Справа № 320/6575/19
Суддя: Єгорова Наталія Миколаївна
Дата ухвалення: 2021-05-26 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Справа № 320/6575/19 Суддя (судді) першої інстанції: Панова Г. В.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 травня 2021 року м. Київ

Колегія суддів Шостого апеляційного адміністративного суду у складі:

головуючого судді - Єгорової Н.М.,

суддів - Сорочка Є.О., Федотова І.В.,

при секретарі - Казюк Л.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Головного управління Національної поліції в Київській області на рішення Київського окружного адміністративного суду від 30 грудня 2020 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Київській області про визнання протиправними та скасування наказів, зобов`язання вчинити дії, -

ВСТАНОВИЛА:

У листопаді 2019 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Головного управління Національної поліції в Київській області, в якому, з урахуванням заяви про зміну позову, просив суд:

- визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції в Київській області від 01 листопада 2019 року № 592 о/с в частині звільнення зі служби в поліції старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 , інспектора сектору реагування патрульної поліції № 3 Бориспільського відділу поліції 1 листопада 2019 року;

- стягнути з Головного управління Національної поліції в Київській області на користь ОСОБА_1 суму середньомісячного заробітку за час вимушеного прогулу, починаючи з 1 листопада 2019 року по день ухвалення рішення суду у справі.

Рішенням Київського окружного адміністративного суду від 30 грудня 2020 року позов задоволено повністю. При цьому суд першої інстанції виходив з того, що застосовуючи крайню міру дисциплінарного стягнення відповідач повинен був належним чином обґрунтувати необхідність застосування такої міри та неможливість застосування інших видів дисциплінарного стягнення. Зауважив на відсутності у висновку службового розслідування посилань на вжиття дисциплінарною комісією заходів щодо з?ясування обставини, що обтяжують або пом`якшують відповідальність поліцейського, визначені ст. 19 Дисциплінарного статуту Національної поліції України; причини та умови, що призвели до вчинення виявленого дисциплінарного проступку, обставини, що знімають із поліцейського звинувачення.

Не погоджуючись із вказаним рішенням суду першої інстанції, ГУ НП в Київській області подало апеляційну скаргу, в якій просить скасувати його та прийняти нове, яким у задоволенні позову відмовити повністю. При цьому зазначає, що позивачем допущено порушення у вигляді здачі вогнепальної зброї без присутності відповідального від керівництва підрозділу, необережному поводженні з вогнепальною зброєю, що призвело до здійснення випадкового пострілу, у результаті якого старший сержант поліції ОСОБА_2 отримав вогнепальне поранення.

У відзиві на апеляційну скаргу позивач просить залишити її без задоволення, а рішення суду першої інстанції - без змін. При цьому, вказує на те, що наведене судом першої інстанції обгрунтування є вичерпним, а доводи, викладені в апеляційній скарзі, не свідчать про його помилковість.

Відповідно до ч. 1 ст. 308 КАС України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, заслухавши пояснення представників сторін, колегія суддів вважає, що апеляційну скаргу необхідно залишити без задоволення, а рішення суду першої інстанції - без змін, виходячи з наступного.

Вирішуючи вказаний спір, суд першої інстанції встановив, що відповідно до наказу ГУНП в Київській області від 07 листопада 2015 № 1 о/с «По особовому складу» ОСОБА_1 (М-204230), який мав спеціальне звання лейтенанта міліції, було призначено з 07 листопада 2015 на посаду інспектора Бориспільського відділу поліції в порядку п. 9 і 12 розд. ХІ Закону України «Про Національну поліцію».

25 вересня 2019 року від Бориспільського відділення поліції до ГУНП в Київській області надійшла інформація щодо можливого порушення службової дисципліни інспектором сектору реагування патрульної поліції № 3 Бориспільського ВП ГУНП в Київській області старшим лейтенантом поліції ОСОБА_1 , що призвело до отримання іншим поліцейським СРПП № 3 Бориспільського ВП ГУНП в Київській області - старшим сержантом поліції ОСОБА_3 тілесних ушкоджень.

У зв?язку з цим та керуючись положеннями ст. 14, 15 Дисциплінарного статуту Національної поліції та Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затвердженого наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07 листопада 2018 № 893, ГУ НП в Київській області прийняло наказ від 27 вересня 2019 року № 2119 «Про призначення службового розслідування».

За змістом цього Наказу від 27 вересня 2019 року, зокрема вирішено: призначити службове розслідування за вказаною вище інформацією; для проведення службового розслідування створити дисциплінарну комісію у складі: голови - інспектора ВІОС УКЗ ГУНП в Київській області капітана поліції ОСОБА_4 , та членів комісії - старшого інспектора з ОД СОДГР УПД ГУНП в Київській області капітана поліції ОСОБА_5 , начальника ВПЗ УКЗ ГУНП в Київській області підполковника поліції ОСОБА_6 .

