з прийнятими постановами про накладення штрафу, позивач звернувся до суду з цим позовом.
Надаючи правову оцінку встановленим обставинам справи, доводам позивача, викладеним в позовній заяві, та доводам відповідача, викладеним в відзиві на позов, суд врахував такі норми чинного законодавства, які діяли на момент виникнення спірних правовідносин.
Відповідно до абзацу 3 частини 1 статті 1 Закон України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», заходи державного нагляду (контролю) - планові та позапланові заходи, які здійснюються у формі перевірок, ревізій, оглядів, обстежень та в інших формах, визначених законом.
Згідно з статтею 162 Конвенції Міжнародної організації № 81 1947 року, ратифікованої Законом № 1985-ІV (1985-15) від 08.09.2004 року, інспектори праці, забезпечені відповідними документами, що засвідчують їх повноваження, зокрема мають право здійснювати будь-який огляд, перевірку чи розслідування, які вони можуть вважати необхідними для того, щоб переконатися у тому, що правові норми суворо дотримуються.
Відповідно до статті 16 Конвенції Міжнародної організації № 81 1947 року, ратифікованої Законом № 1985-ІV (1985-15) від 08.09.2004 року, інспекції на підприємствах проводяться так часто і так ретельно, як це необхідно для забезпечення ефективного застосування відповідних правових норм.
Повноваження щодо нагляду і контролю за додержанням роботодавцями законодавства про працю встановлені Кодексом законів про працю України (далі КЗпП України) та іншими нормативно-правовими актами.
Відповідно до ст. 12 Конвенції Міжнародної організації праці № 81 1947 року «Про інспекцію праці у промисловості й торгівлі» (Конвенцію ратифіковано Законом №1985-IV від 08.09.2004) Інспектори праці, забезпечені відповідними документами, що засвідчують їхні повноваження, мають право:
a) безперешкодно, без попереднього повідомлення і в будь-яку годину доби проходити на будь-яке підприємство, яке підлягає інспекції;
b) проходити у денний час до будь-яких приміщень, які вони мають достатні підстави вважати такими, що підлягають інспекції; та
c) здійснювати будь-який огляд, перевірку чи розслідування, які вони можуть вважати необхідними для того, щоб переконатися у тому, що правові норми суворо дотримуються, і зокрема:
i) наодинці або в присутності свідків допитувати роботодавця або персонал підприємства з будь-яких питань, які стосуються застосування правових норм; ii) вимагати надання будь-яких книг, реєстрів або інших документів, ведення яких приписано національним законодавством з питань умов праці, з метою перевірки їхньої відповідності правовим нормам, і знімати копії з таких документів або робити з них витяги;
iii) зобов`язувати вивішувати об`яви, які вимагаються згідно з правовими нормами;
iv) вилучати або брати з собою для аналізу зразки матеріалів і речовин, які використовуються або оброблюються, за умови повідомлення роботодавцю або його представнику про те, що матеріали або речовини були вилучені або взяті з цією метою.
У разі інспекційного відвідування інспектори повідомляють про свою присутність роботодавцю або його представнику, якщо тільки вони не вважатимуть, що таке повідомлення може завдати шкоди виконанню їхніх обов`язків
Статтею 259 КЗпП України передбачено, що державний нагляд та контроль за додержанням законодавства про працю юридичними особами незалежно від форми власності, виду діяльності, господарювання, фізичними особами - підприємцями, які використовують найману працю, здійснює центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю, у порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України.
Отже, законодавець визначив, що порядок здійснення державного нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю повинен бути визначений Кабінетом Міністрів України.
На реалізацію цієї правової норми постановою Кабінету Міністрів України від 21.08.2019 р. № 823 затверджено Порядок здійснення державного контролю за додержанням законодавства про працю (далі - Порядок № 823), згідно із п. 2 якого державний контроль за додержанням законодавства про працю здійснюється у формі проведення інспекційних відвідувань та невиїзних інспектувань інспекторами праці Держпраці та її територіальних органів.
