Справа № 120/7039/20-а
Суддя: Ватаманюк Р.В.
Дата ухвалення: 2021-06-03 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 120/7039/20-а

Головуючий у 1-й інстанції: Яремчук Костянтин Олександрович

Суддя-доповідач: Ватаманюк Р.В.

03 червня 2021 року

м. Вінниця

Сьомий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

головуючого судді: Ватаманюка Р.В.

суддів: Драчук Т. О. Полотнянка Ю.П.

розглянувши в порядку письмового провадження апеляційні скарги Egui Trade LTD та Подільської митниці Держмитслужби на рішення Вінницького окружного адміністративного суду від 22 лютого 2021 року у справі за адміністративним позовом Egui Trade LTD (далі - позивач) до Подільської митниці Держмитслужби (далі - відповідач) про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити дії,

В С Т А Н О В И В :

І. КОРОТКИЙ ЗМІСТ ПОЗОВНИХ ВИМОГ

Позивач у листопаді 2020 року звернувся із позовом до Вінницького окружного адміністративного суду в якому просив визнати протиправними дії посадових осіб Подільської митниці Держмитслужби щодо затримання автомобіля та вилучення товару без складання будь-яких документів, а також зобов`язати відповідача повернути вилучений вантаж, товаросупровідні документи та завершити митне оформлення товару в режимі "транзит" для подальшого його переміщення до Республіки Білорусь.

ІІ. ЗМІСТ СУДОВОГО РІШЕННЯ СУДУ ПЕРШОЇ ІНСТАНЦІЇ

Рішенням Вінницького окружного адміністративного суду від 22.02.2021 позовну заяву ОСОБА_1 задоволено частково.

Визнано протиправними дії Подільської митниці Держмитслужби, що полягають у проведенні митного огляду без прийняття рішення про проведення митного огляду.

В іншій частині позовних вимог, а саме щодо зобов`язання відповідача повернути вилучений вантаж, товарно-супровідні документи та завершити митне оформлення товару в режимі "транзит" для подальшого його переміщення до Республіки Білорусь відмовлено.

Стягнуто за рахунок бюджетних асигнувань Подільської митниці Держмитслужби на користь Egui Trade LTD витрати, пов`язані з оплатою судового збору, в розмірі 1051 гривні.

Приймаючи оскаржуване рішення суд першої інстанції виходив з того, що оскільки митний огляд проведений за відсутності належно оформленого рішення про це, то порушення процедури проведення митного огляду в частині неприйняття рішення про продовження строку проведення такого огляду охоплюються протиправними діями Подільської митниці Держмитслужби, що полягають у проведенні митного огляду без прийняття рішення про проведення митного огляду.

Враховуючи, що в ході судового розгляду справи встановлено та не заперечується сторонами, що митне оформлення товару не завершилося, тому відсутні підстави для повернення вилученого вантажу та товарно-супровідних документів.

Вимога представника позивача про зобов`язання відповідача завершити митний огляд також не підлягає задоволенню, адже вчинення митних формальностей належить до виключної компетенції органів державної митної служби, а тому суд не вправі втручатися в такі.

ІІІ. ДОВОДИ АПЕЛЯЦІЙНОЇ СКАРГИ

Не погоджуючись із рішенням суду першої інстанції, сторони подали апеляційні скарги, в яких позивач просить суд скасувати вказане рішення в частині відмови у зобов`язанні вчинити дії та прийняти нове, яким позов задовольнити повністю. Відповідач просить суд скасувати вказане рішення в частині задоволення позову та прийняти нове, яким відмовити в задоволенні позову повністю.

Позивач в обґрунтування своєї апеляційної скарги вказав, що судом першої інстанції безпідставно не враховано те, що у випадку, якщо прийняття рішення на користь позивача передбачає право суб`єкта владних повноважень діяти на власний розсуд, суд зобов`язує суб`єкта владних повноважень вирішити питання, щодо якого звернувся позивач, з урахуванням його правової оцінки, наданої судом у рішенні, однак за результатами розгляду справи суд не зобов`язав відповідача вчинити дії. При цьому станом на 22.02.2021 у суду першої інстанції були всі законні підстави вирішити вимогу, яка була заявлена у позові щодо зобов`язання повернути товар для подальшого завершення транзиту до Білорусі.

