Справа № 640/26207/19
Суддя: Кучма Андрій Юрійович
Дата ухвалення: 2021-06-04 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 червня 2021 року м. Київ

Колегія суддів Шостого апеляційного адміністративного суду у складі:

головуючого судді Кучми А.Ю.,

суддів Аліменка В.О., Безименної Н.В.

розглянувши у порядку письмового провадження апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «ІНТЕРІНВЕСТСТРОЙ» на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 17 лютого 2021 року (м. Київ, дата складання повного тексту не зазначається) у справі за адміністративним позовом Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві до Товариства з обмеженою відповідальністю «ІНТЕРІНВЕСТСТРОЙ» про застосування заходів реагування,-

В С Т А Н О В И Л А :

Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві звернулося до суду з позовом, в якому просить:

- застосувати заходи реагування у вигляді повного зупинення експлуатації приміщень Товариства з обмеженою відповідальністю «ІНТЕРІНВЕСТСТРОЙ», який здійснює свою господарську діяльність за адресою: вул. Ранетна, 223 в Подільському районі м. Києва до повного усунення порушень, зазначених в акті перевірки, шляхом повного знеструмлення електроживлення, та накладення печаток на електрощити і вхідні двері приміщень будівлі;

- обов`язок щодо забезпечення виконання судового рішення шляхом опечатування та відімкнення від джерел електроживлення покласти на Головне управління ДСНС України у м. Києві;

- контроль за виконанням судового рішення щодо усунення Відповідачем порушень вимог пожежної та техногенної безпеки та погодження термінів усунення порушень за письмовим зверненням суб`єкта господарювання, в тому числі право відтермінування зупинення експлуатації приміщень, покласти на Головне управління ДСНС України у м. Києві.

Позовні вимоги обґрунтовано тим, що відповідачем порушено вимоги законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, у зв`язку з чим до відповідача необхідно застосувати заходи реагування, спрямовані на недопущення завдання шкоди життю і здоров`ю людей.

Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 17 лютого 2021 року адміністративний позов задоволено.

Відповідач не погоджуючись з рішенням суду першої інстанції, подав апеляційну скаргу, в якій просить зазначене рішення скасувати та прийняти нову постанову, якою у задоволенні позову відмовити, при цьому вказує на неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи, порушення судом норм процесуального права, що призвело до неправильного вирішення справи. Зазначає, що відповідачем було усунуто більшу кількість виявлених порушень, а наявність решти порушень не доведені позивачем або на момент розгляду справи є неактуальними. Наголошує на протиправності застосування вказаних заходів реагування.

Позивачем подано відзив на апеляційну скаргу, в якому зазначено про безпідставність доводів апеляційної скарги, відсутність підстав для її задоволення та відсутність підстав для скасування рішення суду першої інстанції.

Розглянувши доводи апеляційної скарги, перевіривши матеріали справи, правильність застосування судом першої інстанції норм законодавства, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає залишенню без задоволення, а рішення суду - без змін.

Згідно ст. 316 КАС України, суд апеляційної інстанції залишає скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Як вбачається з матеріалів справи та встановлено судом першої інстанції, Головним управлінням Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві на підставі наказу від 23.10.2019 №887 «Про проведення позапланових перевірок» на виконання вимог Кодексу цивільного захисту України, Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», наказу МВС України від 17.01.2019 №22, зареєстрованого у Міністерстві юстиції 21.01.2019 №73/33044, Положення про Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві, затвердженого наказом ДСНС України від 04.02.2013 №3, доручення Прем`єр Міністра України від 17.08.2019 №27938/0/1-19 та доручення ДСНС України від 19.08.2019 №02-11860/261 та посвідчення на проведення державного нагляду (контролю) від 25.10.2019 №6805 проведено позапланову перевірку Товариства з обмеженою відповідальністю «ІНТЕРІНВЕСТСТРОЙ» щодо додержання (виконання) вимог нормативно-правових актів та нормативних документів у сфері цивільного захисту, пожежної та техногенної безпеки.

