Справа № 520/3521/21
Суддя: Супрун Ю.О.
Дата ухвалення: 2021-05-25 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

м. Харків

25 травня 2021 р. Справа № 520/3521/21

Харківський окружний адміністративний суд у складі:

Головуючого судді - Супруна Ю.О.,

при секретарі судового засідання - Ахвердян Р.А.,

за участю:

представника позивача - Максимовського С.О.,

представника відповідача - Варламова Д.В.,

представника третьої особи - Волинської Я.І.,

розглянувши в місті Харкові в приміщенні Харківського окружного адміністративного суду у відкритому судовому засіданні справу за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "ПІК І К" (вул. Камишева, буд. 59, м. Харків, 61110, ) до Головного управління Держгеокадастру у Харківській області (вул. Космічна, буд. 21, 2 під`їзд, поверхи 8-9, м. Харків, 61145, ), третя особа: Харківська міська рада (майдан Конституції, буд. 7, м. Харків, 61003, ) про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії, -

В С Т А Н О В И В:

Товариство з обмеженою відповідальністю "ПІК І К" (надалі за текстом ТОВ "ПІК І К", позивач) звернулось до Харківського окружного адміністративного суду з позовом до Головного управління Держгеокадастру у Харківській області (надалі за текстом - ГУ Держгеокадастр у Харківській області, відповідач), третя особа Харківська міська рада, в якому просить суд:

- визнати протиправним дії ГУ Держгеокадастру у Харківській області з розрахунку розміру нормативної грошової оцінки при формуванні витягу від 02.06.2020 №3254/176-20 із технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки з кадастровим номером :13:002:0042 щодо застосування сукупного коефіцієнту Км3 зі значенням 1,5;

- зобов`язати Головне управління Держгеокадастру у Харківській області видати новий витяг із технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки з кадастровим номером :13:002:0042, з урахуванням висновків суду.

Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 09.03.2021 відкрито провадження в адміністративній справі та призначено справу у підготовчому засіданні.

До канцелярії Харківського окружного адміністративного суду 02.04.2021 від відповідача по адміністративній справі надійшов відзив на адміністративний позов, згідно зі змістом якого просив відмовити в задоволенні адміністративного позову в повному обсязі.

Від представника третьої особи до канцелярії Харківського окружного адміністративного суду 05.04.2021 надійшли пояснення третьої особи, згідно зі змістом яких представник просив відмовити в задоволенні позову.

До канцелярії Харківського окружного адміністративного суду 16.04.2021 від представника позивача надійшла відповідь відзив.

В судовому засіданні представник позивача підтримав заявлені позовні вимоги в повному обсязі та просив їх задовольнити посилаючись на зміст адміністративного позову та наявні матеріали адміністративної справи.

В судове засідання представник відповідача прибув проти задоволення позовних вимог заперечував в повному обсязі, посилаючись на зміст відзиву на адміністративний позов.

Представник третьої особи в судове засідання прибув проти задоволення позовних вимог заперечував в повному обсязі, посилаючись на зміст пояснень.

Заслухавши пояснення позивача, представника відповідача та представника третьої особи, дослідивши матеріали справи та зібрані по справі докази в їх сукупності, проаналізувавши зміст норм матеріального і процесуального права, які врегульовують спірні правовідносини, суд виходить з таких підстав та мотивів.

На підставі рішення Харківської міської ради від № 1168/18 від 22.08.2018 між Харківською міською радою та ТОВ "ПІК І К" було укладено договір оренди землі від 08.07.2019 (номер запису про інше речове право: 32492120 від 18.07.2019), відповідно до якого ТОВ "ПІК І К" було передано в оренду земельну ділянку із земель промисловості, транспорту, зв`язку, енергетики, оборони та іншого призначення площею 1,2068 га кадастровий номер: :13:002:0042 по вул. Свистуна, 4 для експлуатації та обслуговування нежитлових будівель і споруд строком до 01.09.2028.

Зазначений договір, було укладено в редакції запропонованій Харківською міською радою, в якому, зокрема, було визначено розмір нормативної грошової оцінки земельної ділянки, відповідно до витягу від 17.05.2018 № 509/0/45-18 (надалі за текстом - Витяг 2018), виданому ГУ Держгеокадастру у Харківській області.

Розмір нормативної грошової оцінки відповідно до Витягу 2018 склав 23776977,00 грн..

Ухвалою Господарського суду Харківської області від 22.01.2021 відкрито провадження у справі № 922/154/21 за позовом Харківської міської ради до ТОВ "ПІК І К" про внесення змін до договору оренди земельної ділянки від 08.07.2019.

Позов вмотивовано необхідністю внесення змін до зазначеного договору, зокрема в частині розміру нормативної грошової оцінки земельної ділянки, який відповідно до Витягу з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки від 02.06.2020 № 3254/176-20 (надалі за текстом - Витяг 2020), склав 36133762,00 грн..

Витяг від 02.06.2020 № 3254/176-20 з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки, сформовано та видано ГУ Держгеокадастру у Харківській області.

По суті позову суд зазначає наступне.

Відповідно до частин 3 та 5 ст. 201 Земельного кодексу України нормативна грошова оцінка земельних ділянок використовується для визначення розміру земельного податку, втрат сільськогосподарського і лісогосподарського виробництва, економічного стимулювання раціонального використання та охорони земель тощо. Грошова оцінка земельних ділянок проводиться за методикою, яка затверджується Кабінетом Міністрів України.

