Справа № 560/7790/20
Суддя: Гонтарук В. М.
Дата ухвалення: 2021-06-02 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

У Х В А Л А

про відмову у відкритті апеляційного провадження

Справа № 560/7790/20

02 червня 2021 року

м. Вінниця

Сьомий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

судді-доповідача: Гонтарука В. М.

суддів: Сторчака В. Ю. Курка О. П.

перевіривши матеріали апеляційної скарги Офісу Генерального прокурора на рішення Хмельницького окружного адміністративного суду від 25 лютого 2021 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Державної судової адміністрації України, Державного підприємства "Інформаційні судові системи", треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідачів: Офіс Генерального прокурора, Державне бюро розслідувань про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити дії,

В С Т А Н О В И В :

Відповідно до рішення Хмельницького окружного адміністративного суду від 25 лютого 2021 року позов задоволено частково.

Не погоджуючись із судовим рішенням, Офіс Генерального прокурора подав апеляційну скаргу.

Ухвалою Сьомого апеляційного адміністративного суду від 11 травня 2021 року апеляційну скаргу Офісу Генерального прокурора залишено без руху, визнано неповажними зазначені апелянтом підстави пропуску строку звернення до суду з апеляційною скаргою та запропоновано протягом десяти днів з моменту отримання копії даної ухвали, звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою, в якій вказати інші підстави для поновлення строку.

На виконання вимог вказаної ухвали адресу суду від Офісу Генерального прокурора надійшло пояснення, в якому останній просить суд поновити строк на апеляційне оскарження рішення Хмельницького окружного адміністративного суду.

Надаючи оцінку доводам апелянта, колегія суддів відзначає наступне.

У відповідності до частини 1 ст. 295 КАС України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення (ухвали) суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Згідно з ч. 2 ст. 295 КАС України учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Відповідно до частини 1 статті 121 КАС України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Отже, для поновлення пропущеного процесуального строку, встановленого законом, необхідно встановити наявність поважних причин пропуску строку на апеляційне оскарження, які об`єктивно перешкоджали особі вчасно подати апеляційну скаргу.

Поважними причинами пропуску строку апеляційного оскарження визнаються лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення відповідних дій та підтверджені належними доказами.

Відповідно до матеріалів справи, предметом оскарження є рішення Хмельницького окружного адміністративного суду від 25 лютого 2021 року.

Згідно довідки від 25 лютого 2021 року складеної секретарем судового засідання Хмельницького окружного адміністративного суду, вказане рішення було направлено на адресу Офісу Генерального прокурора та отримане останнім 25 лютого 2021 року.

Проте, колегія суддів вважає, що оскільки доказів отримання апелянтом вказаного рішення 25 лютого 2021 року матеріали справи не містять, при цьому Офіс Генерального прокурора надає докази отримання спірного рішення лише 01 березня 2021 року, тому на переконання суду апеляційної інстанції останнім днем строку звернення до суду з апеляційною скаргою є 31 березня 2021 року.

Колегія суддів зазначає, що однією із підстав залишення апеляційної скарги без руху було те, що як вбачається зі змісту апеляційної скарги вихідною датою направлення її до суду є 15.02.2021 року за вих. № 15/1/2-13481-21, тоді як конверт містить відмітку про направлення 16.04.2021 року, будь якої дати біля підпису представника апеляційна скарга не містить, що не дає можливості встановити дійсну дату направлення апеляційної скарги на адресу суду.

При цьому, суд звертав увагу, що рішення Хмельницького окружного адміністративного суду було прийнято 25 лютого 2021 року, а тому вказана відповідачем вихідна дата подання апеляційної скарги не могла бути зазначена 15.02.2021 року, тобто раніше прийнятого спірного рішення.

На виконання вказаних вимог, апелянт зазначив, що вказана в апеляційній скарзі дата 15.02.2021 року є технічною/механічною помилкою, у зв`язку з чим просить вважати датою направлення апеляційної скарги 15.04.2021 року.

Таким чином, оскільки, як було встановлено вище судом спірне рішення отримане Офісом Генерального прокурора 01 березня 2021 року, тому зважаючи на виправлення недоліків в частині дати звернення апелянта до суду з апеляційною скаргою, останній пропустив 30 денний строк звернення до суду з апеляційною скаргою визначений КАС України.

Суд зауважує, що наведені інші скаржником обставини щодо поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження вже були предметом розгляду суду апеляційної інстанції та визнані неповажними.

При цьому, додаткових доказів на підтвердження своїх доводів, про які зазначав суд апеляційної інстанції в ухвалі про залишення апеляційної скарги без руху не надано.

Колегія суддів зауважує, що законодавче обмеження строку оскарження судового рішення, насамперед, обумовлено специфікою спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними, та після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Таким чином, встановлення процесуальних строків законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених КАС України певних процесуальних дій і стимулює учасників адміністративного процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків.