Відповідач в обґрунтування своєї апеляційної скарги зазначив, що відсутність інформації щодо зазначених документів (точних відомостей про товар) могла свідчити про наявність подвійного пакету документів, а відтак про наявність ризику переміщення товарів і транспортних засобів через митний кордон України з порушенням встановлених законодавством митних правил. Посадова особа митного поста виявивши необхідність проведення митного огляду, проінформувала керівника підрозділу митного оформлення, проставила відмітку про час виявлення необхідності проведення огляду (чим засвідчила факт інформування керівника). При цьому відповідач вказує на те, що такі записи здійснює саме посадова особа митного поста, а не керівник підрозділу митного оформлення. Поставлення відміток про прийняття рішення про проведення митного огляду в модулі "Журнал пункту пропуску" АСМО керівником підрозділу митного оформлення в таких випадках не передбачено. Безпосередньо керівником підрозділу митного оформлення в модулях АСМО проставляється рішення про невиконання митної формальності виду "обов`язкова".

ІV. ВІДЗИВ НА АПЕЛЯЦІЙНУ СКАРГУ

Позивачем подано відзив на апеляційну скаргу митниці, в якому вказано, що під час огляду поданих до митного оформлення товарно-супровідних документів, посадовими особами митного органу було затримано вказаний автомобіль з причепом та товар, без будь-якого пояснення підстав таких дій та складання будь-яких документів. При цьому позивач звертає увагу суду на те, що водієм до митного органу надані всі документи (інвойс №IHR202000801, CMR 021417, CARNET TIR ХТ 80204031 від 28.09.2021), що ніяк не можна розцінювати як порушення митного законодавства. В той же час митний орган проводив огляд без прийняття рішення про його проведення відповідною посадовою особою, яким не є інспектор митниці. Таким чином посадовими особами Подільської митниці Держмитслужби вчинено протиправні дії, які порушують вимоги митного кодексу в частині прийняття рішень та оформлення їх відповідними документами.

Відповідач правом подати до суду відзив на апеляційну скаргу позивача не скористався.

V. РУХ СПРАВИ У СУДІ АПЕЛЯЦІЙНОЇ ІНСТАНЦІЇ

Ухвалою суду від 05.04.2021 відкрито апеляційне провадження у справі за апеляційними скаргами сторін.

Ухвалою суду від 28.04.2021 справу призначено до апеляційного розгляду в порядку письмового провадження на 02.06.2021.

Статтею 311 КАС України вказано, що суд апеляційної інстанції може розглянути справу без повідомлення учасників справи (в порядку письмового провадження) за наявними у справі матеріалами, якщо справу може бути вирішено на підставі наявних у ній доказів, у разі: відсутності клопотань від усіх учасників справи про розгляд справи за їх участю; неприбуття жодного з учасників справи у судове засідання, хоча вони були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового засідання; подання апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції, які ухвалені в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (у порядку письмового провадження).

Враховуючи, що рішення суду першої інстанції прийняте у порядку спрощеного позовного провадження, а в матеріалах справи достатньо доказів для прийняття законного і обґрунтованого рішення, колегія суддів визнала за можливе розглянути справу за наявними у справі матеріалами в порядку письмового провадження.

VІ. ФАКТИЧНІ ОБСТАВИНИ СПРАВИ, ВСТАНОВЛЕНІ СУДОМ ПЕРШОЇ ІНСТАНЦІЇ

02.09.2019 між республіканським унітарним підприємством "Белтаможсервіс" (покупець) та Equi Trade LTD (продавець) укладено договір купівлі-продажу №D3_2/, згідно із умовами якого продавець взяв на себе зобов`язання продати, а покупець прийняти та оплатити товар відповідно до специфікації.

04.10.2020 о 16:35 годині в зону митного контролю пункт пропуску "Могилів-Подільський - Отач" митного поста "Могилів-Подільський" Подільської митниці Держмитслужби на смугу руху "червоний коридор" в`їхав транспортний засіб комерційного призначення (реєстраційний номер НОМЕР_1 ), країна реєстрації MD, з вантажем "Полотна трикотажні", який прямував з Туреччини до Республіки Білорусь через митну територію України в митному режимі "транзит".

Водієм транспортного засобу ОСОБА_2 посадовій особі митного органу для проведення митного контролю надано необхідні документи.

Відповідно до поданих документів відправником товарів виступило турецьке підприємство "MAVIS TEKSTIL SANAYI VE TICARET LIMITED SIRKETI TELSIZ MAH. ASIM KAZANCIGIL CAD №17/19 ZEYTINBURNU/ISTENBUL", отримувачем - "BELTAMOZHSERVICE RUE".