За результатами проведеної перевірки складено акт від 12.11.2019 №809 щодо дотримання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки Товариством з обмеженою відповідальністю «ІНТЕРІНВЕСТСТРОЙ» за адресою: м. Київ, Подільський район, вул. Ранетна, буд. 223, в якому зазначені виявлені порушення:

1. На об`єкті відповідним документом (наказом, інструкцією тощо) не встановлений протипожежний режим, який включає:

- порядок утримання шляхів евакуації;

- визначення спеціальних місць для куріння;

- порядок використання побутових нагрівальних приладів;

- порядок проведення тимчасових пожежонебезпечних робіт;

- правила проїзду та стоянки транспортних засобів;

- порядок відключення від мережі електроживлення обладнання та вентиляційних систем у разі пожежі;

- порядок огляду й зачинення приміщень після закінчення роботи;

- порядок проходження посадовими особами навчання й перевірки знань з питань пожежної безпеки, а також проведення з працівниками протипожежних інструктажів та занять з пожежно-технічного мінімуму з призначенням відповідальних за їх проведення;

- порядок організації експлуатації і обслуговування наявних засобів протипожежного захисту;

- порядок проведення планово-попереджувальних ремонтів та оглядів електроустановок, опалювального, вентиляційного, технологічного та іншого інженерного обладнання;

- порядок дій у разі виникнення пожежі: порядок і способи оповіщення людей, виклику пожежно-рятувальних підрозділів, порядок відключення вентиляційних установок, електроспоживачів, застосування засобів пожежогасіння; послідовність евакуації людей та матеріальних цінностей з урахуванням дотримання техніки безпеки (порушення розділу ІІ, п. 1, 3 «Правил пожежної безпеки в Україні» (далі - ППБУ)).

2. Один раз на півроку не проводяться практичні тренування всіх задіяних працівників щодо забезпечення безпечної та швидкої евакуації людей (порушення розділу ІІ, пункту 5 ППБУ).

3. Керівник об`єкту не визначив обов`язки посадових осіб щодо забезпечення пожежної безпеки, не призначено відповідальних (ого) за пожежну безпеку окремих приміщень, технологічного та інженерного устаткування, а також за утримання й експлуатацію засобів протипожежного захисту (порушення розділу ІІ, пункту 2 ППБУ).

4. У житлових номерах не вивішені на видимих місцях: план евакуації з відповідного поверху із зазначенням даного номера, евакуаційних виходів та шляхів руху до них, місць розміщення первинних засобів пожежогасіння та ручних пожежних сповіщувачів, а також необхідний пояснювальний текст і пам`ятка про дії на випадок виникнення пожежі та стисла пам`ятка для мешканців про правила пожежної безпеки українською та англійськими мовами (порушення розділу IV, глави 5, п.п. 5.1, п.п. 5.2 ППБУ).

5. Не наданий журнал інструктажів з питань пожежної безпеки (порушення розділу ІІ, пункту 15, пункту 20 ППБУ).

6. Керівник не пройшов навчання та перевірку знань з питань пожежної безпеки у порядку, встановленому постановою Кабінету Міністрів України від 26 червня 2013 року №444 «Про затвердження Порядку здійснення навчання населення діям у надзвичайних ситуаціях» (порушення розділу ІІ, пункту 16, пункту 20 ППБУ).

7. Вхідні двері в номери готелю не виконано з класом вогнестійкості не менше ЕІ 30 (в порушення п. 9.16 ДБН В.2.2-20:2008 «Будинки і споруди. Готелі») (порушення розділу ІІ, пункту 22, розділу ІІІ, глава 2, пункту 2.3, пункту 2.23 ППБУ).

8. Не всі евакуаційні виходи з приміщень (поверхів) обладнано світловими покажчиками «ВИХІД» білого кольору на зеленому фоні, які підключені до джерела живлення аварійного (евакуаційного) освітлення. Не всі наявні покажчики знаходяться в справному стані (порушення розділу ІІІ, глава 2, пункту 2.23. пункту 2.32 ППБУ).

9. Не на всіх поверхах сходових клітин не встановлено двері, які мають ущільнення в притулах та пристрої для самозачинення ( порушення розділу ІІ пункту 22, розділу ІІІ, глави 2, пункту 2.23, пункту 2.37 ППБУ).

10. Допускається встановлення дверей евакуаційних виходів з коридорів поверху, сходових кліток, фойє, що важко відчиняються зсередини (за допомогою ключа) (порушення розділу ІІ пункту 22, розділу ІІІ, глави 2, пункту 2.23, пункту 2.37 ППБУ).

11. Ширина сходових маршів евакуаційної сходової клітини готелю менше 1,2 м. чим знижено рівень пожежної безпеки встановлений законодавством, яке було чинним на момент початку використання об`єкту, а саме порушення ДБН В.1.1-7 (порушення розділу ІІ п.22, розділу ІІІ, глава 2, пункту 2.23 ППБУ).

