Справа № 520/6424/21
Суддя: Котеньов О.Г.
Дата ухвалення: 2021-06-02 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
про залишення позовної заяви без розгляду
02 червня 2021 р. Справа №520/6424/21
Позивач, ОСОБА_1 , звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Головного управління Національної поліції в Харківській області, у якому просить суд:
- визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції в Харківській області в частині накладення дисциплінарного стягнення на полковника поліції ОСОБА_1 , начальника Немишлянського відділу поліції ВП ГУНП в Харківській області, № 153 від 01.03.2021;
- визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції в Харківській області № 165 о/с від 04.03.2021 в частині звільнення зі служби в поліції полковника поліції ОСОБА_1 , начальника Немишлянського відділу поліції ВП ГУНП в Харківській області, з 04.03.2021;
- поновити полковника поліції ОСОБА_1 на службі в органах Національної поліції на посаді начальника відділу №2 Харківського районного управління поліції №2 ГУНП в Харківській області з 04.03.2021;
- стягнути з Головного управління Національної поліції в Харківській області на користь ОСОБА_1 середньомісячне грошове забезпечення за час вимушеного прогулу з 04.03.2021 по день ухвалення рішення суду, з урахуванням належних до сплати податків та інших обов`язкових платежів;
Також позивач просить суд допустити негайне виконання рішення суду в частині поновлення позивача на службі в органах Національної поліції на посаді начальника відділу №2 Харківського районного управління №2 Головного управління Національної поліції в Харківській області, та в частині стягнення грошового забезпечення за час вимушеного прогулу.
Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 19.04.2021 прийнято адміністративний позов до розгляду та відкрито спрощене провадження в адміністративній справі.
05.05.2021 відповідач звернувся до суду з клопотанням про залишення позовної заяви без розгляду у зв`язку із зловживанням позивачем процесуальними правами, а саме подання позовів з тим самим предметом та з тих самих підстав (справи №520/5564/21, №520/5947/21, №520/6136/21 та №520/6591/21).
Суд вирішує питання про залишення позову без розгляду у порядку письмового провадження без фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу на підставі п.10 ч.1 ст.4, ч.4 ст.229 КАС України.
Суддя перебував у щорічній основній відпустці з 30 квітня 2021 року по 21 травня 2021 року відповідно до наказу №04-06/42 від 15.04.2021, з 28.05.2021 по 31.05.2021 - на лікарняному.
Відповідач в обґрунтування клопотання про залишення позовної заяви без розгляду зазначає, що позивач протягом останнього місяця вп`яте звертається до суду із однаковими позовами, а тому відповідач вважає, що позивачем умисно вчиняються дії, метою яких є маніпуляція автоматичним розподілом справ.
Надаючи правову оцінку викладеним у клопотанні обставинам, суд застосовує такі норми права.
Відповідно до ч. 1 ст. 55 Конституції України кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб.
Завданням адміністративного судочинства відповідно до ч.1 ст.2 Кодексу адміністративного судочинства України (далі по тексту - КАС України) є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.
Неприпустимість зловживання процесуальними правами є однією з основних засад (принципів) адміністративного судочинства (п. 9 ч. 3 ст. 2 КАС України).
Відповідно до ч.2 ст.44 КАС України учасники справи зобов`язані добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки.
Відповідно до ч.1 ст.45 КАС України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами. Зловживання процесуальними правами не допускається.
За частиною другою цієї статті суд з урахуванням конкретних обставин справи може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню адміністративного судочинства, зокрема подання декількох позовів до одного й того самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав, або подання декількох позовів з аналогічним предметом і з аналогічних підстав, або вчинення інших дій, метою яких є маніпуляція автоматизованим розподілом справ між суддями (пункт 2).