Згідно з інвойсом №IHR202000801 від 28.09.2020 на виконання умов згаданого вище договору перевозився товар: "трикотажное полотно безворсовое, напечатаное, машинного вязания 75% полиэстр, 25% хлопок, код ТН ЗЕД 600634900", кількість 211 місць, вага брутто 6026,00 кг, вартість 8136,16 дол. США; "трикотажное полотно безворсовое, напечатаное, машинного вязания 77% полиэстр, 20% хлопок, 3% эластан, код ТН ЗЕД 600634900", кількість 25 місць, вага брутто 666,00 кг, вартість 899,25 дол. США; "трикотажное полотно безворсовое, напечатаное, машинного вязания 70% полиэстр, 25% хлопок, 5% эластан, код ТН ЗЕД 600634900" кількість 36 місць, вага брутто 1068,00 кг, вартість 1441,80 дол. США; "трикотажное полотно безворсовое, напечатаное, машинного вязания 55% полиэстр, 45% хлопок, код ТН ЗЕД 600634900", кількість 235 місць, вага брутто 5671,00 кг, вартість 7656,30 дол. США; "трикотажное полотно безворсовое, напечатаное, машинного вязания 75% полиэстр, 25% хлопок, код ТН ЗЕД 600634900", кількість 11 місць, вага брутто 300,00 кг, вартість 405,02 дол. США; "трикотажное полотно безворсовое, напечатаное, машинного вязания 70% полиэстр, 3% хлопок, код ТН ЗЕД 600634900", кількість 21 місць, вага брутто 650,00 кг, вартість 877,59 дол. США; "трикотажное полотно безворсовое, напечатаное, машинного вязания 65% полиэстр, 30% хлопок, 5% эластан, код ТН ЗЕД 600634900" кількість 33 місць, вага брутто 725,00 кг, вартість 978,78 дол. США.

Під час проведення перевірки документів та відомостей, які подані інспектору митного органу, останнім виявлено, що у одному з документів зазначено неповну інформацію, у зв`язку із чим системою управління ризиками визначено митні формальності, які слід здійснити (зокрема код 203-1 означає необхідність проведення повного митного огляду з розкриттям 100 відсотків пакувальних місць та поглибленим обстеженням транспортного засобу, з метою перевірки відповідності кількості та опису товарів і транспортних засобів даним, зазначеним у митній декларації; код 911-1 означає необхідність забезпечення ідентифікації товарів та/або транспортних засобів шляхом здійснення цифрової фотозйомки).

За результатами застосування системи управління ризиками старшим державним інспектором Подільської митниці Держмитслужби Красновим В.В. ініційовано проведення повного митного огляду товару з розкриттям до 100% вантажних місць та поглибленим обстеженням транспортного засобу, про що було внесено відповідну відмітку до автоматизованої системи митного оформлення (надалі - АСМО) "Інспектор".

На підставі статей 337, 338 Митного кодексу України, Вичерпного переліку підстав, за наявності яких може проводитись огляд (переогляд) товарів, транспортних засобів комерційного призначення органами доходів і зборів України, що затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2012 №467, пункту 4 Переліку індикаторів ризику, направлених листом ДМСУ від 16.06.2020 №24/24-03/7/54, вимоги АСУР код 203-1 у період з 04.10.2020 по 08.10.2020 проведено митний огляд, про що 08.10.2020 складено акт про проведення огляду (переогляду) товарів, транспортних засобів, ручної поклажі та багажу.

За результатами проведеного митного огляду товару, що перевозився, встановлено, що загальна кількість вантажних місць становить 565, при цьому в товарно-супровідних документах заявлено 572 місця. Відтак, різниця між фактичними та заваленими відомостями становить 7 місць.

VІІ. ПОЗИЦІЯ СЬОМОГО АПЕЛЯЦІЙНОГО АДМІНІСТРАТИВНОГО СУДУ

Апеляційний суд частково погоджується з висновками суду першої інстанції за такими доводами.

Відповідно до ч.2 ст.19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Частиною 1 статті 4 МК України передбачено, що митний контроль сукупність заходів, що здійснюються з метою забезпечення додержання норм цього Кодексу, законів та інших нормативно-правових актів з питань митної справи, міжнародних договорів України, укладених у встановленому законом порядку.