12. Ширина сходових площадок евакуаційної сходової клітини готелю менше нормованої ширини маршу, яке було чинним на момент початку використання об`єкта, а саме порушення ДБН В.1.1-7 (порушення розділу ІІ п. 22, розділу ІІІ, глави 2, пункту 2.23 ППБУ).

13. Допускається у сходових клітках розвішувати на стінах картини, дзеркала та інші горючі матеріали (порушення розділу ІІІ, глави 2, пункту 2.37 ППБУ).

14. Допускається влаштування під сходовою клітиною на другому поверсі підсобного приміщення (кладовки) (порушення розділу ІІІ, глави 2, пункту 2.37 ППБУ).

15. В підсобному приміщенні (кладовці), що розташована під сходовою клітиною допускається експлуатація підвішування світильника безпосередньо на струмопровідні проводи (порушення розділу IV, глави 1, пункту 1.18 ППБУ).

16. При влаштуванні дверей, на шляху евакуації (зокрема двері виходу з готельних номерів, двері з приміщень охорони) ширина у просвіті дверей менше ніж 0,8 м., чим знижено рівень пожежної безпеки, а саме порушення ДБН В.1.1-7 (порушення розділу ІІ пункту 22, розділу ІІІ, глави 2, пункту 2.23 ППБУ).

17. Не проведено замір опору ізоляції і перевірка спрацювання приладів захисту електричних мереж та електроустановок від короткого замикання (порушення розділу IV, глави 1, пункту 1.20 ППБУ).

18. Не надано документацію щодо монтування системи блискавкозахисту (акти прийняття в експлуатацію пристроїв блискавкозахисту разом з додатками: актами на приховані роботи і актами випробувань пристроїв блискавкозахисту і захисту від вторинних проявів блискавки і занесення високих потенціалів) відповідно ДСТУ Б В.2.5-38 «Інженерне обладнання будинків і споруд. Улаштування блискавкозахисту будівель і споруд» (порушення розділу IV, глава 1, пункту 1.21 ППБУ).

19. Не надано акти проведення прихованих робіт на прокладання електропроводки за підвісною стелею (порушення розділу IV, глави 1, пункту 1.12 ППБУ).

20. Електрощити, групові електрощитки не оснащуються схемою підключення споживачів з пояснювальними написами і вказаним значенням номінального струму апарата захисту (плавкої вставки) (порушення розділу IV, глави 1, пункту 1.16 ППБУ).

21. Автоматична система пожежної сигналізації знаходиться в несправному стані. Не заключено договір на технічне обслуговування наявних систем протипожежного захисту відповідно ДБН В.2.5-56:2014 «Системи протипожежного захисту» (порушення розділу V, глава 1, пункту 1.1 ППБУ).

22. Сигнал від приймально-контрольного приладу існуючої системи автоматичної пожежної сигналізації не виведений на пульт централізованого спостереження пожежної охорони (порушення пункту 9.22.2 ДБН В.2.2-20:2008 «Будинки і споруди. Готелі» та пункту 5.8 ДБН В.2.5-56:2014 «Системи протипожежного захисту») (порушення розділу V, глави 1, пункту 1.2 ППБУ).

23. Приміщення будівлі не обладнано системою оповіщення людей про пожежу та управлінням евакуацією людей, чим знижено рівень пожежної безпеки яке було чинним на момент початку використання об`єкта, в порушення ДБН В.1.1-7 та вимог Додатку Б Таблиця Б.1, Б.2 ДБН В.2.5-56 (порушення розділу ІІ, пункту 22, розділу V, глава 1, пункту 1.2 ППБУ).

24. Не підтверджено показники небезпеки покриття підлоги ковроліну (килимів, лінолеуму та іншого), прокладеного на шляхах евакуації, щодо токсичності продуктів горіння та помірної димоутворювальної здатності та відповідності групам поширення полум`я (порушення розділу ІІІ, глава 2, пункту 2.23, 2.28 ППБУ).

25. Опорядження (облицювання) стін (ліфтової шахти), на шляхах евакуації виконано з матеріалів з невизначеним показником пожежної небезпеки, чим знижено рівень пожежної безпеки яке було чинним на момент початку використання об`єкта, в порушення ДБН В.1.1-7 (порушення розділу ІІ, пункту 9, 22, розділу ІІІ, глави 2, пункту 2.17 ППБУ).