Поряд з викладеним суд встановив, що за результатами проведення такого службового розслідування Дисциплінарна комісія склала 15 жовтня 2019 року висновок службового розслідування за фактом можливого порушення службової дисципліни інспектором СРПП № 3 Бориспільського ВП ГУНП в Київській області старшим лейтенантом поліції ОСОБА_1 , що призвело до отримання тілесних ушкоджень поліцейським СРПП № 3 Бориспільського ВП ГУНП в Київській області старшим сержантом поліції ОСОБА_3 . Такий висновок службового розслідування затверджено 16 жовтня 2019 року начальником ГУНП в Київській області полковником поліції ОСОБА_7 .

Даним висновком службового розслідування, зокрема було:

- підтверджено інформацію щодо можливого порушення службової дисципліни інспектором сектору реагування патрульної поліції № 3 Бориспільського ВП ГУНП в Київській області старшим лейтенантом поліції ОСОБА_1 , що призвело до отримання іншим поліцейським СРПП № 3 Бориспільського ВП ГУНП в Київській області - старшим сержантом поліції ОСОБА_3 тілесних ушкоджень;

- рекомендовано звільнити зі служби в поліції інспектора сектору реагування патрульної поліції № 3 Бориспільського ВП ГУНП в Київській області старшим лейтенантом поліції ОСОБА_1 за порушення службової дисципліни, ст. 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України» від 15 березня 2018 № 2337-VIII, ст. 18 Закону України «Про Національну поліцію», Інструкцію із заходів безпеки при поводженні зі зброєю, затвердженої наказом МВС України від 01 лютого 2016 № 70, п. 1 Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС від 09 листопада 2016 № 1179, що виразилися у здачі вогнепальної зброї без присутності відповідального від керівництва підрозділу, необережному поводженні з вогнепальною зброєю, що призвело до здійснення випадкового пострілу, в результаті якого старший сержант поліції ОСОБА_2 отримав вогнепальне поранення;

- вирішено направити копію цього висновку службового розслідування направити до ДКЗ Національної поліції, УФЗБО ГУНП в Київській області та до територіального управління ДБР (у м. Києві) для приєднання до матеріалів кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 62019 року54, за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 122 Кримінального кодексу України.

Як вбачається з матеріалів справи, 23 жовтня 2019 року ГУНП в Київській області прийнято наказ за № 2320 «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності окремих працівників ГУНП в Київській області», пунктом 1 якого наказано звільнити зі служби в поліції інспектора сектору реагування патрульної поліції № 3 Бориспільського ВП ГУНП в Київській області старшим лейтенантом поліції ОСОБА_1 за порушення службової дисципліни, ст. 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України» від 15 березня 2018 № 2337-VIII, ст. 18 Закону України «Про Національну поліцію», Інструкцію із заходів безпеки при поводженні зі зброєю, затвердженої наказом МВС України від 01 лютого 2016 № 70, п. 1 Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС від 09 листопада 2016 № 1179, що виразилися у здачі вогнепальної зброї без присутності відповідального від керівництва підрозділу, необережному поводженні з вогнепальною зброєю, що призвело до здійснення випадкового пострілу, в результаті якого старший сержант поліції ОСОБА_2 отримав вогнепальне поранення.

У подальшому, ГУНП в Київській області на підставі свого наказу від 23 жовтня 2019 року № 2320 прийнято наказ від 01 листопада 2019 року № 592 о/с «По особовому складу», за змістом якого вирішено відповідно до п. 6 ч. 1 ст. 77 Закону України «Про Національну поліцію» звільнити з 01 листопада 2019 року зі служби в поліції інспектора сектору реагування патрульної поліції № 3 Бориспільського відділу поліції ГУНП в Київській області старшим лейтенантом поліції ОСОБА_1 .

На підставі встановлених вище обставин та з огляду на відсутність в тексті висновку службового розслідування обгрунтувань причин неможливості застосування до позивача іншого виду дисциплінарного стягнення окрім крайнього заходу дисциплінарної відповідальності, суд першої інстанції прийшов до висновку про те, що застосоване до позивача дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції не відповідає тяжкості проступку та обставинам, за яких його було скоєно.

З такими висновками суду першої інстанції колегія суддів погоджується з огляду на наступне.

Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України визначає Закон України "Про Національну поліцію".

Відповідно до ч. 1 ст. 17 Закону України "Про Національну поліцію" поліцейським є громадянин України, який склав Присягу поліцейського, проходить службу на відповідних посадах у поліції і якому присвоєно спеціальне звання поліції.

Обов`язки поліцейського визначені ст. 18 Закону України "Про Національну поліцію", відповідно до вимог якої останній зобов`язаний: 1) неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; 2) професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва; 3) поважати і не порушувати прав і свобод людини; 4) надавати невідкладну, зокрема домедичну і медичну, допомогу особам, які постраждали внаслідок правопорушень, нещасних випадків, а також особам, які опинилися в безпорадному стані або стані, небезпечному для їхнього життя чи здоров`я; 5) зберігати інформацію з обмеженим доступом, яка стала йому відома у зв`язку з виконанням службових обов`язків; 6) інформувати безпосереднього керівника про обставини, що унеможливлюють його подальшу службу в поліції або перебування на займаній посаді.

