Справа № 380/10269/20
Суддя: Кедик Марія Василівна
Дата ухвалення: 2021-05-26 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЛЬВІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 травня 2021 року справа № 380/10269/20

Львівський окружний адміністративний суд в складі:

головуючий-суддя Кедик М.В.,

секретар судового засідання Липитчук Я.І.,

за участю:

представник позивача не прибув,

представник відповідача не прибув

розглянувши у відкритому засіданні в залі суду в м. Львові в порядку загального позовного провадження адміністративну справу за позовом товариства з обмеженою відповідальністю "Агролайф корми" до Головного управління ДПС у Львівській області про визнання протиправним і скасування податкового повідомлення-рішення,-

в с т а н о в и в :

товариство з обмеженою відповідальністю "Агролайф корми" (далі позивач, ТОВ "Агролайф корми") звернулося до Львівського окружного адміністративного суду із позовом до Головного управління ДПС у Львівській області, у якому просить суд визнати протиправними та скасувати податкові повідомлення-рішення від 04.11.2020 № , № .

Ухвалою від 18.11.2020 суддя відкрила провадження у справі та призначила справу до розгляду в порядку загального позовного провадження.

Ухвалою від 01.03.2021 суд закрив підготовче провадження у справі та призначив справу до судового розгляду по суті.

В обґрунтування позовних вимог зазначає, що 06.10.2020 головний державний ревізор, інспектор Городоцького відділу податків і зборів з юридичних осіб управління податкового адміністрування ГУ ДПС у Львівській області на підставі підпункту 19-1 пункту 1.1 статті 19, підпункту 20.1.4 пункту 20.1 статті 20 розділу ПК України, провів перевірку ТОВ "Агролайф корми" з питань своєчасності сплати узгодженої суми податкового зобов`язання з податку на додану вартість, за результатом якого складено акт Про результати камеральної перевірки № 1073/04-16/36874925. На підставі акта перевірки податковим органом винесено: податкове повідомлення-рішення 04.11.2020 № про стягнення 123 528,81 грн штрафу; податкове повідомлення-рішення 04.11.2020 № про стягнення 194 585,45 грн штрафу. Вважає, що податкові повідомлення-рішення відповідачем прийнято безпідставно, тому просить суд їх скасувати.

Представник позивача подав клопотання від 26.05.2021 (вх. № 37418) про розгляд справи без участі представника позивача.

Представник відповідача подав відзив на позовну заяву, у якому зазначає, що Законом України від 21.12.2016 № 1797-VІІІ Про внесення змін до Податкового кодексу України щодо покращення інвестиційного клімату в Україні підпункт 75.1.1 пункту 75.1 статті 75 ПК України доповнено абзацом другим такого змісту: "Предметом камеральної перевірки також може бути своєчасність подання податкових декларацій (розрахунків) та/або своєчасність реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних, акцизних накладних та/або розрахунків коригування до акцизних накладних у Єдиному реєстрі акцизних накладних, виправлення помилок у податкових накладних та/або своєчасність сплати узгодженої суми податкового (грошового) зобов`язання виключно на підставі даних, що зберігаються (опрацьовуються) у відповідних інформаційних базах". Отже на час проведення відповідачем камеральної перевірки ПК України чітко визначено, що предметом камеральної перевірки також може бути своєчасність сплати узгодженої суми податкового грошового зобов`язання виключно на підставі даних, що зберігаються (опрацьовуються) у відповідних інформаційних базах податкового органу. Таким чином питання своєчасності сплати узгодженої суми податкового зобов`язання (у даному випадку податку на додану вартість) є самостійною підставою для проведення камеральної перевірки. Акт про результати камеральної перевірки був складений відповідно до порядку оформлення результатів камеральної перевірки, передбаченого ст. 86 Податкового кодексу України. Позивач не сплатив податкове зобов`язання з податку на додану вартість протягом строків, визначених Податковим кодексом України строків, прострочення становило до та більше 30 календарних днів. Тому, до позивача були застосовані штрафні санкції у розмірі 10% та 20% від погашеної суми податкового боргу, передбачені п. 126.1 ст.126 Податкового кодексу України. Крім того, норма п. 126.1 ст.126 ПК України є універсальним приписом, який підлягає застосуванню в будь-яких випадках прострочення встановленого ПК України строку сплати узгодженого податкового зобов`язання. Таким чином, незалежно від того, з яких причин платником податку не було своєчасно погашено узгоджену суму грошового зобов`язання, такий платник саме після фактичного погашення боргу повинен сплатити суму штрафу у розмірі, який залежить від терміну прострочення. Тому оскаржені податкові повідомлення-рішення винесено правомірно і підстав для їх скасування немає.

