Справа № 240/21140/20
Суддя: Єфіменко Ольга Володимирівна
Дата ухвалення: 2021-06-01 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ЖИТОМИРСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без розгляду

01 червня 2021 року м. Житомир справа № 240/21140/20

категорія 106020000

Житомирський окружний адміністративний суд у складі:

головуючої судді Єфіменко О.В.,

секретаря судового засідання Магдич В.М.,

за участю позивача ОСОБА_1 та представника позивача Янчевської О.В.,

представника відповідача Грішаєва В.Ю.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Управління Державного агентства рибного господарства у Житомирській області про визнання протиправними дій, скасування наказу,

встановив:

02.12.2020 до Житомирського окружного адміністративного суду звернувся ОСОБА_1 із позовом, в якому просить:

- визнати протиправними дії Управління Державного агентства рибного господарства у Житомирській області по винесенню наказу №3-дс від 30.10.2020;

- скасувати наказ Управління Державного агентства рибного господарства у Житомирській області №3-дс від 30.10.2020.

Ухвалою Житомирського окружного адміністративного суду від 22.12.2020 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито загальне позовне провадження у справі.

У підготовчому засіданні 13.05.2021 представник Управління Державного агентства рибного господарства у Житомирській області заявив клопотання про залишення позовної заяви без розгляду у зв`язку з пропуском позивачем 30 денного терміну на оскарження спірного наказу.

01.06.2021 позивачем подано до суду заяву про поновлення строку звернення до адміністративного суду. Просить визнати поважною причину пропуску звернення до суду, так як вважає, що строк звернення слід обраховувати з 12.11.2020 - коли він ознайомився і поставив дату та підпис про ознайомлення з наказом. Про існування акту про відмову від ознайомлення та отримання копії спірного наказу йому не було відомо.

Згідно з ч.1 ст.122 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Частиною третьою статті 122 КАС України передбачено, що для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Частиною п`ятою цієї статті визначено, що для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.

Частиною другою та п`ятою статті 44 КАС України визначено, що учасники справи зобов`язані добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Дотримання строку звернення з адміністративним позовом до суду є однією з умов для реалізації права на звернення з позовом у публічно-правових відносинах.

Встановлення строків звернення до суду передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених Кодексом адміністративного судочинства України певних процесуальних дій щодо захисту своїх прав, свобод та інтересів.

Інститут строків звернення до суду в адміністративному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків.

Відсутність цієї умови приводила б до постійного збереження стану невизначеності у публічно-правових відносинах.

Частиною четвертою статті 123 КАС України передбачено якщо після відкриття провадження у справі суд дійде висновку, що викладений в ухвалі про відкриття провадження у справі висновок суду про визнання поважними причин пропуску строку звернення до адміністративного суду був передчасним, і суд не знайде інших підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Так, поважними причинами визнаються лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що звертається до суду, та пов`язані з дійсно істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій та підтверджені належними доказами.

Ключовою є фраза «з поважних причин», а отже це і є предметом доказування при вирішенні питання щодо встановлення поважності причин для позивача, тобто якщо строк був пропущений з поважних причин, це повинно підтверджуватися незаперечними письмовими доказами.

Процесуальний закон не дає визначення терміна "поважні причини".

При цьому, у рішенні Верховного Суду України від 13.09.2006 у справі №6-26370кс04 зазначено таке: «Поважними причинами пропуску строку позовної давності вважаються такі обставини, за яких своєчасне пред`явлення позову стає неможливим або утрудненим».

Як вказує практика Верховного Суду України, оцінюючи обставини, що перешкоджали здійсненню процесуального права на оскарження, суд повинен виходити з оцінки та аналізу всіх наведених у клопотанні доводів, а також з того, чи мав заявник можливість своєчасно реалізувати своє право на оскарження.

Кажучи про принцип рівності сторін, Суд указує, що кожній стороні мають бути надані рівні можливості щодо представлення справи у такому вигляді, якій не ставить її у невигідне становище стосовно свого противника (рішення у справі "Бацаніна проти Росії" від 26.05.2009 р. № 3932/02, § 22).

Відповідно до прецедентного права Суду рішення судів і трибуналів повинні бути належним чином мотивовані. Ступінь цього обов`язку може варіюватися залежно від характеру рішення, що повинно бути визначено у світлі конкретних обставин справи (справа "Гарсія Руїз проти Іспанії", § 26).