Статтею 59 згадуваного Закону визначено, що служба в поліції є державною службою особливого характеру, яка є професійною діяльністю поліцейських з виконання покладених на поліцію повноважень.

Рішення з питань проходження служби оформлюються письмовими наказами по особовому складу на підставі відповідних документів, перелік та форма яких установлюються Міністерством внутрішніх справ України.

Видавати накази по особовому складу можуть керівники органів, підрозділів, закладів та установ поліції відповідно до повноважень, визначених законом та іншими нормативно-правовими актами, та номенклатурою посад, затвердженою Міністерством внутрішніх справ України.

Відповідно до п. 6 ч. 1 ст. 77 Закону України "Про Національну поліцію" поліцейський звільняється зі служби в поліції, а служба в поліції припиняється: у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України.

Днем звільнення зі служби в поліції вважається день видання наказу про звільнення або дата, зазначена в наказі про звільнення.

День звільнення вважається останнім днем служби.

При цьому, як вбачається з матеріалів справи підставою для видання наказу про звільнення позивача було порушення останнім службової дисципліни, ст. 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України "Про Дисциплінарний статут Національної поліції України" від 15 березня 2018 № 2337-VIII, ст. 18 Закону України "Про Національну поліцію", Інструкцію із заходів безпеки при поводженні зі зброєю, затвердженої наказом МВС України від 01 лютого 2016 № 70, п. 1 Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС від 09 листопада 2016 № 1179, що виразилися у здачі вогнепальної зброї без присутності відповідального від керівництва підрозділу, необережному поводженні з вогнепальною зброєю, що призвело до здійснення випадкового пострілу, в результаті якого старший сержант поліції ОСОБА_2 отримав вогнепальне поранення.

Так, порядок здачі вогнепальної зброї і боєприпасів, визначений пунктом 2 Розділу ІІІ Інструкції із заходів безпеки при поводженні зі зброєю, затвердженої наказом Міністерства внутрішніх справ України 01 лютого 2016 № 70.

Вогнепальна зброя і боєприпаси після виконання службових обов`язків або в разі відсутності потреби негайно здаються на зберігання до чергової частини органу (закладу, установи) поліції.

Про необхідність здачі зброї та боєприпасів поліцейськими керівник (заступник керівника, уповноважена особа від керівництва) органу (закладу, установи) поліції повідомляє оперативного чергового, який їх приймає.

З дозволу оперативного чергового під контролем керівника (заступника керівника, уповноваженої особи від керівництва) органу (закладу, установи) поліції поліцейські по одному заходять до спеціально обладнаної кімнати чергової частини для здачі зброї та боєприпасів, проводять розряджання зброї і здають її та боєприпаси оперативному черговому.

Розряджання зброї проводиться біля кулеуловлювача, при цьому ствол зброї повинен бути спрямований в його напрямку.

При розряджанні зброї необхідно:

1) не виймаючи пістолет з кобури, витягти магазини з основи рукоятки і з кишені кобури (не змінюючи положення автомата, від`єднати основний магазин та вийняти з підсумка запасний);

2) самостійно вийняти патрони з магазинів, перевірити їх кількість та стан;

3) від`єднати пістолет від пістолетного ремінця та дістати його з кобури (спеціального спорядження) (зняти автомат з положення «на ремні», «на грудях», «на плечі»);

4) перевірити наявність патрона в патроннику (вимкнути запобіжник, відвести затвор (затворну раму з газовим поршнем) у заднє положення, поставити його на затворну затримку (утримувати затворну раму з газовим поршнем у задньому положенні) та оглянути патронник);

5) переконавшись у відсутності патрона в патроннику, повернути затвор у переднє положення (відпустити затворну раму з газовим поршнем);

6) здійснити спуск курка з бойового взводу в напрямку кулеуловлювача;

7) ввімкнути запобіжник.

При прийманні від поліцейського вогнепальної зброї і боєприпасів оперативний черговий звіряє їх номери і кількість, візуально перевіряє їх стан (змащення), розкладає по встановлених для зберігання шафах та місцях і повертає картку-замісник.

Пунктом 6 Розділу IV Інструкції № 70 визначено, що під час несення служби категорично забороняється:

1) проводити розбирання зброї;

2) вимикати запобіжник, досилати патрон до патронника, якщо в застосуванні чи використанні зброї немає необхідності. Недбале або необережне поводження зі зброєю, особливо якщо патрон знаходиться в патроннику, може призвести до випадкового пострілу;

3) від`єднувати магазин від зброї та виймати з нього патрони.