Представник відповідача у судове засідання не прибув, хоча був належним чином повідомлений про дату, час та місце розгляду справи.

Відповідно до ч. 1 ст. 205 КАС України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи, за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

Згідно з ч. 3 ст. 205 КАС України якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі неявки в судове засідання учасника справи (його представника) без поважних причин або без повідомлення причин неявки.

Дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку, що неявка представника відповідача не перешкоджає розгляду справи по суті.

Представник позивача подав відповідь на відзив від 19.01.2021 (вх. № 3126), у якій вказує, що камеральна перевірка з інших питань проводиться з урахуванням строків давності, визначених статтею 102 Податкового кодексу України. Вказані положення кодексу (щодо строків для проведення камеральної перевірки за п.76.3 кодексу) були внесені Законом України «Про внесення змін до Податкового кодексу України щодо покращення інвестиційного клімату в Україні» від 21.12.2016 року № 1797- VІІІ який набрав чинності 01.01.2017. Аналізуючи акт про результати камеральної перевірки від 06.10.2020 № 1073/04-16/36874925, очевидно що перевірка питань щодо своєчасності сплати позивачем узгоджених сум податкового зобов`язання здійснювалась на підставі податкових декларацій від 20 грудня 2019 року, 20 січня 2020 року та уточнюючого розрахунку податкових зобов`язань від 20 грудня 2019 року. Таким чином, перевірка з питань щодо своєчасності сплати позивачем узгоджених сум податкового зобов`язання, які виникли на підставі податкових декларацій чи уточнюючих розрахунків від грудня 2019 та січня 2020 року обмежена зазначеними вище строками п.76.3 ст.76 Податкового кодексу України в редакції Закону України від 21.12.2016 року №1797- VІІІ. У той же час контролюючим органом було проведено камеральну перевірку в жовтні 2020 року, що не відповідає зазначеним нормам, а відтак, спірна перевірка була після спливу тридцятиденного строку, протягом якого може бути проведено камеральну перевірку податкової декларації/уточнюючого розрахунку.

Фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється відповідно до ч. 4 ст. 229 Кодексу адміністративного судочинства України у зв`язку з неявкою у судове засідання всіх учасників справи.

Дослідивши подані сторонами документи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, на яких ґрунтуються позовні вимоги та пояснення сторін, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив таке.

Головний державний ревізор-інспектор Городоцького відділу податків і зборів з юридичних осіб управління податкового адміністрування ГУ ДПС у Львівській області Луциком Р.С. на підставі підпункту 19-1 1.1 пункту 19.1 статті 19, підпункту 20.1.4 пункту 20.1 статті 20 розділу ПК України, провів камеральну перевірку ТОВ "Агролайф корми" () з питань своєчасності сплати узгодженої суми податкового зобов`язання з податку на додану вартість, про що 06.10.2020 складено акт № 1073/04-16/36874925 (далі акт перевірки).

Перевіркою встановлено порушення вимог пункту 57.1 ст. 57 (пункту 57.3 ст. 57) Глави 2 розділу ІІ Податкового кодексу України в частині несвоєчасної сплати узгодженої суми податкового зобов`язання з податку на додану вартість.

За результатами перевірки та на підставі складеного акта, відповідачем 04.11.2020 прийнято податкові повідомлення-рішення:

- № про стягнення 123 528,81 грн штрафу у розмірі 10% за порушення строку сплати суми грошового зобов`язання з податку на додану вартість із вироблених в Україні товарів;

- № про стягнення 71056,64 грн штрафу у розмірі 20% за порушення строку сплати суми грошового зобов`язання з податку на додану вартість із вироблених в Україні товарів.

Не погодившись із винесеними податковими повідомленнями-рішеннями позивач оскаржив їх до суду.

При вирішенні спору суд керувався таким.

Спірні правовідносини регулюються Конституцією України, Податковим кодексом України, Кодексом адміністративного судочинства України.

Згідно з статтею 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до підпункту 20.1.4 пункту 20.1 статті 20 Податкового кодексу України, в редакції чинній на час проведення перевірки, (далі - ПК України) контролюючі органи мають право проводити відповідно до законодавства перевірки і звірки платників податків.

Згідно з положеннями статті 75 ПК України контролюючі органи мають право проводити камеральні, документальні (планові або позапланові; виїзні або невиїзні) та фактичні перевірки.