Статтею 187 МК України визначено, що транспортні засоби комерційного призначення, якими переміщуються пасажири та/або товари через митний кордон України, підлягають митному контролю та митному оформленню. Митні формальності, що здійснюються під час митного контролю та митного оформлення транспортних засобів комерційного призначення, якими переміщуються пасажири та/або товари через митний кордон України, мають уніфікований характер і не залежать від країни реєстрації або країни - власника транспортного засобу, країни, з якої прибув цей транспортний засіб, або країни, куди він прямує, крім випадків, передбачених міжнародними договорами України, укладеними відповідно до закону, та відповідними міжнародними актами, в частині застосування санкцій та обмежень у торгівлі з окремими країнами. Митні органи виконують митні формальності в зонах митного контролю, створених відповідно до положень глави 48 цього Кодексу, якщо інше не передбачено цим Кодексом.

При цьому, переміщення товарів через митний кордон України здійснюється у пунктах пропуску через державний кордон України, перелік яких визначається Кабінетом Міністрів України відповідно до міжнародних договорів України, укладених в установленому законом порядку (частина 1 статті 195 МК України).

Відповідно до вимог статті 318 МК України митному контролю підлягають усі товари, транспортні засоби комерційного призначення, які переміщуються через митний кордон України. Митний контроль здійснюється виключно митними органами відповідно до цього Кодексу та інших законів України. Митний контроль передбачає виконання митними органами мінімуму митних формальностей, необхідних для забезпечення додержання законодавства України з питань митної справи.

Статтею 320 МК України передбачено, що форми та обсяги митного контролю обираються: 1) посадовими особами митних органів на підставі результатів застосування системи управління ризиками; та/або 2) автоматизованою системою управління ризиками. Не допускається визначення форм та обсягів митного контролю іншими органами державної влади, а також участь їх посадових осіб у здійсненні митного контролю.

Згідно ст. 329 МК України, з метою забезпечення здійснення митними органами митного контролю товарів, транспортних засобів, що переміщуються через митний кордон України, проведення заходів, пов`язаних з виявленням, попередженням та припиненням контрабанди і порушень митних правил, у пунктах пропуску через державний кордон України, на територіях морських і річкових портів, аеропортів, на залізничних станціях та на територіях підприємств, вільних митних зон, митних складів, складів тимчасового зберігання, а також в інших місцях, визначених відповідно до цього Кодексу, створюються зони митного контролю.

Відповідно до пункту 2 частини 1 статті 336 МК України однією із форм митного контролю є митний огляд (огляд та переогляду товарів, транспортних засобів комерційного призначення, огляд та переогляд ручної поклажі та багажу, особистий огляд громадян).

Частиною 1 статті 337 МК України передбачено, що перевірка документів та відомостей, які відповідно до статті 335 цього Кодексу подаються митним органам під час переміщення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України, здійснюється візуально, із застосуванням інформаційних технологій (шляхом проведення формато-логічного контролю, контролю співставлення, контролю із застосуванням системи управління ризиками) та в інші способи, передбачені цим Кодексом.

Статтею 338 МК України визначено, що огляд товарів, транспортних засобів комерційного призначення, пред`явлених митному органу (у тому числі для перерахунку та зважування), проводиться в можливо короткий строк після прийняття рішення про його проведення.

За результатами застосування системи управління ризиками огляд товарів, транспортних засобів комерційного призначення може бути ідентифікаційним - без розкриття пакувальних місць і без обстеження транспортного засобу, частковим - з розкриттям до 20 відсотків пакувальних місць і вибірковим обстеженням транспортного засобу та повним - з розкриттям до 100 відсотків пакувальних місць та поглибленим обстеженням транспортного засобу.

За письмовим рішенням керівника митного органу або його заступника огляд товарів, транспортних засобів комерційного призначення може також проводитися, якщо: 1) митна декларація не подана декларантом протягом строку, встановленого статтею 263 цього Кодексу, за наявності достатніх підстав вважати, що ці товари переміщуються через митний кордон України з порушенням норм цього Кодексу та інших законів з питань митної справи; 2) товари виявлено (знайдено) під час здійснення митного контролю в зонах митного контролю та/або транспортних засобах, що перетинають митний кордон України, і їх власник невідомий; 3) декларантом не виконуються обов`язки, встановлені статтею 26 цього Кодексу.

Переогляд товарів, транспортних засобів комерційного призначення проводиться у разі виявлення пошкодження або втрати митного забезпечення, накладеного на зазначені товари, транспортні засоби, чи за наявності інших видимих ознак можливого несанкціонованого доступу до товарів, що перебувають під митним контролем. Витрати, пов`язані з проведенням такого переогляду, несе власник зазначених товарів, транспортних засобів або уповноважена ним особа.