Пунктом 1 Розділу ІІІ Інструкції № 70 передбачено, що отримавши вогнепальну зброю і боєприпаси, поліцейський здійснює їх огляд та зобов`язаний:

1) спрямувати ствол зброї в напрямку кулеуловлювача, при цьому вказівний палець повинен знаходитися на спусковій скобі;

2) перевірити наявність патрона в патроннику (зняти зброю із запобіжника, відвести затвор (затворну раму з газовим поршнем) у заднє положення, поставити його на затворну затримку (утримувати затворну раму з газовим поршнем у задньому положенні) та оглянути патронник);

3) переконавшись у відсутності патрона у патроннику повернути затвор у переднє положення (відпустити затворну раму з газовим поршнем);

4) здійснити спуск курка з бойового взводу в напрямку кулеуловлювача;

5) ввімкнути запобіжник;

6) перевірити кількість та стан отриманих патронів та самостійно спорядити ними магазини;

7) помістити запасний магазин (магазини) до кишені кобури (спеціального спорядження, підсумку для магазинів, розвантажувального жилета);

8) приєднати пістолет до пістолетного ремінця та помістити до кобури (спеціального спорядження), після чого, не виймаючи його, вставити основний магазин в основу рукоятки (приєднати основний магазин до ствольної коробки та помістити автомат у положення «на ремінь» «на груди», «за спину», «на плече»).

Згідно з підпунктом 1 пункту 10 Розділу І Інструкції № 70 категорично забороняється: виймати зброю (боєприпаси) з кобури (спеціального спорядження, підсумка) без потреби.

Пунктами 1, 3, 4 Розділу IV Інструкції № 70 визначено, що вогнепальна зброя та боєприпаси до неї видаються поліцейському під його особисту відповідальність, який зобов`язаний берегти і підтримувати в належному стані передану йому в користування вогнепальну зброю (боєприпаси) та обачливо поводитися з нею (ними) відповідно до вимог цієї Інструкції.

У однострої необхідно пістолет носити в кобурі з пістолетним ремінцем на надійно застебнутому поясному ремені, при цьому кобура повинна знаходитися спереду, з лівого або правого боку; автомат носити на автоматному ремені в положенні «на плечі», «на грудях», «на ремні», «за спиною».

У цивільному одязі зброю необхідно носити на спеціальному спорядженні з дотриманням заходів запобігання її випаданню або витягуванню іншими особами.

Разом з тим суд наголошує, що огляд зброї під час її здавання має бути здійснено у відповідності до вимог пункту 2 Розділу ІІІ Інструкції № 70, тобто в спеціально обладнаній кімнаті перед кулеуловлювачем після витягання магазину з основи рукоятки, сам же пістолет на момент заходження поліцейського до спеціально обладнаної кімнати для сдачі зброї та боєприпасів має перебувати в кобурі.

Згідно з ст. 19 Закону України "Про Національну поліцію" у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону.

Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.

Законом України від 15 березня 2018 року № 2337-VIII "Про Дисциплінарний статут Національної поліції" затверджено Дисциплінарний статут Національної поліції України.

Відповідно до ст. 1 Дисциплінарного статуту службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.

Дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції (ст. 12 Дисциплінарного статуту).

Відповідно до ст. 13 Дисциплінарного статуту дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.

Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони.

До поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень:

1) зауваження;

2) догана;

3) сувора догана;

4) попередження про неповну службову відповідність;

5) пониження у спеціальному званні на один ступінь;

6) звільнення з посади;

7) звільнення із служби в поліції.

Згідно ст. 14 Дисциплінарного статуту службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського.

Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків.

Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.

Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Службове розслідування проводиться на засадах неупередженості та рівності всіх поліцейських перед законом незалежно від займаної посади, спеціального звання, наявних у них державних нагород та заслуг перед державою.

Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України встановлюється Міністерством внутрішніх справ України.

Статтею 15 Дисциплінарного статуту визначено, що проведення службових розслідувань за фактом порушення поліцейським службової дисципліни здійснюють дисциплінарні комісії.

Дисциплінарні комісії формуються з поліцейських та працівників поліції, які мають відповідні знання та досвід, необхідні для ефективного проведення службового розслідування.

Уповноважений член дисциплінарної комісії, що проводить службове розслідування, має право:

1) одержувати пояснення щодо обставин справи від поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, та від інших осіб;

2) одержувати в органах, закладах, установах поліції та їхніх підрозділах чи за запитом в інших органах державної влади та органах місцевого самоврядування необхідні документи або їх копії та долучати до матеріалів справи;

3) отримувати консультації спеціалістів з питань, що стосуються службового розслідування.

За рішенням керівника, який призначив службове розслідування, розгляд справи може здійснюватися дисциплінарною комісією у відкритому засіданні. У такому разі поліцейський, який притягається до відповідальності, у письмовій формі не пізніше ніж за три дні повідомляється про час, дату та місце розгляду справи дисциплінарною комісією.

У разі відсутності поліцейського на службі дисциплінарна комісія викликає його для участі в засіданні комісії. Виклик надсилається рекомендованим листом з повідомленням на адресу місця проживання поліцейського, що зазначена в його особовій справі. Виклик надсилається з таким розрахунком, щоб поліцейський, який викликається, мав не менше двох діб для прибуття на засідання дисциплінарної комісії.

Фактом, що підтверджує отримання або неотримання поліцейським виклику, є отримання органом, що проводить службове розслідування, поштового повідомлення про вручення або про відмову від отримання такого виклику чи повернення поштового відправлення з позначкою про невручення.