Згідно з п. 1 Положення про Державну службу України з питань праці, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11.02.2015 року № 96 (далі Положення № 96) Державна служба України з питань праці (Держпраці) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра соціальної політики, і який реалізує державну політику у сферах промислової безпеки, охорони праці, гігієни праці, поводження з вибуховими матеріалами промислового призначення, здійснення державного гірничого нагляду, а також з питань нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю, зайнятість населення, загальнообов`язкове державне соціальне страхування від нещасного випадку на виробництві та професійного захворювання, які спричинили втрату працездатності, у зв`язку з тимчасовою втратою працездатності, на випадок безробіття (далі - загальнообов`язкове державне соціальне страхування) в частині призначення, нарахування та виплати допомоги, компенсацій, надання соціальних послуг та інших видів матеріального забезпечення з метою дотримання прав і гарантій застрахованих осіб.
Відповідно до пп. 5 п. 4 та п. 50 Положення про Головне управління (Управління) Державної служби України з питань праці в області, затверджене наказом Міністерства соціальної політики України від 27.03.2015 року № 340 (далі Положення № 340) Управління Держпраці відповідно до покладених на нього завдань здійснює державний нагляд (контроль) за дотриманням законодавства про працю юридичними особами, у тому числі їх структурними та відокремленими підрозділами, які не є юридичними особами, та фізичними особами, які використовують найману працю; накладає у випадках, передбачених законом, штрафи за порушення законодавства, невиконання розпоряджень посадових осіб Управління Держпраці.
Частинами 4, 5 статті 2 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" визначено, що заходи контролю здійснюються, зокрема, органами державного нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю та зайнятість населення у встановленому цим Законом порядку з урахуванням особливостей, визначених законами у відповідних сферах та міжнародними договорами.
Зазначені у частині четвертій цієї статті органи, що здійснюють державний нагляд (контроль) у встановленому цим Законом порядку з урахуванням особливостей, визначених законами у відповідних сферах та міжнародними договорами, зобов`язані забезпечити дотримання вимог статті 1, статті 3, частини першої, четвертої, шостої-восьмої, абзацу другого частини десятої, частин тринадцятої та чотирнадцятої статті 4, частин першої-четвертої статті 5, частини третьої статті 6, частин першої-четвертої та шостої статті 7, статей 9, 10, 19, 20, 21, частини третьої статті 22 цього Закону (частина 5 статті 2 Закону №877-V).
Відповідно до пункту 1 Порядку №823 цей Порядок визначає процедуру здійснення державного контролю за додержанням законодавства про працю юридичними особами (включаючи їх структурні та відокремлені підрозділи, які не є юридичними особами) та фізичними особами, які використовують найману працю (далі - об`єкт відвідування), з урахуванням особливостей, визначених Конвенцією Міжнародної організації праці № 81 1947 року про інспекцію праці у промисловості й торгівлі, ратифікованої Законом України від 8 вересня 2004 р. № 1985-IV, Конвенцією Міжнародної організації праці № 129 1969 року про інспекцію праці в сільському господарстві, ратифікованої Законом України від 8 вересня 2004 р. № 1986-IV, та Законом України «Про основі засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності».
Згідно з пунктом 2 Порядку №823 заходи державного контролю за додержанням законодавства про працю здійснюються у формі інспекційних відвідувань та невиїзних інспектувань, що проводяться інспекторами праці Держпраці та її територіальних органів.
Відповідно до пункту 5 Порядку № 823 інспекційні відвідування проводяться з таких підстав:
1) за зверненням працівника про порушення стосовно нього законодавства про працю;
2) за зверненням фізичної особи, стосовно якої порушено правила оформлення трудових відносин.
Отже, приписами пункту 5 Порядку №823 передбачено, що інспекційні відвідування проводяться з такої підстави, як, зокрема, за зверненням працівника про порушення стосовно нього законодавства про працю, за зверненням фізичної особи, стосовно якої порушено правила оформлення трудових відносин.