26. Система внутрішнього протипожежного водопроводу знаходиться в несправному стані. Не встановлено пожежні кран-комплекти, які мають бути укомплектовані пожежним рукавом однакового з ним діаметра та стволом, кнопкою дистанційного запуску пожежних насосів (за наявності таких насосів), а також важелем для полегшення відкривання вентиля. Елементи з`єднання пожежного крана, рукавів та ручного пожежного ствола мають бути однотипними (порушення розділу V, глави 1, пункту 2.2, підпункту 2, 6, 9 ППБУ).

27. Клас вогнестійкості проходок електричних кабелів та інженерного обладнання через огороджувальні конструкції з нормативною межею вогнестійкості або через протипожежні перешкоди виконаний меншим, ніж нормативна межа вогнестійкості цієї огороджувальної конструкції або протипожежної перешкоди, чим знижено рівень пожежної безпеки яке було чинним на момент початку використання об`єкта, в порушення ДБН В.1.1-7 (порушення розділу ІІІ, глави 2, пункту 2.4 ППБУ).

28. З кожного поверху будівлі не передбачено не менше двох евакуаційних виходів по самостійним (окремим) шляхам евакуації, які ведуть назовні, чим знижено рівень пожежної безпеки яке було чинним на момент початку використання об`єкта, в порушення ДБН В.1.1-7 (порушення розділу ІІ, пункту 22, розділу ІІІ, глави 2, пункту 2.23 ППБУ).

29. На будівлі не встановлено покажчик пожежного гідранта (об`ємний зі світильником або плоскі із застосуванням світловідбивних покриттів) з нанесенням на них - літерного індексу ПГ, цифрових значень відстані в метрах від покажчика до гідранта, внутрішній діаметр трубопроводу в міліметрах, зазначенням виду водопровідної мережі (тупикова чи кільцева) (порушення розділу І, пункту 4, розділу V, глави 2, пункту 2.1, підпункту 9 ППБУ).

30. Огороджувальні конструкції ліфтової шахти не виконані протипожежними, чим знижено рівень пожежної безпеки яке було чинним на момент початку використання об`єкта, в порушення ДБН В.1.1.-7 (порушення розділу ІІ, пункту 22, розділу ІІІ, глави 2, пункту 2.3 ППБУ).

31. Не передбачено на кожному поверсі ліфтові холи, чим знижено рівень пожежної безпеки яке було чинним на момент початку використання об`єкта, в порушення ДБН В.1.1-7 (порушення розділу ІІ, пункту 22, розділу ІІІ, глави 2, пункту 2.3 ППБУ).

32. Не забезпечено відповідно до законодавства своїх працівників засобами колективного та індивідуального захисту (порушення статті 20, підпункту 2, Кодексу цивільного захисту України, Постанови Кабінету Міністрів України №1200).

33. Не розміщено інформацію про заходи безпеки та поведінку населення на випадок виникнення надзвичайної ситуації техногенного характеру на офіційних веб-сайтах, інформаційних стендах та в засобах масової інформації (порушення розділу ІІІ п. 3 ПТБ Наказ МВС №879 05.11.2018, статті 20 Кодексу цивільного захисту України).

34. Не здійснено навчання працівників з питань цивільного захисту, у тому числі правилам техногенної безпеки (порушення розділу ІІІ п. 3 ПТБ Наказ МВС №879 05.11.2018, ст. ст. 20, 39 Кодексу цивільного захисту України).

35. Не надано підтверджуючі документи проектної документації реконструкції та технічного переоснащення з житлового будинку під готель та клініку, що здійснюється на підставі проектної документації, яка затверджена в установленому порядку (порушення розділу 2 п. 21 ППБУ).

36. Здійснюється господарська діяльність без оформлення декларації відповідності матеріально-технічної бази суб`єкта господарювання вимогам законодавства з питань пожежної безпеки (порушення р. 1 п.4 ППБУ, ст. 57 Кодексу цивільного захисту України).

Примірник акту від 12.11.2019 №809 отримав директор Товариства з обмеженою відповідальністю «ІНТЕРІНВЕСТСТРОЙ» - ОСОБА_1 , про що зроблено відповідну відмітку в акті перевірки.

На думку позивача, всі виявлені порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки зазначені в акті перевірки створюють реальну загрозу життю і здоров`ю людей, які працюють, перебувають на об`єкті, що стало підставою для звернення до суду з даним адміністративним позовом.

Задовольняючи позовні вимоги, суд першої інстанції виходив з того, що доказів усунення виявлених під час перевірки порушень надано не було.

Колегія суддів погоджується з таким висновком суду першої інстанції з огляду на наступне.