Поліцейський, який з поважних причин не може прибути на засідання дисциплінарної комісії, зобов`язаний не менше ніж за добу до визначеного часу повідомити про це дисциплінарну комісію з наданням підтвердних документів.

Якщо поліцейський, викликаний на засідання дисциплінарної комісії у визначеному цією статтею порядку, не з`явився та не повідомив про причини свого неприбуття, він вважається належним чином повідомленим. У такому разі засідання дисциплінарної комісії проводиться без його участі.

Наказом Міністерства внутрішніх справ України від 07 листопада 2018 року № 893, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 28 листопада 2018 року за № 1355/32807, затверджено Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України (далі - Порядок № 893).

Відповідно до п. 1 розділу ІІ Порядку № 893 службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.

Підставами для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації, рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.

Згідно п. 2 розділу VI Порядку № 893 зібрані під час проведення службового розслідування матеріали та підготовлені дисциплінарною комісією документи формуються нею у справу.

Підсумковим документом службового розслідування є висновок службового розслідування, який складається зі вступної, описової та резолютивної частин. Висновок службового розслідування готує і підписує дисциплінарна комісія.

Таким чином, службове розслідування обов`язково повинно передувати звільненню, якщо особу рядового чи начальницького складу звільняють за порушення нею службової дисципліни.

Згідно п. 1, 2, 4, 7, 13, 14, 16, 17 розділу V Порядку № 893 проведення службового розслідування полягає в діяльності дисциплінарної комісії із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин його вчинення, установлення причин і умов учинення дисциплінарного проступку, вини поліцейського, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин учинення дисциплінарних проступків.

Службове розслідування розпочинається із дня видання наказу про його призначення та завершується в день затвердження керівником, який призначив службове розслідування, чи особою, яка виконує його обов`язки, висновку службового розслідування. Якщо закінчення строку проведення службового розслідування припадає на вихідний чи інший неробочий день, останнім днем строку є перший після нього робочий день.

Службове розслідування має встановити:

наявність чи відсутність складу дисциплінарного проступку в діянні (дії чи бездіяльності) поліцейського, з приводу якого (якої) було призначено службове розслідування;

наявність чи відсутність порушень положень законів України чи інших нормативно-правових актів, організаційно-розпорядчих документів або посадових інструкцій;

ступінь вини кожної з осіб, що вчинили дисциплінарний проступок;

обставини, що пом`якшують або обтяжують ступінь і характер відповідальності поліцейського чи знімають безпідставні звинувачення з нього;

відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень;

вид і розмір заподіяної шкоди;

причини та умови, що призвели до вчинення дисциплінарного проступку.

Розгляд справи дисциплінарною комісією проводиться зазвичай у формі письмового провадження.

Збирання та перевірка матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського у разі розгляду справи у формі письмового провадження здійснюються зазвичай шляхом:

одержання пояснень щодо обставин справи від поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, та від інших осіб;

одержання в органах, закладах, установах поліції та їх підрозділах чи за запитом в інших органах державної влади та органах місцевого самоврядування необхідних документів або їх копій та долучення до матеріалів справи;

отримання консультацій спеціалістів з питань, що стосуються службового розслідування.

У разі розгляду справи у формі письмового провадження рішення дисциплінарною комісією приймається без повідомлення та (або) виклику інших учасників службового розслідування на підставі наявних у справі матеріалів.

Поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, та інші особи можуть надавати усні чи письмові пояснення з приводу відомих їм відомостей про діяння, що стало підставою для призначення службового розслідування.

Під час розгляду справи у формі письмового провадження поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, надає пояснення в письмовій формі.

У письмовому поясненні поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, та інших осіб зазначаються посада, звання, прізвище, ім`я, по батькові особи, що одержує пояснення; прізвище, ім`я, по батькові, дата та місце народження, місце роботи, посада, адреса проживання особи, що надає пояснення, а якщо пояснення надається поліцейським, додатково зазначаються відомості про освіту, час служби в поліції та на займаній посаді; попередження особи про право відмовитися надавати пояснення щодо себе, членів своєї сім`ї чи близьких родичів, коло яких визначено законодавством України; надання особою, що надає пояснення, згоди на обробку та використання в службових документах поліції її персональних даних.

Письмове пояснення підписують особа, яка отримувала пояснення, та особа, яка надала пояснення, із зазначенням дати його надання.

Якщо поліцейський, викликаний на засідання дисциплінарної комісії, не з`явився та не повідомив про причини свого неприбуття, він вважається таким, що належно повідомлений. У цьому разі засідання дисциплінарної комісії проводиться без його участі, а поліцейський вважається таким, що відмовився від надання пояснень.

При цьому, з матеріалів справи вбачається, що за наслідками отримання інформації про можливе вчинення 25 вересня 2019 року старшим лейтенантом поліції ОСОБА_1 дисциплінарного проступку, що призвів до поранення іншого поліцейського (старшого сержанта поліції ОСОБА_8 ) під час виконання ним службових повноважень, ГУНП в Київській області було призначено службове розслідування з метою перевірки такої інформації, що оформлено наказом від 27 вересня 2019 року № 2119.