Зі справи вбачається, що проведення інспекційного відвідування стало звернення фізичної особи стосовно порушення, що спричинило шкоду її правам вхід. №1406/ПА-11059350 від 10.08.2020 року.
В обгрунтування процедури порушення проведення інспекційного відвідування, позивачем зазначено про ненадання інформації стосовно особи, яка звернулась із заявою, що стала підставою для проведення перевірки.
Надаючи оцінку підставі проведення перевірки, а саме, заяві особи, дані якої є конфіденційними та не розголошуються представниками ГУ Держпраці у Дніпропетровській області, суд виходить із приписів Конвенції Міжнародної організації праці №81 від 1947 року про інспекцію праці у промисловості й торгівлі, ратифікованої Законом України від 08.09.2004 року №1985-IV.
Статтею 15 зазначеної Конвенції визначено, що з урахуванням винятків, які можуть бути передбачені національним законодавством, інспекторам праці слід вважати абсолютно конфіденційним джерело будь-якої скарги, доведеної до їхнього відома, на недоліки або порушення правових норм і утримуватися від повідомлення роботодавцю або його представнику про те, що інспекційне відвідування було проведене у зв`язку з отриманням такої скарги.
Отже, нерозголошуючи особу, яка звернулась зі скаргою, представники відповідача діють у відповідності до статті 15 Конвенції, а зважаючи на те, що заявник працює/працювала на підприємстві позивача, то нерозголошення вказаної особи є доречним у спірних правовідносинах.
Разом з тим, слід зауважити, що Порядком №823 не встановлено обов`язок в додатковому отриманні копії погодження центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у відповідній сфері державного нагляду (контролю), або відповідного державного колегіального органу з огляду на проведення інспекційного відвідування, тому зазначені вище положення не розповсюджуються на територіальний орган Держпраці під час проведення вищезгаданого контрольного заходу у формі інспекційного відвідування.
Таким чином, Порядком №823 та Законом №877 розмежовуються види державного нагляду (контролю): інспекційне відвідування та позапланова перевірка.
В даному випадку мало місце інспекційне відвідування, яке врегульовано нормами Порядку №823, які є спеціальними по відношенню до діяльності посадових осіб Держпраці при приведенні саме інспекційного відвідування, а норми ст. 6 Закону №877 регулюють порядок проведення позапланової перевірки, яка в даному випадку не мала місце та не проводилась.
Відповідно до пп.6 п.13 Порядку №823 встановлено, що інспектору праці заборонено розголошувати джерело будь-якої скарги, доведеної до їх відома, на недоліки або порушення і повідомляти об`єкту відвідування або його представнику про те, що відвідування було проведено у зв`язку з отриманням такої скарги.
Одночасно, у разі, якщо об`єкт відвідування звернеться за отриманням копії наказу на здійснення контрольного-заходу, така копія має бути надана, але з урахуванням вимог статті 10 Закону України «Про звернення громадян», підпункту 6 пункту 13 Порядку №823 (за виключенням інформації, що не підлягає розголошенню).
Отже, судом не встановлено порушення процедури проведення інспекційного відвідування в цій частині.
Стосовно суті встановлених порушень в оскаржуваних постановах, суд зазначає наступне.
Відповідно до ч. 1 ст. 259 КЗпП України державний нагляд та контроль за додержанням законодавства про працю юридичними особами незалежно від форм власності, виду діяльності, господарювання, фізичними особами - підприємцями, які використовують найману працю, здійснює центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю в порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України.
Згідно з пунктом 1 Положення про Державну службу України з питань праці, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11.02.2015 року №96 (далі Положення), Державна служба України з питань праці (Держпраці) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра соціальної політики, який реалізує державну політику, крім іншого, з питань нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю.
Держпраці здійснює свої повноваження безпосередньо та через утворені в установленому порядку територіальні органи (пункт 7 Положення).
Відповідно до п.2 Порядку №823 заходи державного контролю за додержанням законодавства про працю з питань виявлення неоформлених трудових відносин здійснюються у формі інспекційних відвідувань, що проводяться інспекторами праці Держпраці та її територіальних органів.