Камеральною вважається перевірка, яка проводиться у приміщенні контролюючого органу виключно на підставі даних, зазначених у податкових деклараціях (розрахунках) платника податків та даних системи електронного адміністрування податку на додану вартість (даних центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, в якому відкриваються рахунки платників у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, даних Єдиного реєстру податкових накладних та даних митних декларацій), а також даних Єдиного реєстру акцизних накладних та даних системи електронного адміністрування реалізації пального.

Предметом камеральної перевірки також може бути своєчасність подання податкових декларацій (розрахунків) та/або своєчасність реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних, акцизних накладних та/або розрахунків коригування до акцизних накладних у Єдиному реєстрі акцизних накладних, виправлення помилок у податкових накладних та/або своєчасність сплати узгодженої суми податкового (грошового) зобов`язання виключно на підставі даних, що зберігаються (опрацьовуються) у відповідних інформаційних базах.

Порядок проведення камеральної перевірки встановлений у ст.76 Податкового кодексу України.

Згідно з п. 76.1 ст.76 Податкового кодексу України, камеральна перевірка проводиться посадовими особами контролюючого органу без будь-якого спеціального рішення керівника (його заступника або уповноваженої особи) такого органу або направлення на її проведення.

Камеральній перевірці підлягає вся податкова звітність суцільним порядком.

Згода платника податків на перевірку та його присутність під час проведення камеральної перевірки не обов`язкова.

У той же час, п.76.3 ст.76 Податкового кодексу України регламентує, що камеральна перевірка податкової декларації або уточнюючого розрахунку може бути проведена лише протягом 30 календарних днів, що настають за останнім днем граничного строку їх подання, а якщо такі документи були надані пізніше, за днем їх фактичного подання.

Камеральна перевірка з інших питань проводиться з урахуванням строків давності, визначених статтею 102 Податкового кодексу України.

Вказані положення кодексу (щодо строків для проведення камеральної перевірки за п.76.3 кодексу) були внесені Законом України Про внесення змін до Податкового кодексу України щодо покращення інвестиційного клімату в Україні від 21.12.2016 № 1797-VIII, який набрав чинності 01.01.2017.

Згідно з пунктом 87.9 статті 87 ПК України у разі наявності у платника податків податкового боргу контролюючі органи зобов`язані зарахувати кошти, що сплачує такий платник податків, в рахунок погашення податкового боргу згідно з черговістю його виникнення незалежно від напряму сплати, визначеного платником податків. У такому ж порядку відбувається зарахування коштів, що надійдуть у рахунок погашення податкового боргу платника податків відповідно до статті 95 цього Кодексу або за рішенням суду у випадках, передбачених законом.

Згідно з пунктом 111.2 статті 111, пункту 113.3 статті 113, пункту 116.1 статті 116 ПК України за порушення законів з питань оподаткування або іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, встановлюється фінансова відповідальність, яка застосовується у вигляді штрафних (фінансових) санкцій (штрафів) та/або пені.

У разі застосування контролюючими органами до платника податків штрафних (фінансових) санкцій (штрафів) за порушення законів з питань оподаткування та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, такому платнику податків надсилаються (вручаються) податкові повідомлення - рішення.

На підставі пункту 126.1 статті 126 ПК України у разі якщо платник податків не сплачує узгоджену суму грошового зобов`язання (крім випадків, передбачених пунктом 126.2 цієї статті) протягом строків, визначених цим Кодексом, такий платник податків притягується до відповідальності у вигляді штрафу у таких розмірах:

при затримці до 30 календарних днів включно, наступних за останнім днем строку сплати суми грошового зобов`язання, - у розмірі 10 відсотків погашеної суми податкового боргу;

при затримці більше 30 календарних днів, наступних за останнім днем строку сплати суми грошового зобов`язання, - у розмірі 20 відсотків погашеної суми податкового боргу.

У розділі результати перевірки (акту від 06.10.2020 № 1073/04-16/36874925) вказано, що перевірка відбувалась по документах наведених у таблиці.

Судом встановлено, що предметом камеральної перевірки було визначено перевірку питань своєчасності сплати узгодженої суми податкового зобов`язання з податку на додану вартість 14010100, що вказано в акті від 06.10.2020 № 1073/04-16/36874925.

Зі змісту акту від 06.10.2020 № 1073/04-16/36874925 вбачається, що перевірені були також інші питання щодо сплати грошового зобов`язання за податковим повідомленням-рішенням від 12.12.2019 № 104335204 (форма «Ш»); податковим повідомленням-рішенням від 12.12.2019 № 104505204 (форма «Ш»); податковим повідомленням-рішенням (форма «Ш») від 02.12.2019 № 98615204; податковим повідомленням-рішенням (форма «Н») від 28.11.2019 № , рішення ОДПС України про розстрочення (відстрочення) податкового боргу від 06.03.2020 № 8; уточнюючий розрахунок з податкових зобов`язань від 20.12.2019 № .