Крім випадків, зазначених у частинах другій - четвертій цієї статті, огляд (переогляд) товарів, транспортних засобів комерційного призначення може проводитися за наявності достатніх підстав вважати, що переміщення цих товарів, транспортних засобів через митний кордон України здійснюється поза митним контролем або з приховуванням від митного контролю, у тому числі в разі отримання відповідної офіційної інформації від правоохоронних органів. Вичерпний перелік відповідних підстав визначається Кабінетом Міністрів України. З метою проведення огляду (переогляду) товарів посадові особи митних органів самостійно вживають заходів, передбачених цим Кодексом, на всій митній території України, включаючи зупинення транспортних засобів для проведення їх огляду (переогляду), в межах контрольованого прикордонного району та прикордонної смуги. Такий огляд (переогляд) проводиться за рахунок органу, з ініціативи або на підставі інформації якого прийнято рішення про його проведення. Якщо в результаті проведення огляду (переогляду) виявлено факт незаконного переміщення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України, витрати, пов`язані з проведенням огляду (переогляду), відшкодовуються власником зазначених товарів, транспортних засобів або уповноваженою ним особою.

Огляд (переогляд) товарів, транспортних засобів комерційного призначення здійснюється у присутності особи, яка переміщує ці товари, транспортні засоби через митний кордон України чи зберігає товари під митним контролем, а у разі її відсутності - за умови залучення не менше ніж двох понятих. Як поняті запрошуються особи, не заінтересовані у результатах огляду (переогляду). Працівники митних органів не можуть бути понятими.

За результатами митного огляду (переогляду) складається акт огляду (переогляду) у двох примірниках, в якому зазначаються відомості про: 1) посадових осіб митного органу, які здійснювали огляд (переогляд), та осіб, які були присутні під час його проведення; 2) підстави проведення огляду (переогляду) за відсутності особи, яка переміщує товари, транспортні засоби комерційного призначення через митний кордон України чи зберігає товари під митним контролем; 3) обсяг здійснення огляду (переогляду) та результати його проведення; 4) інші відомості, що стосуються товарів, транспортних засобів комерційного призначення, огляд (переогляд) яких проводився.

Акт огляду (переогляду) засвідчується відбитком особистої номерної печатки посадової особи митного органу, яка проводила огляд (переогляд). Один примірник акта передається (надсилається) особі, яка переміщує товари через митний кордон України чи зберігає товари під митним контролем.

Порядок проведення огляду та переогляду товарів, транспортних засобів комерційного призначення, затверджений наказом Міністерства фінансів України від 12.12.2012 №1316, визначає послідовність дій посадових осіб митних органів при організації, проведенні та оформленні результатів огляду та переогляду товарів, транспортних засобів комерційного призначення.

Пунктом 1.4 розділу І Порядку №1316 визначено, що огляд та переогляд товарів, транспортних засобів комерційного призначення здійснюються шляхом: візуального огляду товарів, транспортних засобів комерційного призначення; розкриття пакувальних місць, обстеження транспортного засобу комерційного призначення.

Згідно пункту 1.5 розділу І Порядку №1316 огляд проводиться з метою: ідентифікації товарів у цілях митного контролю та митного оформлення; перевірки дотримання законодавства України з питань державної митної справи; перевірки наявної інформації про порушення законодавства України з питань державної митної справи; перевірки дотримання законодавства України з питань захисту прав інтелектуальної власності.

Порядок прийняття рішення про проведення огляду та організацію його проведення визначено у розділі ІІ Порядку №1316.

Відповідно до пункту 1.1 розділу ІІ Порядку №1316, якщо за результатами застосування системи управління ризиками виникла необхідність огляду товарів, транспортних засобів комерційного призначення, посадова особа митного органу, яка виявила таку необхідність, особисто інформує керівника підрозділу митного оформлення або особу, яка виконує його обов`язки, для прийняття рішення про проведення огляду не пізніше 10 хвилин з моменту виявлення необхідності проведення огляду.

При цьому, в автоматизованій системі митного оформлення проставляється відмітка про час виявлення необхідності проведення огляду, яка свідчить про інформування керівника підрозділу митного оформлення або особи, яка виконує його обов`язки, з метою прийняття рішення про проведення огляду.

Згідно пункт 1.2 розділу ІІ Порядку №1316 рішення про проведення огляду у випадках, визначених частиною третьою статті 338 Митного кодексу України, приймає керівник митного органу або особа, яка виконує його обов`язки, в зоні діяльності якого знаходяться товари, транспортні засоби комерційного призначення.