Службове розслідування було проведено у формі письмового провадження. Збирання та перевірка матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського (позивача) в ході проведення такого службового розслідування здійснювалося шляхом відібрання письмових пояснень щодо обставин справи від поліцейського ОСОБА_1 , стосовно якого проводилося службове розслідування, та від потерпілого поліцейського ОСОБА_8 , інших поліцейських, які перебувати у момент події біля ОСОБА_1 та потерпілого, у приміщенні чергової частини.

В тексті висновку службового розслідування, датованого 15 жовтня 2019 року, зафіксовано наступне. У ході проведення службового розслідування встановлено, що відповідно до Книги нарядів Бориспільського ВП ГУ (інвентарний номер 489), інспектор сектору реагування патрульної поліції № 3 Бориспільського ВП ГУНП в Київській області старший лейтенант поліції ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженець Київської області, освіта вища, в ОВС України з 26 серпня 2014по 06 листопада 2015, в Національній поліції України з 07 листопада 2015 по теперішній час, в т.ч. на посаді з 15 квітня 2016, діючих дисциплінарних стягнень не має) та ОСОБА_2 з 20.00 24 вересня 2019 року по 08.00 25 вересня 2019 року, перебували на чергуванні по здійсненню превентивних заходів на території Бориспільського району, Київської області.

Перед заступанням на службу зазначених працівників поліції, останнім відповідальним від керівництва - начальником СРПП № 3 Бориспільського ВП ГУНП в Київській області майором поліції ОСОБА_9 та заступником начальника Бориспільського ВП ГУНП в Київській області підполковником поліції ОСОБА_10 було проведено цільовий інструктаж.

25 вересня 2019 року близько 08.00, ОСОБА_2 спільно з ОСОБА_1 та іншими працівниками відділу поліції, прибули до Бориспільського ВП ГУ з метою здачі вогнепальної зброї.

Надалі о 08.15, ОСОБА_2 зайшов до кімнати отримання-здачі зброї, а ОСОБА_1 в цей час перебував у коридорі, біля входу до вказаної кімнати.

Після того, як ОСОБА_2 здав вогнепальну зброю до кімнати зберігання зброї, ОСОБА_1 у порушення вимог пункту 2 розділу III Інструкції із заходів безпеки при поводженні зі зброєю, затвердженої наказом МВС України від 01 лютого 2016 № 70, дістав з кобури закріплену за ним вогнепальну зброю "ПМ 9 мм" серії НОМЕР_1 та здійснив один випадковий постріл в підлогу, після чого куля відрекошетила в стіну, а від стіни відрекошетила в праве стегно ОСОБА_2 .

Відповідно до довідки № 1410 від 25 вересня 2019 року, виданої КНП "Бориспільська багатопрофільна лікарня інтенсивного лікування", ОСОБА_2 отримав тілесні ушкодження у вигляді вогнепального наскрізного поранення правого стегна.

Того ж дня, працівниками Територіального управління ДБР, розташованого у м. Києві відомості за вказаним фактом внесено до СРДР № 62019 року54, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 122 КК України.

У ході огляду місця події, працівниками ТУ ДБР, розташованого у м. Києві вилучено предмет схожий на кулю, предмет схожий на гільзу та вогнепальну зброю "ПМ 9 мм" серії НОМЕР_2 .

На час події ОСОБА_1 перебував на службі, у однострої, з вогнепальною зброєю, а ОСОБА_2 - перебував на службі, у однострої, без вогнепальної зброї.

За наслідком вивчення відеозапису, зробленого за допомогою відеокамер розташованих у оперативній залі чергової служби відділу поліції, встановлено, що станом на 08.00 та до моменту вчинення ОСОБА_1 пострілу, ОСОБА_9 здачу вогнепальної зброї підлеглими працівниками не контролював, а перебував у оперативній залі в цивільному одязі.

Також в ході службового розслідування були відібрані письмові пояснення від осіб.

Так, опитаний ОСОБА_2 пояснив, що: після нічного чергування 25 вересня 2019 року о 08:30 він здавав вогнепальну зброю в кімнаті отримання та здачі зброї. Після того, як ОСОБА_2 забрав картку замісник, у його праве стегно було здійснено постріл. Разом з ОСОБА_2 в кімнаті отримання та здачі зброї перебував інспектор СРПП № 3 Бориспільського ВП ГУ старший лейтенант поліції ОСОБА_1 .