Відповідно до першого речення ст. 2 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, право кожного на життя охороняється законом. Цей припис зобов`язує державу вживати належних заходів для захисту життя осіб, які знаходиться під її юрисдикцією. Слід зазначити, що це зобов`язання повинно тлумачитися як таке, що застосовується в контексті будь-якої діяльності, публічної чи ні, в якій право на життя може бути поставлене під сумнів.

Відповідно до положень ч. 2 ст. 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно з Положенням про Державну службу України з надзвичайних ситуацій, яке затверджено Указом Президента України від 16.01.2013 № 20/2013, Державна служба України з надзвичайних ситуацій є центральним органом виконавчої влади та здійснює державний нагляд (контроль) за додержанням та виконанням вимог законодавства у сферах пожежної і техногенної безпеки, цивільного захисту, за діяльністю аварійно-рятувальних служб.

ДСНС здійснює свої повноваження безпосередньо та через територіальні органи в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві та Севастополі, районах, містах обласного, республіканського (Автономної Республіки Крим) значення, а також міжрегіональні (повноваження яких поширюються на кілька адміністративно-територіальних одиниць) територіальні органи (у разі їх створення).

Правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов`язки та відповідальність суб`єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) визначаються Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» від 05.04.2007 № 877-V.

Так, ч. 1 ст. 1 Закону № 877, встановлено, що державний нагляд (контроль) - це діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, місцевих державних адміністрацій, органів місцевого самоврядування (далі - органи державного нагляду (контролю)) в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб`єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, допустимого рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища.

Відповідно до положень ч. 6 ст. 7 Закону № 877, за результатами здійснення планового або позапланового заходу посадова особа органу державного нагляду (контролю) складає акт, який повинен містити такі відомості: дату складення акта; тип заходу (плановий або позаплановий); форма заходу (перевірка, ревізія, обстеження, огляд тощо); предмет державного нагляду (контролю); найменування органу державного нагляду (контролю), а також посаду, прізвище, ім`я та по батькові посадової особи, яка здійснила захід; найменування юридичної особи або прізвище, ім`я та по батькові фізичної особи - підприємця, щодо діяльності яких здійснювався захід.

Посадова особа органу державного нагляду (контролю) зазначає в акті стан виконання вимог законодавства суб`єктом господарювання, а в разі невиконання - детальний опис виявленого порушення з посиланням на відповідну вимогу законодавства.

В останній день перевірки два примірники акта підписуються посадовими особами органу державного нагляду (контролю), які здійснювали захід, та суб`єктом господарювання або уповноваженою ним особою, якщо інше не передбачено законом.

Якщо суб`єкт господарювання не погоджується з актом, він підписує акт із зауваженнями.

Зауваження суб`єкта господарювання щодо здійснення державного нагляду (контролю) є невід`ємною частиною акта органу державного нагляду (контролю).

У разі відмови суб`єкта господарювання підписати акт посадова особа органу державного нагляду (контролю) вносить до такого акта відповідний запис.

Один примірник акта вручається керівнику чи уповноваженій особі суб`єкта господарювання - юридичної особи, її відокремленого підрозділу, фізичній особі - підприємцю або уповноваженій ним особі в останній день заходу державного нагляду (контролю), а другий зберігається в органі державного нагляду (контролю).

Згідно з положеннями ч. 7 ст. 7 Закону № 877, на підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду. У разі необхідності вжиття інших заходів реагування орган державного нагляду (контролю) протягом п`яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу.

У свою чергу, припис - це обов`язкова для виконання у визначені строки письмова вимога посадової особи органу державного нагляду (контролю) суб`єкту господарювання щодо усунення порушень вимог законодавства. Припис не передбачає застосування санкцій щодо суб`єкта господарювання. Припис видається та підписується посадовою особою органу державного нагляду (контролю), яка здійснювала перевірку.

Відносини, пов`язані із захистом населення, територій, навколишнього природного середовища та майна від надзвичайних ситуацій, реагуванням на них, функціонуванням єдиної державної системи цивільного захисту, регулюються Кодексом цивільного захисту України № 5403 від 02.10.2012.

Відповідно до ч. 2 ст. 68 Кодексу цивільного захисту, у разі встановлення порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створює загрозу життю та здоров`ю людей, посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки, звертаються до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, споруд, окремих приміщень, випуску та реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту у порядку, встановленому законом.

Разом з тим, згідно зі ст. 69 Кодексу цивільного захисту України, посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, у межах своїх повноважень видають відповідно приписи, розпорядження чи постанови, зокрема, з питань пожежної безпеки у разі, поміж іншого, недотримання вимог пожежної безпеки, визначених цим Кодексом, іншими нормативно-правовими актами, стандартами, нормами і правилами, та з питань техногенної безпеки.