Вказані принципи допомагають зрозуміти деякі важливі елементи справедливого суду. При цьому й саме питання застосування строку звернення до суду тісно пов`язано з їх реалізацією.

Строк звернення до адміністративного суду обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.

Таким чином, дотримання строку звернення є однією з умов реалізації права на позов і тісно пов`язано з реалізацією права на справедливий суд. Наявність такої умови запобігає зловживанням і погрозам звернення до суду. Її відсутність призводила б до постійного збереження стану невизначеності у правовідносинах.

Судом встановлено, що 30.10.2020 стосовно позивача ОСОБА_1 прийнято наказ Управління Державного агентства рибного господарства у Житомирській області №3-дс про оголошення йому догани.

Позивач пояснює, що він ознайомився з спірним наказом 12.11.2020 і з цієї дати слід обраховувати строк звернення до адміністративного суду. Проте, дане твердження спростовується показанями свідків, які були допитані в підготовчому засіданні 01.06.2021.

Свідки: ОСОБА_2 (Начальник відділу матеріально-технічного забезпечення); ОСОБА_3 (Головний спеціаліст з питань персоналу державної служби), підтвердили, що в залі для проведення нарад 30.10.2020, в першій половині цього робочого дня, ОСОБА_1 було ознайомлено з текстом спірного наказу про оголошення йому догани, проте, позивач відмовився від підпису в наказі та його отриманні, про що ними було складно акт про відмову від ознайомлення з наказом від 30.10.2020.

Таким чином, про оскаржуваний наказ позивачу було відомо 30.10.2020, а тому суд вважає, що позивач ще з 30.10.2020 вважається особою, що повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи законних інтересів.

Однак, до адміністративного суду із даним позовом позивач звернувся лише 02.12.2020 (про що свідчить довідка поштового відділення на конверті в якому надійшла позовна заява), тобто з пропуском місячного строку.

Суд вважає, що вказані підстави у заяві про поновлення строку звернення до суду не можуть бути причиною для поновлення позивачу такого строку, оскільки матиме наслідком необґрунтоване втручання суду у принцип правової визначеності, порушуватиме права інших учасників провадження на справедливий судовий розгляд в розумінні пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод. Обставин, які об`єктивно унеможливлювали реалізацію прав щодо своєчасного звернення до суду позивачем не наведено.

Враховуючи викладене, суд дійшов висновку, що вказані позивачем у заяві підстави для поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду із даною позовною заявою є неповажними.

За змістом висновку наведеного Європейським Судом з прав людини в ухвалі щодо прийнятності від 30.08.2006 (справа «Каменівська проти України»), згідно з якого право на звернення до суду, одним з аспектів якого є право доступу до суду, не є абсолютним; воно може бути обмеженим. Правила регулювання строків для подання скарги, безумовно, мають на меті забезпечення належного відправлення правосуддя і дотримання принципу юридичної визначеності. Зацікавлені особи повинні розраховувати на те, що ці правила будуть застосовані...".

Слід також звернути увагу, що практика Європейського суду з прав людини також свідчить про те, що право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням строків на звернення до суду за захистом порушених прав (справа "Стаббігс та інші проти Великобританії", справа "Девеер проти Бельгії").

Згідно з п. 8 ч. 1 ст. 240 КАС України суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду з підстав, визначених частинами третьою та четвертою статті 123 цього Кодексу.

З огляду на зазначене, позовна заява підлягає залишенню без розгляду, оскільки позивач звернувся до суду із пропущенням встановленого законом місячного строку звернення до адміністративного суду.

Керуючись статтями 123, 243, 248, 256 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ухвалив:

Клопотання представника відповідача Управління Державного агентства рибного господарства у Житомирській області задовольнити.

Залишити без розгляду позовну заяву ОСОБА_1 до Управління Державного агентства рибного господарства у Житомирській області про визнання протиправними дій, скасування наказу.

Ухвала суду набирає законної сили негайно після її проголошення.

Ухвала суду може бути оскаржена до Сьомого апеляційного адміністративного суду протягом п`ятнадцяти днів з дня її складення за правилами, встановленими статтями 293-297 Кодексу адміністративного судочинства України, з урахуванням приписів пп. 15.5 п. 15 Розділу VII «Перехідні положення» Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя О.В. Єфіменко

Повний текст ухвали виготовлено 03.06.2021.