Пунктом 1.3 розділу ІІ Порядку №1316 визначено, що рішення про проведення огляду оформляється шляхом: проставлення в АСМО керівником підрозділу митного оформлення або особою, яка виконує його обов`язки, відмітки щодо проведення огляду (має бути вказано обсяг огляду, а також необхідні для його проведення технічні засоби митного контролю у разі, якщо ці відомості не визначені за результатами застосування системи управління ризиками); надання посадовій особі митного органу доручення про проведення огляду шляхом проставлення відміток в АСМО.

Згідно пунктів 1.1, 1.2 розділу ІІІ Порядку №1316 огляд товарів, транспортних засобів комерційного призначення проводиться у присутності особи, яка переміщує ці товари, транспортні засоби через митний кордон України чи зберігає товари під митним контролем, а у разі її відсутності - за умови залучення не менше ніж двох понятих. Як поняті запрошуються особи, не заінтересовані у результатах огляду (переогляду). Працівники митних органів не можуть бути понятими. За результатами огляду складається Акт про проведення огляду (переогляду) товарів, транспортних засобів, ручної поклажі та багажу.

Пунктом 1.3 розділу ІІІ Порядку №1316 вказано, що посадові особи митних органів здійснюють огляд не пізніше закінчення робочого дня (зміни). Якщо посадовою особою проведення огляду не завершене у зв`язку із закінченням її робочого часу, то посадова особа, яка проводить огляд, доповідає про це керівнику підрозділу митного оформлення (особі, яка виконує його обов`язки). Керівник підрозділу митного оформлення (особа, яка виконує його обов`язки) визначає іншу посадову особу, яка протягом робочого часу митного органу завершить огляд, про що проставляється відмітка в АСМО.

Отже, з наведених норм слідує, що митному контролю підлягають усі товари, транспортні засоби комерційного призначення, які переміщуються через митний кордон України, зокрема й із застосуванням системи управління ризиками. При цьому, у разі виникнення необхідності огляду товарів, транспортних засобів комерційного призначення, посадова особа митного органу, яка виявила таку необхідність, особисто інформує керівника підрозділу митного оформлення або особу, яка виконує його обов`язки, для прийняття рішення про проведення огляду не пізніше 10 хвилин з моменту виявлення необхідності проведення огляду. Водночас, рішення про проведення огляду приймає керівник підрозділу митного оформлення або особа, яка виконує його обов`язки, шляхом: проставлення в АСМО відмітки щодо проведення огляду (має бути вказано обсяг огляду, а також необхідні для його проведення технічні засоби митного контролю у разі, якщо ці відомості не визначені за результатами застосування системи управління ризиками); надання посадовій особі митного органу доручення про проведення огляду шляхом проставляння відміток в АСМО.

Згідно матеріалів справи, на підтвердження прийняття рішення про проведення митного огляду відповідачем надано витяг із системи АСМО "Інспектор". З вказаного витягу вбачається, що 04.10.2020 інспектором Подільської митниці Держмитслужби Красновим В.В. проставлено відмітку про необхідність проведення митного огляду. Однак відмітка керівника підрозділу митного оформлення щодо проведення огляду у вказаному витязі із системи АСМО відсутня. Інших документів на підтвердження інформування керівника підрозділу митного оформлення та проставлення відповідної відмітки відповідачем не надано.

В апеляційній скарзі відповідач вказує на те, що посадова особа митного поста виявивши необхідність проведення митного огляду, проінформувала керівника підрозділу митного оформлення, проставила відмітку про час виявлення необхідності проведення огляду (чим засвідчила факт інформування керівника).

Проте у наданому відповідачем витязі із системи АСМО "Інспектор" відсутня відмітка про час виявлення необхідності проведення огляду, натомість вказана лише дата 04.10.2020.

Разом з тим колегія суддів враховує пояснення свідка ОСОБА_3 надані в суді першої інстанції згідно яких, рішення про проведення митного огляду прийнято ним шляхом проставлення в АСМО відмітки. Пізніше вказано, що таке рішення мало б бути прийняте керівником підрозділу митного оформлення і таке рішення прийнято саме його керівником.

При цьому судом першої інстанції вживались заходи щодо витребування у відповідача належним чином засвідченої копії рішення про проведення митного огляду, що прийняте керівником підрозділу митного оформлення або особою, що виконувала його обов`язки. Проте, вимоги ухвали суду першої інстанції відповідачем не виконано.