При цьому, відповідно до рішення ОДПС України про розстрочення (відстрочення) податкового боргу від 06.03.2020 № 8, в даному рішення назва податку також податок на прибуток з кодом бюджетної класифікації 1102100.

Суд звертає увагу, що відповідно до Порядку надіслання контролюючими органами податкових повідомлень-рішень платникам податків, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 28.12.2015 № 1204, податкове повідомлення-рішення форми Ш складається у разі застосування штрафних санкцій за порушення строків сплати грошових зобов`язань, форми Р у разі виявлення за результатами перевірок завищення або заниження податкових зобов`язань платника податків та за наслідками таких перевірок штрафних (фінансових) санкцій, пов`язаних з таким заниженням (завищенням) податкових зобов`язань (крім грошових зобов`язань та/або штрафних (фінансових) санкцій, визначених іншими формами податкових повідомлень-рішень), форми Н за порушення платниками податку на додану вартість граничних термінів реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних, форми ПН у разі виявлення помилок при зазначенні обов`язкових реквізитів податкових накладних та/або необхідності складання та реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних податкової накладної/розрахунку коригування до неї.

Отже, контролюючим органом в даному випадку було проведено перевірку не лише питань своєчасності справляння податкового зобов`язання з податку на додану вартість, а також і перевірку виконання грошового зобов`язання за іншими видами платежів (штрафні санкції), які не окреслювалися як предмет перевірки.

Вказане свідчить про те, що контролюючий орган фактично вийшов поза межі самостійно визначеного предмету перевірки.

Також, суд зазначає, що контролюючим органом було проведено камеральну перевірку у жовтні 2020 року, що не відповідає нормам вищезазначених норм законодавства, а тому, спірна перевірка була проведена після спливу тридцятиденного строку, протягом якого може бути проведено камеральну перевірку податкової декларації/уточнюючого розрахунку, що вказує на протиправність таких дій і подальших наслідків (у тому числі, щодо прийняття відповідних податкових повідомлень-рішень).

А висновки контролюючого органу щодо прострочення позивачем сплати грошового зобов`язання за відповідними податковими повідомленнями-рішеннями не підтверджується належним і достатнім чином (зокрема, щодо дня виникнення обов`язку зі сплати відповідного грошового зобов`язання, граничного строку сплати, кількості днів прострочення тощо).

Суд також враховує позицію ЄСПЛ (в аспекті оцінки аргументів апелянта), сформовану у справі Серявін та інші проти України (№ 4909/04): згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі Руїс Торіха проти Іспанії (RuizTorijav. Spain) № 303-A, пункт 29).

Також згідно з п. 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень, обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення.

Закріплений у ч. 1 ст. 9 КАС України принцип змагальності сторін передбачає, що розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Відповідно до ч. 2 ст. 73 КАС України, предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Згідно з ст. 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.

У розумінні ч. 2 ст. 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.

Відповідачем під час розгляду справи не доведено, що оскаржені податкові повідомлення - рішення від 04.11.2020 № , № було прийнято законно та обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх фактичних обставин.

З огляду на викладене, суд вважає, що позовні вимоги є підставними та обґрунтованими, а тому позов підлягає задоволенню.

Відповідно до ч. 1 ст. 139 Кодексу адміністративного судочинства України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

Керуючись статтями 6, 14, 242, 243, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

вирішив:

Позов товариства з обмеженою відповідальністю "Агролайф корми" (вул. Львівська, 2а, с. Давидів, Пустомитівський район, Львівська область, 81151, ) до Головного управління ДПС у Львівській області (вул. Стрийська, 35, м. Львів, 79003, ) про визнання протиправними та скасування рішень, зобов`язання вчинити дії - задовольнити повністю.

Визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення Головного управління ДПС у Львівській області від 04.11.2020 № .

Визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення Головного управління ДПС у Львівській області від 04.11.2020 № .

Стягнути з Головного управління ДПС у Львівській області за рахунок бюджетних асигнувань в користь ТОВ "Агролайф корми" 2918,79 грн судових витрат.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги, рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту судового рішення до Восьмого апеляційного адміністративного суду через Львівський окружний адміністративний суд. Копія апеляційної скарги одночасно надсилається особою, яка її подає, до Восьмого апеляційного адміністративного суду.

У судовому засіданні проголошено вступну та резолютивну частину рішення.

Повний текст судового рішення складений 03.06.2021

Суддя Кедик М.В.