Справа № 340/2696/21
Суддя: Л.І. Хилько
Дата ухвалення: 2021-06-03 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

КІРОВОГРАДСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення заяви без руху

03 червня 2021 року Справа № 340/2696/21

Суддя Кіровоградського окружного адміністративного суду Хилько Л.І., розглянув матеріали позову ОСОБА_1 (позивач) до Управління соціального захисту населення Фортечної районної у місті Кропивницькому Ради (відповідач) про зобов`язання вчинити певні дії, -

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернувся до Кіровоградського окружного адміністративного суду з позовом та просить визнати протиправною бездіяльність відповідача та зобов`язати його провести перерахунок і виплату щорічної разової грошової допомоги до 5 травня як учаснику бойових дій за 2020 рік у розмірі п`яти мінімальних пенсій за віком, встановленої Законом України "Про Державний бюджет України" на кожний рік, з урахуванням раніше виплаченої суми допомоги.

Разом із позовною заявою позивачем також подано заяву про поновлення строків звернення до суду від 01.06.2021.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 171 КАС України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу.

Перевіривши позовну заяву, відповідно до ч. 1 ст. 171 КАС України, суддя вважає за необхідне залишити її без руху, зважаючи на наступне.

Приписами статті 122 КАС України встановлено, що позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Згідно абз.1 ч.2 ст.122 КАС України для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Таким чином, за змістом наведеної вище процесуальної норми законодавець виходить не тільки з безпосередньої обізнаності особи про факти порушення її прав, а й об`єктивної можливості цієї особи знати про ці факти.

З матеріалів позовної заяви неможливо встановлено, коли позивачу виплачено спірну допомогу до 5 травня за 2020 рік. При цьому, про розмір виплаченої допомоги позивачу було відомо станом на кінець травня 2020, про що свідчить його звернення до відповідача із заявою про її перерахунок, про результати розгляду якої відповідач повідомив позивача листом від 03.06.2020 № Ш-311 п/з.

Крім того, не погоджуючись з протиправною бездіяльністю відповідача позивачем у липні 2020 подано адміністративний позов до Кіровоградського окружного адміністративного суду (головуючий суддя Кравчук О.В., справа № 340/2382/20).

Слід також зазначити, що спірна виплата є регулярною та виплачується один раз на рік.

Статтею 17-1 Закону України від 22.10.1993 №3551-XII "Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту" передбачено, що особи, які не отримали разової грошової допомоги до 5 травня, мають право звернутися за нею та отримати її до 30 вересня відповідного року, в якому здійснюється виплата допомоги.

Аналіз наведених норм КАС України та Закону № 3551-XII свідчить про те, що 30 вересня року, в якому мала бути здійснена виплата допомоги до 5 травня, - встановлений законом кінцевий строк, до якого могла бути здійснена виплата грошової допомоги до 5 травня.

Отже, перебіг строку звернення до суду з даним позовом слід обраховувати з 30 вересня року, в якому мала бути здійснена виплата допомоги до 5 травня.

З огляду на норми КАС України та Закону №3551-XII в разі не згоди позивача з невиплатою або з розміром виплати грошової допомоги до 5 травня строк на оскарження розпочався з 30 вересня 2020 року та сплив 30.03.2021.

Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду від 06.02.2018 справа за № 607/7919/17.

З цим позовом позивач звернувся до суду 01.06.2021, подавши його безпосередньо до канцелярії суду, тобто з пропуском строку звернення до суду, визначеного ст.122 КАС України.

Згідно з ч. 6 ст. 161 КАС України, у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

При цьому, ч. 1 ст. 123 КАС України також встановлено, що у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.

Щодо заяви позивача про поновлення строку звернення до суду, то суддя зазначає таке.

Встановлено, що позивач звернувся до Кіровоградського окружного адміністративного суду з позовом та просив суд визнати протиправною бездіяльність відповідача та зобов`язати його провести перерахунок і виплату позивачу щорічної разової грошової допомоги до 5 травня як учаснику бойових дій за період з 2015 по 2020 рік у розмірі п`яти мінімальних пенсій за віком, виходячи із розрахунку мінімальної пенсії за віком, встановленої Законом України "Про Державний бюджет України" на кожний рік, з урахуванням раніше виплаченої суми допомоги (головуючий суддя Кравчук О.В., справа № 340/2382/20).

Ухвалою судді від 20.07.2020 позовну заяву залишено без руху, а ухвалою судді від 11.08.2020 позовну заяву повернуто позивачеві на підставі п.1 ч.4 ст.169 КАС України.

Водночас, нормами КАС України не передбачено переривання або зупинення строків звернення до адміністративного суду, а повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню до суду, але в межах строків, визначених ст.122 КАС України.

При цьому, при визначенні початку перебігу строку звернення до суду з відповідним позовом до уваги береться момент, коли особа фактично дізналася про наявність відповідного порушення, тобто, коли особа з`ясувала для себе, що певні рішення, дії та/або бездіяльність стосовно неї є порушенням.

Крім того, за ч. 3 ст. 9 КАС кожна особа, яка звернулася за судовим захистом, розпоряджається своїми вимогами на свій розсуд, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до ч.2 ст.44 КАС України учасники справи зобов`язані добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Європейський суд з прав людини в рішенні від 07.07.1989 у справі "Юніон Аліментаріа проти Іспанії" зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосується безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження (рішення у справі Пономарьов проти України", та "Трух проти України").

У рішенні в справі "Каракуця проти України" Європейський суд з прав людини зазначив, що заявники повинні проявляти належну зацікавленість у розгляді їхньої справи.

Рішенням Європейського суду з прав людини у справі "Нешев проти Болгарії" від 28 жовтня 2004 року визначено, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Практикою Європейського суду з прав людини, яка є преюдиційною, також встановлено, що якщо заявники у визначений законом термін не виявили належної зацікавленості у розгляді їхньої справи та своєчасно не звертались до суду за інформацією щодо стану розгляду їх справи їх права на доступ до правосуддя не є порушеними.

За таких обставин, наведені позивачем у заяві підстави для поновлення строку звернення до суду є неповажними.

Відповідно до частин 1, 2 ст.169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити) (ч.2 ст.169 КАС України).

Відтак, позовну заяву слід залишити без руху зі встановленням терміну для усунення недоліків, які можуть бути усунуті шляхом надання до суду:

- заяви про поновлення строку звернення до адміністративного суду, із зазначенням підстав для поновлення цього строку та надання належних, допустимих та достатніх доказів на їх підтвердження.

Керуючись статтями 160, 161, 169 КАС України, суддя, -

У Х В А Л И В:

Визнати неповажними причини пропуску позивачем строку звернення до суду, зазначені у заяві від 01.06.2021.

Позовну заяву залишити без руху та повідомити позивача про необхідність виправити вказані в описовій частині ухвали недоліки позовної заяви протягом десяти днів з дня отримання ухвали.

Роз`яснити позивачу, що у разі не усунення вказаних недоліків позовної заяви у встановлений строк, остання буде вважатися неподаною та повернута позивачу.

Ухвала набирає законної сили в порядку та строки, передбачені ст.256 КАС України.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Кіровоградського

окружного адміністративного суду Л.І. Хилько