Отже, за відсутності рішення про проведення огляду, яке прийняте керівником підрозділу митного оформлення або особою, яка виконувала його обов`язки та відповідної відмітки, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про те, що дії митного органу щодо проведення митного огляду є протиправними.

Таким чином вказане порушення було допущено під час проведення митного огляду, який, був проведений за відсутності належно оформленого рішення про це, а тому порушення процедури проведення митного огляду в частині неприйняття рішення про продовження строку проведення такого огляду охоплюються протиправними діями Подільської митниці Держмитслужби, що полягають у проведенні митного огляду без прийняття рішення про проведення митного огляду.

Щодо вимоги позивача про зобов`язання відповідача повернути вилучений вантаж та завершити митне оформлення колегія суддів зазначає наступне.

Згідно ч. 1 ст. 199 МК України граничний строк перебування товарів, транспортних засобів комерційного призначення у пунктах пропуску через державний кордон України не може перевищувати 30 днів, а для автомобільного транспорту - п`ять днів з моменту прибуття у пункт пропуску через державний кордон України для здійснення митних процедур.

Статтею 248 МК України передбачено, що митне оформлення розпочинається з моменту подання митному органу декларантом або уповноваженою ним особою митної декларації або документа, який відповідно до законодавства її замінює, та документів, необхідних для митного оформлення, а в разі електронного декларування - з моменту отримання митним органом від декларанта або уповноваженої ним особи електронної митної декларації або електронного документа, який відповідно до законодавства замінює митну декларацію.

Засвідчення митним органом прийняття товарів, транспортних засобів комерційного призначення та документів на них до митного оформлення здійснюється шляхом проставляння відбитків відповідних митних забезпечень (у тому числі за допомогою інформаційних технологій), інших відміток на митній декларації або документі, який відповідно до законодавства її замінює, а також на товаросупровідних та товарно-транспортних документах у разі їх подання на паперовому носії.

Згідно ч. 1 ст. 255 МК України митне оформлення завершується в найкоротший можливий строк, але не більше ніж чотири робочих години з моменту пред`явлення митному органу товарів, транспортних засобів комерційного призначення, що підлягають митному оформленню (якщо згідно з цим Кодексом товари, транспортні засоби комерційного призначення підлягають пред`явленню), подання митної декларації або документа, який відповідно до законодавства її замінює, та всіх необхідних документів і відомостей, передбачених статтями 257 і 335 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 4 ст. 321 МК України граничний строк перебування товарів, транспортних засобів комерційного призначення під митним контролем до моменту поміщення цих товарів, транспортних засобів у відповідний митний режим не може перевищувати 180 календарних днів.

Згідно матеріалів справи митне оформлення товару на території пункту пропуску "Дністер" Подільської митниці Держмитслужби розпочалося 04.10.2020, що підтверджується матеріалами справи.

Проте, на час розгляду цієї справи в судовому порядку відповідач не здійснив визначені законом дії для завершення митного оформлення товару, що суперечить встановленим у статті 199 МК України строкам.

Відтак колегія суддів дійшла висновку про порушення митницею встановлених МК України граничних строків при здійсненні митних процедур.

Вказане узгоджується з висновком Верховного Суду викладеним у постанові від 26.11.2020 (справа № 813/2641/16).

За таких обставин наявні підстави для зобов`язання відповідача повернути вилучений вантаж, товаросупровідні документи та завершити митне оформлення товару.

Стосовно висновків суду першої інстанції про дискреційність повноважень митного органу колегія суддів зазначає наступне.

Завданням адміністративного судочинства, є захист прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку органів державної влади, органів місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб, інших суб`єктів при здійсненні ними владних управлінських функцій на основі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень.

Адміністративний суд у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень, виконуючи завдання адміністративного судочинства щодо перевірки відповідності їх прийняття (вчинення) не втручається та не може втручатися у дискрецію (вільний розсуд) суб`єкта владних повноважень поза межами перевірки за названими критеріями.

Згідно з Рекомендаціями Комітету Міністрів Ради Європи № R (80) 2 стосовно здійснення адміністративними органами влади дискреційних повноважень, прийнятої Комітетом Міністрів 11.03.1980, під дискреційними повноваженнями необхідно розуміти повноваження, які адміністративний орган, приймаючи рішення, може здійснювати з певною свободою розсуду, тобто, коли такий орган може обирати з кількох юридично допустимих рішень те, яке він вважає найкращим за даних обставин.