Опитаний ОСОБА_1 пояснив, що з 20.00 24 вересня 2019 року по 08:00 25 вересня 2019 року він заступив на несення служби у складі групи реагування патрульної поліції Бориспільського ВП ГУ. Після проведення інструктажу та доведення оперативної обстановки на обслуговуючій території, ОСОБА_1 направився до чергової частини для отримання вогнепальної зброї та після її отримання приступив до несення служби на території Бориспільського району. Крім того, ОСОБА_1 додав, що перед заступанням на чергування, проходив перевірку рівня службової підготовки поліцейських за 2019 року рік. 25 вересня 2019 року, будучи втомленим, ОСОБА_1 зайшов до кімнати здачі та отримання зброї, де став обличчям до місця заряджання та розряджання зброї, при цьому в бік вхідних дверей не дивився. Надалі ОСОБА_1 почавши проводити розряджання зброї, та не перевіривши наявність магазину з набоями в основі рукоятки пістолета, перевірив наявність патрона в патроннику та при контрольному спуску здійснив випадковий постріл. Як в цей момент ОСОБА_2 опинився в кімнаті здачі та отримання зброї ОСОБА_1 не відомо.

Опитаний оперуповноважений СКП Бориспільського ВП ГУНП в Київській області лейтенант поліції ОСОБА_11 пояснив, що о 08:00 він 25 вересня 2019 року заступив на добове чергування у складі слідчо-оперативної групи Бориспільського ВП ГУ Після проведення цільового інструктажу, ОСОБА_11 прибув до коридору, який веде до кімнати отримання та здачі зброї. Так, перед входом в кімнату стояв ОСОБА_2 , а за ним ОСОБА_1 . ОСОБА_11 стояв за ОСОБА_1 . Коли до кімнати отримання та здачі зброї зайшов ОСОБА_2 , ОСОБА_11 відвернувся щоб одягнути страховий ремінь для пістолета та в цей час з кімнати отримання зброї, пролунав звук дуже схожий на постріл з пістолета. Повернувшись до дверей кімнати отримання та здачі зброї, ОСОБА_11 побачив у лівому кутку кімнати ОСОБА_1 у якого в правій руці знаходився пістолет марки "ПМ" та правіше лежачого на підлозі ОСОБА_2 , який тримав себе за верхню частину правої ноги. На запитання, що саме трапилося ОСОБА_1 повідомив, що розряджавши пістолет, з власної необережності та неуважності він здійснив випадковий постріл, у результаті якого куля потрапила у верхню частину правої ноги ОСОБА_2 .

Опитаний інспектор СРПП № 3 Бориспільського ВП ГУНП в Київській області старший лейтенант поліції ОСОБА_12 пояснив, що з 20:00 24 вересня 2019 року до 08:00 25 вересня 2019 року він перебував на чергуванні у складі автопатруля "Суфлер-102" спільно із старшим сержантом поліції ОСОБА_2 . Після чергування, близько о 08:20 ОСОБА_12 перебував біля кімнати отримання та здачі зброї, чекаючи своєї черги для здачі вогнепальної зброї. В кімнаті отримання та здачі зброї знаходився ОСОБА_2 . На вході до кімнати отримання зброї перебував ОСОБА_1 . Надалі, ОСОБА_12 почув постріл та побачив як ОСОБА_2 присів і тримався за ногу. Водночас за яких обставинах ОСОБА_2 отримав поранення ОСОБА_12 не повідомив.

Опитаний заступник начальника СРПП № 2 Бориспільського ВП ГУНП в Київській області майор поліції ОСОБА_13 пояснив, що о 08:00 25 вересня 2019 року він заступив на чергування до чергової служби Бориспільського ВП ГУ у якості підмінного чергового. Того ж дня близько о 08:17, після того як ОСОБА_2 здав свою вогнепальну зброю, ОСОБА_13 почув звук схожий на постріл, після чого зачинив вікно видачі зброї, закрив сейфи та вийшов з кімнати зберігання зброї. Коли ОСОБА_13 зайшов до кімнати отримання зброї то побачив лежачого на підлозі ОСОБА_2 , який тримав себе за верхню частину правої ноги та ОСОБА_1 , який стояв поруч. Водночас за яких обставинах ОСОБА_2 отримав поранення ОСОБА_13 не повідомив.

Опитані інші працівники поліції - ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , ОСОБА_17 , ОСОБА_18 , ОСОБА_19 , ОСОБА_9 щодо обставин отримання ОСОБА_2 вогнепального поранення нічого не повідомили, оскільки не були присутніми безпосередньо в місці події.

Крім того, як зазначено в тексті висновку службового розслідування, з поліцейськими ОСОБА_1 і ОСОБА_3 були проведені бесіди стосовно подій, що сталися. Зокрема, за наслідками аналізу проведеної бесіди з ОСОБА_1 дисциплінарна комісія дійшла висновку, що перший до факту застосування ним вогнепальної зброї відноситься легковажно, несхвильований можливим негативними наслідками події.

В результаті дослідження вказаних матеріалів дисциплінарна комісія встановила факт порушення ОСОБА_1 службової дисципліни, що виразилося у здачі вогнепальної зброї за відсутності відповідального від керівництва підрозділу, необережному поводженні з вогнепальною зброєю, що призвело до здійснення випадкового пострілу, в результаті якого інший поліцейський ОСОБА_2 отримав вогнепальне поранення. За наслідками службового розслідування дисциплінарна комісія рекомендувала в т.ч. звільнити зі служби в поліції ОСОБА_1 .