Згідно з ч. 1 ст. 70 Кодексу цивільного захисту, підставою для звернення центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів є: 1) недотримання вимог пожежної безпеки, визначених цим Кодексом, іншими нормативно-правовими актами, стандартами, нормами і правилами; 2) порушення вимог пожежної безпеки, передбачених стандартами, нормами і правилами, під час будівництва приміщень, будівель та споруд виробничого призначення; 3) випуск і реалізація вибухопожежонебезпечної продукції та продукції протипожежного призначення з відхиленням від стандартів чи технічних умов або без даних щодо відповідності такої продукції вимогам пожежної безпеки; 4) нездійснення заходів щодо захисту персоналу від шкідливого впливу ймовірних надзвичайних ситуацій; 5) відсутність на виробництвах, на яких застосовуються небезпечні речовини, паспортів (формулярів) на обладнання та апаратуру або систем із забезпечення їх безперебійної (безаварійної) роботи; 6) невідповідність кількості засобів індивідуального захисту органів дихання від небезпечних хімічних речовин нормам забезпечення ними працівників суб`єкта господарювання, їх непридатність або відсутність; 7) порушення правил поводження з небезпечними речовинами; 8) відсутність або непридатність до використання засобів індивідуального захисту в осіб, які здійснюють обслуговування потенційно небезпечних об`єктів або об`єктів підвищеної небезпеки, а також в осіб, участь яких у ліквідації наслідків надзвичайної ситуації передбачена планом локалізації і ліквідації наслідків аварій; 9) відсутність на об`єкті підвищеної небезпеки диспетчерської служби або її неготовність до виконання покладених на неї завдань, у тому числі через відсутність відповідних документів, приладів, обладнання або засобів індивідуального захисту; 10) неготовність до використання за призначенням аварійно-рятувальної техніки, засобів цивільного захисту, а також обладнання, призначеного для забезпечення безпеки суб`єктів господарювання; 11) проведення робіт з будівництва будинків та споруд, розміщення інших небезпечних об`єктів, інженерних і транспортних комунікацій, які порушують встановлений законодавством з питань техногенної безпеки порядок їх проведення або проведення яких створює загрозу безпеці населення, суб`єктам господарювання, обладнанню та майну, що в них перебувають.

Повне або часткове зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, виконання робіт, надання послуг здійснюється виключно за рішенням адміністративного суду (ч. 2 ст. 70 Кодексу цивільного захисту України).

Таким чином, ст. ст. 69, 70 Кодексу цивільного захисту України, передбачені різні санкції за порушення вимог пожежної безпеки, визначених цим Кодексом, іншими нормативно-правовими актами, стандартами, нормами і правилами.

При цьому, з аналізу вищенаведеного вбачається, що застосування заходів реагування можливо у разі виявлення порушень, які реально створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей та одночасно мають бути співмірними.

Так, у відповідності до п. 26 ч. 1 ст. 2 Кодексу цивільного захисту України, небезпечним чинником є складова частина небезпечного явища (пожежа, вибух, викидання, загроза викидання небезпечних хімічних, радіоактивних і біологічно небезпечних речовин) або процесу, що характеризується фізичною, хімічною, біологічною чи іншою дією (впливом), перевищенням нормативних показників і створює загрозу життю та/або здоров`ю людини.

В апеляційній скарзі відповідачем зазначено, що інформація викладена в акті перевірки №809 від 12.11.2019 в частині виявлених порушень є застарілою та неактуальною, частину порушень відповідачем усунуто, а частина недоведені. Також на підтвердження усунення певних порушень надає відповідні документи.

З даного приводу колегія суддів зазначає наступне.

Щодо систем протипожежного захисту, надано лише копію проекту, що не дає змогу перевірити чи працює АПС на об`єкті перевірки. Крім того, укладаються відповідні договори на спостерігання з пожежною автоматикою та її обслуговування на об`єкті тощо, що підтверджується актами здачі-приймання виконаних робіт (надання послуг) та платіжними дорученнями на оплату цих послуг.

Крім того, із наданих сертифікатів відповідності на обладнання АПС вбачається, що вони станом на 2021 рік втратили термін дії, а саме: сертифікат відповідності Серія ВВ UA1.016.0161624-10 - термін дії до 28.12.2012; сертифікат відповідності Серія ВВ UA1.016.0042306-09 - термін дії до 15.06.2014; сертифікат відповідності Серія ВВ UA1.016.0042297-09 - термін дії до 15.06.2014; сертифікат відповідності Серія ВВ UA1.016.0008085-12 - термін дії до 17.01.2017.