Повноваження відповідача щодо прийняття відповідних рішень, в тому числі щодо здійснення митного оформлення є дискреційними.

Водночас, правосуддя за своєю суттю визнається таким лише за умови, що воно відповідає вимогам справедливості і забезпечує ефективне поновлення в правах (абзац 10 пункту 9 Рішення Конституційного Суду України від 30.01.2003 №3-рп/2003).

Стаття 13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (право на ефективний засіб юридичного захисту) гарантує, що кожен, чиї права та свободи, визнані в цій Конвенції, було порушено, має право на ефективний засіб юридичного захисту в національному органі, навіть якщо таке порушення було вчинене особами, які здійснювали свої офіційні повноваження.

При цьому, під ефективним засобом (способом) необхідно розуміти такий, що призводить до потрібних результатів, наслідків, дає найбільший ефект. Тобто ефективний спосіб захисту повинен забезпечити поновлення порушеного права, бути адекватним наявним обставинам.

В той же час ст. 245 КАС України передбачено, зокрема, що при вирішенні справи по суті суд може задовольнити позов повністю. У разі задоволення позову суд може прийняти рішення про зобов`язання суб`єкта владних повноважень вчинити певні дії.

Таким чином ефективним засобом юридичного захисту прав позивача у спірних правовідносинах є визнання протиправними дій Подільської митниці Держмитслужби, що полягають у проведенні митного огляду без прийняття рішення про проведення митного огляду та зобов`язання відповідача повернути вилучений вантаж, товаросупровідні документи та завершити митне оформлення товару.

VІІІ. ВИСНОВОК ЗА РЕЗУЛЬТАТАМИ РОЗГЛЯДУ АПЕЛЯЦІЙНОЇ СКАРГИ

Враховуючи вищевикладене, колегія суддів вважає, що доводи апеляційної скарги дають підстави для висновку про порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, які призвели до неправильного вирішення справи, тобто прийняте рішення не відповідає матеріалам справи та вимогам закону, і підлягає скасуванню з постановленням нової постанови.

У силу п.2 ч.1 ст.315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право скасувати судове рішення повністю або частково і ухвалити нове судове рішення у відповідній частині або змінити судове рішення.

Згідно зі ст.317 КАС України підставами для скасування судового рішення суду першої інстанції повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни рішення є: неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи; недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими; невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи; неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права.

Частиною 6 ст. 139 КАС України вказано, що якщо суд апеляційної чи касаційної інстанції, не повертаючи адміністративної справи на новий розгляд, змінить судове рішення або ухвалить нове, він відповідно змінює розподіл судових витрат.

За приписами ч. 1 ст. 139 КАС України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.

За таких обставин на користь позивача за рахунок бюджетних асигнувань відповідача підлягає стягненню 4204 грн. судового збору сплаченого позивачем згідно квитанції від 23.03.2021 №0.0..1 на суму 3153 грн за подання апеляційної скарги та 1051 грн згідно квитанції від 17.11.2020 №56 за подання позову.

Керуючись ст.ст. 243, 250, 308, 310, 315, 317, 321, 322, 325, 329 КАС України, суд

П О С Т А Н О В И В:

апеляційну скаргу Подільської митниці Держмитслужби залишити без задоволення.

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити повністю.

Рішення Вінницького окружного адміністративного суду від 22 лютого 2021 року в частині зобов`язання Подільську митницю Держмитслужби повернути вилучений вантаж, товаросупровідні документи та завершити митне оформлення товару скасувати та прийняти в цій частині нову постанову.

Позов задовольнити повністю.

Зобов`язати Подільську митницю Держмитслужби повернути вилучений вантаж, товаросупровідні документи та завершити митне оформлення товару.

Рішення Вінницького окружного адміністративного суду від 22 лютого 2021 року в частині визнання протиправними дії Подільської митниці Держмитслужби, що полягають у проведенні митного огляду без прийняття рішення про проведення митного огляду та стягнення 1051 грн судових витрат залишити без змін.

Стягнути на користь Egui Trade LTD за рахунок бюджетних асигнувань Подільської митниці Держмитслужби 4204 грн (чотири тисячі двісті чотири гривні) судових витрат понесених на сплату судового збору.

Постанова суду набирає законної сили відповідно до ст. 325 КАС України та оскарженню не підлягає, крім випадків передбачених п. 2 ч. 5 ст. 328 КАС України.

Головуючий Ватаманюк Р.В.

Судді Драчук Т. О. Полотнянко Ю.П.