Під зловживанням процесуальними правами розуміється форма умисних, несумлінних дій учасників процесу, що знаходить своє вираження, зокрема, у вчиненні дій, неспівмірних із наслідками, до яких вони можуть призвести, використанні наданих прав всупереч їх призначенню з метою обмеження можливості реалізації чи обмеження прав інших учасників провадження, перешкоджання діяльності суду з правильного та своєчасного розгляду і вирішення справ чи висловлення явної неповаги до суду чи учасників справи.
Слід враховувати, що наведений у ч.2 ст.45 КАС України перелік дій, що можуть бути визнані судом зловживанням процесуальними правами, не є вичерпним, суд може визнати таким зловживанням також інші дії, які мають відповідну спрямованість і характер.
При цьому вирішення питання про наявність чи відсутність факту зловживання віднесене на розсуд суду, що розглядає справу.
Відповідно до ч.3 ст.45 КАС України якщо подання скарги, заяви, клопотання визнається зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання.
Позивачем 20.05.2021 надано до суду заперечення проти заявленого відповідачем клопотання про залишення позовної заяви без розгляду, в яких позивач вказав, що так, він звертався до Харківського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом про визнання протиправними і скасування наказів про застосування дисциплінарного стягнення та звільнення, поновлення на роботі, стягнення моральної шкоди п`ять разів, з яких згодом подав чотири заяви про відкликання позову. Кожне таке звернення і відкликання позову були зумовлені об`єктивними причинами, і не є зловживанням правами, оскільки позивач не подавав до суду декілька позовів до одного і того самого відповідача одночасно, не мав на меті маніпуляції автоматизованим розподілом справ між суддями. Заяви про відкликання позову подавались позивачем без зазначення прізвища судді, оскільки на час подання заяви про відкликання позову відомостей про здійснення автоматизованого розподілу у нього не було. Тобто, метою відкликання позову було саме вдосконалення своєї позиції позивача та додання до позову додаткових доказів, оформлених належним чином, що позивач вважав суттєвим для обґрунтування позову.
Вказані позивачем обставини у запереченнях проти заявленого відповідачем клопотання перевірені судом через автоматизовану систему "Діловодство спеціалізованого суду" та судом встановлено таке.
ОСОБА_1 подано адміністративний позов 02 квітня 2021 року (справа №520/5564/21) про визнання рішень протиправними, поновлення на посаді та стягнення моральної шкоди 5000 грн.
Позивачем вказано, що 7 квітня 2021 року цей позов було відкликано для удосконалення правової позиції та доказової бази, оскільки позивач отримав інформацію про внесення до ЄРДР відомостей про порушення кримінального провадження за фактом провокації неправомірної винагороди, та, розуміючи обов`язок позивача надати всі докази разом з позовною заявою, вважав за доцільне доповнити свій позов цією інформацією та додати копію витягу з ЄРДР.
Позивач зазначає, що безпосередньо після подачі позову він виявив, що до нього не були додані належним чином засвідчені копії доказів, а також якісні копії листів непрацездатності, які мають важливе значення для обґрунтування позову, оскільки є документами, які підтверджують поважність причин відсутності на службі та звільнення його під час знаходження на лікарняному. Позивач вказав, що вирішив відкликати його та звернутись до суду з оформленим належним чином позовом та доказами.
Позивачем надано пояснення, що за його підрахунками останній день місячного строку для звернення до адміністративного суду, обчислений з дати отримання позивачем витягу з наказу про звільнення зі служби в поліції, спливав 15 квітня 2021 року, в зв`язку з чим 14 квітня 2021 року він належним чином оформив позов і відправив його поштою на адресу Харківського окружного адміністративного суду.
Обставини про надіслання поштою позовної заяви (справа №520/6591/21) підтверджено інформацією з АС "Діловодство спеціалізованого суду".
Позивач зазначив, що після відправлення позову працівник пошти повідомив, що він надійде до суду приблизно через 5 днів, тобто вже після 15 квітня 2021 року, тому 15 квітня 2021 року ОСОБА_1 подав особисто до канцелярії суду позов, по якому судом було відкрито провадження.