Пунктом 5 Порядку №823 визначено, що інспекційні відвідування проводяться, зокрема, за зверненням працівника про порушення стосовно нього законодавства про працю; за зверненням фізичної особи, стосовно якої порушено правила оформлення трудових відносин.
При цьому, положення пункту 5 Порядку №823 покликане запобігти зловживанням державними органами з питань праці у проведенні перевірок з ширшим обсягом питань, ніж той, що порушувався під час призначення перевірки. На користь такого твердження свідчать і положення частин першої-четвертої статті 7 Закону №877-V, на підставі норм якого було прийнято наказ про повторну перевірку від 02.12.2020 року №1876-П.
Згідно з цими положеннями, наказ про здійснення позапланового заходу повинен містити предмет перевірки. У посвідченні (направленні) на проведення позапланового заходу, яке видається на підставі наказу зазначаються, зокрема, підстави для здійснення заходу та предмет здійснення заходу.
За результатами здійснення планового або позапланового заходу посадова особа органу державного нагляду (контролю) складає акт, який повинен містити серед інших відомості про предмет державного нагляду (контролю).
Як уже зазначалось вище, згідно з ст.6 Закону №877-У, підставою для здійснення позапланового заходу, оформленого актом інспекційного відвідування від 16.09.2020 року №37/4.5-1971, є звернення фізичної особи (фізичних осіб) про порушення, що спричинило шкоду її правам.
З урахуванням наведеної норми, вказане звернення повинно стосуватися порушень прав особи, яка звертається, а не інших осіб.
Відповідачем було проведено інспекційне відвідування та встановлені порушення, які підлягали усуненню, перелік яких наведено в приписі від 17.09.2020 року №37/4.5-1971/22.
Порушення, визначені у приписі, були позивачем повністю усунуті, що підтверджується наданими суду доказами та поясненнями ПрАТ «Павлоградхліб» від 09.10.2020 року за вих. №274.
В подальшому, відповідачем прийнято наказ від 02.12.2020 року №1876-П про проведення інспекційного відвідування з метою встановлення виконання позивачем вимог припису від 17.09.2020 року №37/4.5-1971/22.
Проте актом інспекційного відвідування від 15.12.2020 року №51/4.5-1971 встановлені порушення трудового законодавства щодо інших осіб, аніж були визначені в попередньому акті інспекційного відвідування від 16.09.2020 року №37/4.5-1971 та приписі від 17.09.2020 року №37/4.5-1971/22.
Суд зазначає, що ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , особи щодо яких встановлені порушення повторним актом інспекційного відвідування, не були особами, щодо яких було встановлено порушення під час первісного проведення інспекційного відвідування.
При цьому невиконання суб`єктом владних повноважень законодавчо встановлених вимог щодо змісту, форми, обґрунтованості та вмотивованості акта індивідуальної дії призводить до його протиправності.
Аналогічний правовий висновок викладено Верховним Судом у постанові від 04.12.2018 року у справі № 821/1173/17.
Наведені вище обставини справи доводять, що в основу оскаржуваних постанов про накладення штрафу, покладені висновки про порушення законодавства позивачем стосовно осіб, щодо яких не було встановлено порушень у приписі від 17.09.2020 року №37/4.5-1971/22, виконання якого було предметом інспекційного відвідування, оформленого актом від 15.12.2020 року №51/4.5-1971.
Таким чином, судом встановлено, що відповідач при прийнятті оскражуваних постанов вийшов за межі, наданих йому наказом від 02.12.2020 року №1876-П повноважень, та наклав на позивача штраф за порушення, які не були визначені в цьому приписі.
Встановлення інших порушень та перевірка інших працівників позивача не була предметом вказаного інспекційного відвідування, відповідач не мав права виходити за межі перевірки виконання припису від 17.09.2020 року №37/4.5-1971/22 та порушень, визначених цим приписом.