Апелянт, повинен бути обізнаний з порядком та строками апеляційного оскарження, встановленими процесуальним законодавством, а також вчиняти всі залежні від нього дії з метою дотримання відповідних вимог КАС України.

Також, колегія суддів апеляційної інстанції зазначає, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватись від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання (Рішення Європейського суду з прав людини від 07 липня 1989 року у справі "Компанія "Юніон Аліментаріа Сандерс С.А." проти Іспанії").

Крім того, колегія суддів враховує висновок Європейського суду з прав людини, викладений в рішенні від 18.10.2005 у справі «МШ «Голуб» проти України», відповідно до якого, право на звернення до суду, одним з аспектів якого є право доступу до суду, не є абсолютним; воно може бути обмеженим, особливо щодо умов прийнятності скарги, оскільки за своєю природою це право вимагає регулювання з боку держави, яка щодо цього користується певними межами самостійного оцінювання.

У рішенні від 08.11.2005 по справі «Смірнова проти України» Європейський суд з прав людини зазначив, що обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи.

Згідно з статтею 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини", суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

Згідно ч. 1 ст. 45 КАС України, учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами. Зловживання процесуальними правами не допускається.

Оскільки будь-яких причин пропуску процесуального строку, окрім тих, які вже були предметом розгляду судом, відповідачем не зазначено, колегія суддів вважає, що наведені скаржником обставини щодо поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження не можуть бути визнані судом поважними, а заявлене скаржником клопотання про поновлення строку не містить в собі жодних належних та допустимих доказів, які б підтверджували неможливість звернення з апеляційною скаргою в межах строку, встановленого законом.

Крім того, невмотивоване задоволення клопотання апелянта про поновлення пропущеного строку звернення з апеляційною скаргою до суду утворить дискримінаційне становище по відношенню до інших суб`єктів звернення до судового захисту в тому числі фізичних та юридичних осіб, порушить принцип рівності сторін у адміністративному судочинстві.

Також, у пункті 74 рішення Європейського Суду з прав людини "Лелас проти Хорватії" суд звертав увагу на те, що "держава, чиї органи влади не дотримувалися своїх власних внутрішніх правил та процедур, не повинна отримувати вигоду від своїх правопорушень та уникати виконання своїх обов`язків. Іншими словами, ризик будь-якої помилки, зробленої органами державної влади, повинна нести держава, а помилки не повинні виправлятися за рахунок зацікавленої особи, особливо якщо при цьому немає жодного іншого приватного інтересу".

У справі "Рисовський проти України" Європейський Суд з прав людини підкреслює особливу важливість принципу "належного урядування". Він передбачає, що у разі, коли йдеться про питання загального інтересу, зокрема, якщо справа впливає на права людини, державні органи повинні діяти вчасно та в належний і якомога послідовніший спосіб. Зокрема, на державні органи покладено обов`язок запровадити внутрішні процедури, які посилять прозорість і ясність їхніх дій, мінімізують ризик помилок і сприятимуть юридичній визначеності у цивільних правовідносинах, які зачіпають майнові інтереси.

Тобто, виходячи з принципу "належного урядування", державні органи загалом, зобов`язані діяти вчасно та в належний спосіб, а держава не повинна отримувати вигоду у вигляді поновлення судами строку на оскарження судових рішень та виправляти допущені органами державної влади помилки за рахунок приватної особи, яка діяла добросовісно.

Згідно з ч.3 ст.298 КАС України апеляційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 295 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку.

Відповідно до п.4 ч.1 ст.299 КАС України суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження у справі, якщо скаржником у строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження визнані судом неповажними.

Таким чином, оскільки судом не встановлено поважності причин пропуску Офісом Генерального прокурора строку на апеляційне оскарження рішення Хмельницького окружного адміністративного суду від 25.02.2021 року, тому у відкритті апеляційного провадження у даній справі необхідно відмовити.

Керуючись ч.3 ст.298, п.4 ч.1 ст.299 КАС України, суд

У Х В А Л И В :

1. Відмовити у задоволенні клопотання Офісу Генерального прокурора про поновлення строку апеляційного оскарження рішення Хмельницького окружного адміністративного суду від 25 лютого 2021 року.

2. Відмовити у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою Офісу Генерального прокурора на рішення Хмельницького окружного адміністративного суду від 25 лютого 2021 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Державної судової адміністрації України, Державного підприємства "Інформаційні судові системи", треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідачів: Офіс Генерального прокурора, Державне бюро розслідувань про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити дії.

3. Копію ухвали про відмову у відкритті апеляційного провадження разом з апеляційною скаргою та доданими до скарги матеріалами надіслати скаржнику.

4. Копію ухвали про відмову у відкритті апеляційного провадження надіслати учасникам справи.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту її підписання суддями та може бути оскаржена в касаційному порядку згідно зі ст.ст.328, 329 КАС України.

Суддя-доповідач Гонтарук В. М.

Судді Сторчак В. Ю. Курко О. П.