У контексті наведеного, здійснивши системний аналіз матеріалів службового розслідування, суд першої інстанції прийшов до вірного висновку про вчинення позивачем дисциплінарного проступку, що полягає у недотриманні ОСОБА_1 службової вимог п. 2 розд. ІІІ Інструкції № 70 щодо порядку здачі вогнепальної зброї, дійсно мало місце. А саме ОСОБА_1 перебуваючи у черзі на здійснення здачі вогнепальної зброї у спеціальному приміщенні, не дочекавшись, коли присутній попередньо в цьому приміщенні ОСОБА_2 вийде звідти, увійшов у кімнату та почав проводити розрядження зброї. Під час розрядження зброї ОСОБА_1 здійснив випадковий постріл у бік кулеуловлювача, проте куля відрекошетила та попала в стегно присутнього ще тоді у кімнаті ОСОБА_8 . Тобто, ОСОБА_1 всупереч ст. 1 Дисциплінарного статуту не дотримано службової дисципліни (виконання заходи безпеки під час несення служби).

Разом з тим, суд апеляційної інстанції звертає увагу на те, що при визначенні виду дисциплінарного стягнення мають враховуватися тяжкість проступку, обставини, за яких його скоєно, заподіяна шкода, попередня поведінка особи та визнання нею своєї вини, її ставлення до виконання службових обов`язків, рівень кваліфікації, тощо. Звільнення осіб рядового і начальницького складу з органів поліції як вид стягнення є крайнім заходом дисциплінарного впливу.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 14 квітня 2021 року у справі № 320/3085/20.

При цьому, у тексті висновку службового розслідування відсутні посилання на вжиття дисциплінарною комісією заходів щодо з?ясування обставини, що обтяжують або пом`якшують відповідальність поліцейського, визначені ст. 19 Дисциплінарного статуту Національної поліції України; причини та умови, що призвели до вчинення виявленого дисциплінарного проступку, обставини, що знімають із поліцейського звинувачення. Хоча відповідно до п. 4 розд. VI Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України такі відомості мають бути відображені у висновку службового розслідування.

Також, як вірно зауважив суд першої інстанції, в силу п. 4 розд. V цього ж Порядку службове розслідування має встановити серед іншого відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень.

Інформацію про з?ясування під час службового розслідування відомостей про статус особи позивача (як щодо наявності сімейного стану, наявності/відсутності на утриманні члени сім`ї, відсутності/наявності власного житла) судова колегія у тексті висновку не виявила.

Колегія суддів наголошує, що як вбачається з послужного списку ОСОБА_1 , станом на 25 вересня 2019 року останній не мав незнятих (чинних) дисциплінарних стягнень. Єдиним застосованим до ОСОБА_1 ще в липні 2017 року дисциплінарним стягненням була догана, яка на час описаних подій вичерпало свій строк.

Також, допитаний у підготовчому засіданні у цій судові справі в якості свідка ОСОБА_2 повідомив суд, що інцидент стався у кімнаті роззброєння випадково, без прямого умислу зі сторони ОСОБА_1 на завдання шкоди здоров?ю свідка. Після поранення ОСОБА_1 допоміг ОСОБА_20 коштами для проведення лікування. Жодних претензій свідок до ОСОБА_1 не має. Окрім того, на переконання свідка, ОСОБА_1 міг не бачити ОСОБА_8 у кімнаті роззброєння.

Враховуючи встановлені вище обставини та з огляду на відсутність в тексті висновку службового розслідування обгрунтувань причин неможливості застосування до позивача іншого виду дисциплінарного стягнення окрім крайнього заходу дисциплінарної відповідальності, на переконання суду апеляційної інстанції свідчать про те, що застосоване до позивача дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції не відповідає тяжкості проступку та обставинам, за яких його було скоєно.

З урахуванням наведеного, колегія суддів приходить до висновку про наявність підстав для задоволення адміністративного позову в частині визнання протиправним та скасування п. 1 наказу ГУНП в Київській області від 23 жовтня 2019 року № 2320 "Про притягнення до дисциплінарної відповідальності окремих працівників ГУНП в Київській області" та наказу ГУНП в Київській області від 01 листопада 2019 року № 592 о/с "По особовому складу" з питання звільнення ОСОБА_1 зі служби в поліції з 01 листопада 2019 року.

Судом апеляційної інстанції враховується, що згідно п. 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.

Таким чином, судова колегія приходить до висновку, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального та процесуального права, а викладені в апеляційній скарзі доводи позицію суду першої інстанції не спростовують.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін.

Приписи ст. 316 КАС України визначають, що суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись ст. ст. 242-244, 250, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325 КАС України, колегія суддів, -

ПОСТАНОВИЛА:

Апеляційну скаргу Головного управління Національної поліції в Київській області - залишити без задоволення, а рішення Київського окружного адміністративного суду від 30 грудня 2020 року - без змін.

Постанова суду набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена протягом тридцяти днів, з урахуванням положень ст. 329 КАС України, шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Головуючий суддя Н.М. Єгорова

Судді Є.О. Сорочко

І.В. Федотов

Повний текст постанови складено « 02» червня 2021 року.