ОСОБА_1 посилається на те, що розуміючи неприпустимість звернення до суду з аналогічним позовом до одного відповідача з одних і тих самих підстав, відразу ж після отримання повідомлення про доставлення поштового відправлення до адміністративного суду, він подав заяву про відкликання позову, який був відправлений поштою 14 квітня 2021 року, на цей час йому також не було відомо про здійснення автоматизованого розподілу справ в суді, ні за цим позовом, ні за поданим до канцелярії 15 квітня 2021 року.
Визначаючи зловживання процесуальними правами стороною, суд виходить із внутрішнього переконання, тобто зі свого оціночного судження. Верховний Суд, визнаючи певні дії учасників процесу зловживанням процесуальними правами, часто зазначає, що ознакою зловживання процесуальними правами є не просто конкретні дії, а дії, спрямовані на введення суду в оману, затягування розгляду справи, створення перешкод опоненту.
Суд зазначає, що зловживання процесуальними правами це вчинення учасником процесу дій в межах дозволеної поведінки, однак з використанням свого права в цілях, що суперечать завданням правосуддя, при цьому у кожному конкретному випадку суд повинен встановити, чи добросовісно сторони здійснюють свої процесуальні права та виконують процесуальні обов`язки.
Позивачем надано пояснення щодо прийняття ним рішень про направлення позовів до суду та їх подальше відкликання, аналізуючи які, суд приходить до висновку про відсутність в діях позивача умислу щодо маніпуляції автоматизованим розподілом справ, такі дії свідчать про намір позивача надати до суду позовну заяву з необхідними, на думку позивача, позовними вимогами та доказами.
Утім, процесуальним законом передбачено, що суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду, якщо після відкриття провадження судом встановлено, що позивачем подано до цього самого суду інший позов (позови) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з однакових підстав і щодо такого позову (позовів) на час вирішення питання про відкриття провадження у справі, що розглядається, не постановлена ухвала про відкриття або відмову у відкритті провадження у справі, повернення позовної заяви або залишення позову без розгляду ( п.10 ч.1 ст.240 КАС України).
Судом встановлено, що ухвала про прийняття позовної заяви до розгляду та відкриття провадження в адміністративній справі № 520/6424/21 постановлена 19.04.2021.
При цьому у провадженні Харківського окружного адміністративного суду перебували матеріали позовної заяви у справі №520/6591/21, ухвалу про повернення позовної заяви постановлено судом 21.04.2021.
Тобто, на момент відкриття провадження у цій справі у провадженні ХОАС перебував позов до цього самого відповідача з тим самим предметом та з однакових підстав (справа №520/6591/21) і щодо такого позову на час вирішення питання про відкриття провадження у справі, що розглядається, не була постановлена ухвала про відкриття або відмову у відкритті провадження у справі, повернення позовної заяви або залишення позову без розгляду.
Враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку про задоволення клопотання відповідача та залишення позовної заяви без розгляду на підставі п.10 ч.1 ст.240 КАС України..
Відповідно до частин 3-4 статті 240 КАС України про залишення позову без розгляду суд постановляє ухвалу. Ухвала суду про залишення позову без розгляду може бути оскаржена.
Особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення підстав, з яких позов було залишено без розгляду, має право звернутися до адміністративного суду в загальному порядку.
Керуючись ст.ст. 4, 5, 9, 45, 229, 240, 243, 247, 248, 257, 294, 295, 297 КАС України, суд, - УХВАЛИВ:
Ухвала суду може бути оскаржена в апеляційному порядку окремо від рішення суду повністю або частково у випадках, визначених статтею 294 Кодексу адміністративного судочинства України.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п`ятнадцяти днів безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

До визначення Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів), можливості вчинення передбачених цим Кодексом дій з використанням підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди за правилами, що діяли до набрання чинності редакцією Кодексу адміністративного судочинства України від 15.12.2017

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення (ухвали) суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвалу у повному обсязі виготовлено 02 червня 2021 року.

Суддя О.Г. Котеньов