Також, будівля, яка розташована за адресою: м. Київ, вул. Ранетна, 223 , належить на праві власності ТОВ «ІНТЕРІНВЕСТСТРОЙ», тому у відповідності до ч.3 ст.55 КЦЗ України забезпечення пожежної безпеки суб`єкта господарювання покладається на власників та керівників таких суб`єктів господарювання.

Тобто, забезпечення виконання вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки покладено на суб`єкта господарювання незалежно від того чи є він власником або користувачем об`єкта.

Відповідачем в апеляційній скарзі наведено лише формальні заперечення щодо порушень виявлених на об`єктів перевірки.

При цьому, з моменту проведення перевірки від 12.11.2019 на адресу позивача не надходило жодних звернень від відповідача з проханням проведення позапланового заходу на об`єкті перевірки за адресою: м. Київ, вул. Ранетна, 223 у Подільському районі міста Києва.

Колегія суддів наголошує, що належним доказом усунення порушень є акт перевірки, який би зафіксував відсутність порушення, тому якщо відповідач вважає, що порушення, виявленні під час перевірки відсутні, він може повторно звернутися із заявою про проведення позапланової перевірки до позивача, для встановлення відсутності виявлених порушень.

Суд апеляційної інстанції в даному випадку не є уповноваженим органом щодо встановлення усунення (відсутності) порушень відповідачем.

На переконання колегії суддів виявленні порушення є суттєвими, адже можуть призвести до виникнення пожежі як неконтрольованого процесу знищування або пошкодження вогнем майна, під час якого виникають чинники, небезпечні для людей та навколишнього природного середовища, та, в свою чергу, можуть створювати і небезпеку завдання шкоди життю та здоров`ю людей у процесі самої пожежі.

При цьому, згідно визначення ДСТУ 2272-06 «Пожежна безпека. Терміни та визначення основних понять» небезпечним чинником пожежі є прояв пожежі, що призводить чи може призвести до опіків, отруєння леткими продуктами згоряння або піролізу, травмування чи загибелі людей та (або) до заподіяння матеріальних, соціальних, екологічних збитків. До небезпечних факторів пожежі належать: підвищена температура, задимлення, погіршення складу газового середовища.

Як убачається зі змісту позовної заяви та доданих до неї матеріалів, застосування заходів реагування у вигляді повного зупинення експлуатації приміщень, шляхом повного знеструмлення електроживлення, та накладення печаток на електрощити і вхідні двері приміщень будівлі, є заходом, направленим на попередження настання негативних наслідків, викликаних наявністю на об`єкті порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, які створюють загрозу життю та здоров`ю людей.

Колегія суддів звертає увагу на те, що поняття «загроза життю та/або здоров`ю людини» є оціночним поняттям, який лежить у сфері захисту населення, територій, навколишнього природного середовища та майна, функція контролю (нагляду) за чим, зокрема, покладена на позивача, посадові особи якого володіють спеціальними знаннями у цій сфері.

Колегія суддів вказує, що, дійсно, перевіряючи обґрунтованість позовних вимог відповідного органу ДСНС України про застосування заходів реагування, суд має перевірити: 1) відповідність виявлених порушень з вимогами законодавства, що регулюють дані правовідносини; 2) встановити обсяг та «вагу» зазначених в акті перевірки порушень на предмет існування реальної загрози життю та здоров`ю людей (працівників, відвідувачів); 3) оцінити зібрані під час розгляду спору по суті докази від усіх сторін на предмет здійснення суб`єктом господарювання заходів по усуненню порушень, виявлених під час перевірочного заходу (вжиття заходів по ініціюванню проведення позапланової перевірки, часткове/повне усунення виявлених порушень, пріоритет усунення реальних загроз над «паперовими порушеннями» тощо); 4) надати оцінку спірним правовідносинам щодо наявності/відсутності підстав для застосування заходів реагування.

Колегія суддів наголошує на тому, що застосування заходів реагування спрямовано не як санкція для відповідача, а виключно для забезпечення безпеки життя та здоров`я людей, які працюють у будівлі та відвідують її, від будь-якого ризику настання небезпечних чинників, а захід реагування має тимчасовий та спонукаючий характер, період дії якого залежить безпосередньо від факту усунення виявлених порушень.