Будь-які неточності або неповнота визначених у приписі порушень, не може бути підставою для накладення на позивача штрафних санкцій за неналежно складений припис. Припис має бути конкретним та містити чіткі вимоги до усунення порушень.
Невиконання вказаного не тягне за собою притягнення відповідача до відповідальності за те, що мав на увазі суб`єкт владних повноважень, якщо це чітко не було передбачено приписом.
Згідно з абз. 5 ч. 2 ст. 265 КЗпП України юридичні та фізичні особи - підприємці, які використовують найману працю, несуть відповідальність у вигляді штрафу в разі, зокрема, недотримання мінімальних державних гарантій в оплаті праці - у двократному розмірі мінімальної заробітної плати, встановленої законом на момент виявлення порушення, за кожного працівника, стосовно якого скоєно порушення.
Порушення, яке визначено у постанові № 51/4.501971-ФС/24, встановлено актом перевірки від 15.12.2020 року № 51/4.5-1975, станом на яку розмір мінімальної заробітної плати становив 5000,00 грн, а відповідач розрахував штраф виходячи з розміру 6000,00 грн.
Доказів або аргументованих заперечень, на спростування вищенаведеного, представник відповідача суду не надав.
Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Згідно з частиною 2 статті 71 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача якщо він заперечує проти адміністративного позову.
Відповідно до статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України, кожна сторона повинна, довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
З огляду на вищевикладене та приписи ч.2 ст.2 КАС України, суд вважає, що відповідач, приймаючи оскаржувані постанови діяв не на підставі, не у межах повноважень та не у спосіб, що визначені Конституцією та законами України, а тому позов підлягає задоволенню.
Відповідно до ч. 1 ст. 143 Кодексу адміністративного судочинства України суд вирішує питання щодо судових витрат у рішенні, постанові або ухвалі.
Відповідно до ч. 1 ст. 139 Кодексу адміністративного судочинства України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.
Позивачем при зверненні до суду понесені судові витрати, пов`язані зі сплатою судового збору за подання позову до суду в розмірі 4540,00 грн., що документально підтверджується платіжними дорученнями від 16.02.2021 року №256 та 26.02.2021 року №420.
Оскільки позовну заяву задоволено, сплачений судовий збір за подачу позову до суду в сумі 4540,00 грн. підлягає стягненню на користь позивача за рахунок бюджетних асигнувань відповідача.
Керуючись ст.ст. 139, 241 - 246, 250, 255, 295 , Кодексу адміністративного судочинства України, суд,-
Визнати протиправними дії головного управління Держпраці у Дніпропетровській області по проведенню у період з 02.12.2020 р. по 15.12.2020 р. інспекційного відвідування з питань додержання вимог законодавства про працю у ПрАТ "Павлоградхліб" та визнати протиправними і скасувати:
- постанову про накладення штрафу за порушення законодавства про працю та зайнятість заселення №51/4.5-1971-ФС/25 від 04 лютого 2021 року, якою на підставі абз.9 ч.2 ст. 265 КЗпПУ накладено на ПрАТ "Павлоградхліб" штраф у розмірі 6000,00грн;
- постанову про накладення штрафу за порушення законодавства про працю та зайнятість населення №51/4.5-1971-ФС/26 від 04 лютого 2021 року, якою на підставі абз.9 ч.2 ст. 265 КЗпПУ накладено на ПрАТ "Павлоградхліб" штраф у розмірі 6000,00грн;
- постанову про накладення штрафу за порушення законодавства про працю та зайнятість аселення №51/4.5-1971-ФС/27 від 04 лютого 2021 року, якою на підставі абз.9 ч.2 ст. 265 КЗпПУ накладено на ПрАТ "Павлоградхліб" штраф у розмірі 6000,00грн.
Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

До дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи рішення суду оскаржується до Третього апеляційного адміністративного суду через Дніпропетровський окружний адміністративний суд відповідно до підпункту 15.5 пункту 15 Розділу VII Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України.

Повний текст рішення суду складений 28 травня 2021 року.

Суддя С.В. Ніколайчук