Проте, слід врахувати, що при вирішенні питання про наявність підстав для застосування заходів реагування, у вигляді повного зупинення експлуатації приміщень, слід виходити з того, чи можуть порушення, що так і не було усунуто призвести до реальної загрози життю та здоров`ю людей, адже важливим та необхідним є дотримання балансу наявності можливого ризику з негативними наслідками для суб`єкта господарювання, пов`язаними з блокуванням роботи, що безперечно тягне за собою певні негативні наслідки.

Твердження апелянта викладені в апеляційній скарзі в жодному разі не свідчить про відсутність потенційної загрози життю та здоров`ю людей.

Слід зазначити, що виявленні порушення, не є формальними та можуть створювати реальну загрозу для життя та здоров`я людей, а тому, колегія суддів підтримує висновок суду першої інстанції про обґрунтованість позовних вимог про необхідність застосування заходів реагування, адже, станом на дату розгляду апеляційної скарги, відповідачем не подано до суду доказів усунення усіх виявлених порушень.

Також колегія суддів вказує, що опечатування та відімкнення від джерел електроживлення є способом приведення в дію рішення суду, а не окремим видом заходів реагування.

Разом із тим, колегія суддів звертає увагу, що на момент винесення рішення судом першої інстанції, порушення, які могли призвести до реальної загрози життю та здоров`ю людей відповідачем усунуто не було.

При цьому, процедура відновлення виробництва після застосування судом заходів реагування встановлена ч.5 ст.4 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», якою передбачено, що відновлення виробництва або реалізація продукції, виконання робіт, надання послуг суб`єктами господарювання після призупинення можливе з моменту отримання органом державного нагляду (контролю), який ініціював призупинення, повідомлення суб`єкта господарювання про усунення ним усіх встановлених судом порушень.

Натомість, сторонами по справі не вказано про надсилання чи отримання повідомлення про усунення виявлених порушень.

За таких обставин, на підставі вищенаведеного та враховуючи, що відповідач не усунув всіх порушень, які виявлені в ході проведення перевірки, і ті порушення, які на теперішній час продовжують існувати, створюють загрозу життю та здоров`ю людей, колегія суддів погоджується із висновком суду першої інстанції про необхідність застосування заходів реагування у вигляді повного зупинення експлуатації приміщень Товариства з обмеженою відповідальністю «ІНТЕРІНВЕСТСТРОЙ», який здійснює свою господарську діяльність за адресою: вул. Ранетна, 223 в Подільському районі м. Києва до повного усунення порушень, зазначених в акті перевірки, шляхом повного знеструмлення електроживлення, та накладення печаток на електрощити і вхідні двері приміщень будівлі.

Відповідно до пункту 30 рішення Європейського Суду з прав людини у справі «Hirvisaari v. Finland» від 27 вересня 2001 року, рішення судів повинні достатнім чином містити мотиви, на яких вони базуються для того, щоб засвідчити, що сторони були заслухані, та для того, щоб забезпечити нагляд громадськості за здійсненням правосуддя .

Згідно пункту 29 рішення Європейського Суду з прав людини у справі «Ruiz Torija v. Spain» від 9 грудня 1994 року, статтю 6 не можна розуміти як таку, що вимагає пояснень детальної відповіді на кожний аргумент сторін. Відповідно, питання, чи дотримався суд свого обов`язку обґрунтовувати рішення може розглядатися лише в світлі обставин кожної справи

Згідно пункту 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення.

Доводи апеляційної скарги зазначених вище висновків суду попередньої інстанції не спростовують і не дають підстав для висновку, що судом першої інстанції при розгляді справи неправильно застосовано норми матеріального права, які регулюють спірні правовідносини, чи порушено норми процесуального права.

З урахуванням вищевикладеного, колегія суддів приходить до висновку, що рішення суду є законним і обґрунтованим, ухваленим з дотриманням норм матеріального та процесуального права, а тому підстав для його скасування не має.

Керуючись ст. ст. 242, 243, 251, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 328, 329 Кодексу адміністративного судочинства України, колегія суддів -

П О С Т А Н О В И Л А :

Апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «ІНТЕРІНВЕСТСТРОЙ» - залишити без задоволення, а рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 17 лютого 2021 року - без змін.

Постанова набирає законної сили з моменту її прийняття та може бути оскаржена в порядку та строки, встановлені ст.ст. 328, 329 КАС України.

Повний текст постанови виготовлено 04.06.2021.

Головуючий суддя: А.Ю. Кучма

В.О. Аліменко

Н.В. Безименна