Преамбулою Закону України "Про оцінку земель" встановлено, що цей Закон визначає правові засади проведення оцінки земель, професійної оціночної діяльності у сфері оцінки земель в Україні та спрямований на регулювання відносин, пов`язаних з процесом оцінки земель, забезпечення проведення оцінки земель, з метою захисту законних інтересів держави та інших суб`єктів правовідносин у питаннях оцінки земель, інформаційного забезпечення оподаткування та ринку земель.

Згідно зі статтею 1 Закону України "Про оцінку земель" нормативна грошова оцінка земельних ділянок це капіталізований рентний дохід із земельної ділянки, визначений за встановленими і затвердженими нормативами; рентний дохід (земельна рента) - дохід, який можна отримати із землі як фактора виробництва залежно від якості та місця розташування земельної ділянки.

Відповідно до ст.18 Закону України "Про оцінку земель" нормативна грошова оцінка земельних ділянок проводиться відповідно до державних стандартів, норм, правил, а також інших нормативно-правових актів на землях усіх категорій та форм власності. Нормативна грошова оцінка земельних ділянок проводиться: розташованих у межах населених пунктів незалежно від їх цільового призначення - не рідше ніж один раз на 5-7 років; розташованих за межами населених пунктів земельних ділянок сільськогосподарського призначення - не рідше ніж один раз на 5-7 років, а несільськогосподарського призначення - не рідше ніж один раз на 7-10 років. Нормативна грошова оцінка земельних ділянок проводиться юридичними особами, які є розробниками документації із землеустрою відповідно до Закону України "Про землеустрій".

За результатами нормативної грошової оцінки земель складається технічна документація (ч. 1 ст. 20 Закону України "Про оцінку земель").

Положеннями ч. 1 ст. 15 Закону України "Про оцінку земель" передбачено, що підставою для проведення оцінки земель (бонітування ґрунтів, економічної оцінки земель та нормативної грошової оцінки земельних ділянок) є рішення органу виконавчої влади або органу місцевого самоврядування.

За приписами ст. 18 окресленого Закону, нормативна грошова оцінка земельних ділянок проводиться відповідно до державних стандартів, норм, правил, а також інших нормативно-правових актів на землях усіх категорій та форм власності.

Нормативна грошова оцінка земельних ділянок проводиться: розташованих у межах населених пунктів незалежно від їх цільового призначення - не рідше ніж один раз на 5 - 7 років; розташованих за межами населених пунктів земельних ділянок сільськогосподарського призначення - не рідше ніж один раз на 5 - 7 років, а несільськогосподарського призначення - не рідше ніж один раз на 7 - 10 років.

Нормативна грошова оцінка земельних ділянок проводиться юридичними особами, які є розробниками документації із землеустрою відповідно до Закону України "Про землеустрій".

У відповідності до вимог ч. 2 ст. 20, ч. 3 ст. 23 Закону України "Про оцінку земель" дані про нормативну грошову оцінку окремої земельної ділянки оформляються як витяг з технічної документації з нормативної грошової оцінки земель.

Витяг з технічної документації про нормативну грошову оцінку окремої земельної ділянки видається центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері земельних відносин.

Згідно з п. 1 Положення про Державну службу України з питань геодезії, картографії та кадастру, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України (надалі за текстом КМ України) від 14.01.2015 № 15 (надалі за текстом - Положення), Державна служба України з питань геодезії, картографії та кадастру (далі Держгеокадастр) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується КМ України через Міністра аграрної політики та продовольства і який реалізує державну політику у сфері топографо-геодезичної і картографічної діяльності, земельних відносин, землеустрою, у сфері Державного земельного кадастру, державного нагляду (контролю) в агропромисловому комплексі в частині дотримання земельного законодавства, використання та охорони земель усіх категорій і форм власності, родючості ґрунтів.

Відповідно до змісту п.п. 36 п. 4 Положення визначено, що Держгеокадастр відповідно до покладених на нього завдань видає витяги з технічної документації про нормативну грошову оцінку окремої земельної ділянки.

Положеннями п. 7 Положення передбачено, що Держгеокадастр здійснює свої повноваження безпосередньо і через утворені в установленому порядку територіальні органи.

Механізм нормативної грошової оцінки земельних ділянок в межах населених пунктів та порядок оформлення Витягів з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки регламентується Порядком нормативної грошової оцінки земель населених пунктів затвердженим Наказом Міністерства аграрної політики та продовольства України від 25.11.2016 № 489 (надалі за текстом - Порядок).

Відповідно до пункту 10 Порядку, вартість одного квадратного метра земельної ділянки певного функціонального використання (Цн) визначається з урахуванням територіально-планувальних, інженерно-геологічних, історико-культурних, природно-ландшафтних, санітарно-гігієнічних та інженерно-інфраструктурних особливостей місця її розташування в межах економіко-планувальної зони за формулою: Цн = Цнз х Кф х Км3.

Значення коефіцієнта Км3 визначається щодо кожного населеного пункту, виходячи його особливостей.

Значення локального коефіцієнта для окремої земельної ділянки можливо встановлювати на основі визначення частки площі, яку займає цей фактор на земельній ділянці.

Встановлення частки площі здійснюється переважно шляхом використання ГІС-технологій та електронних цифрових карт масштабу не менше ніж 1:10000 - для міст з чисельністю населення понад 100 тис. осіб, та 1:5000 - для інших населених пунктів.

Для обчислення Км3 враховуються локальні фактори, наведені в додатку 7, при цьому добуток пофакторних оцінок не має бути нижче 0,50 і вище 1,50.

Перелік таких окремих локальних факторів, визначений додатком 7, та поділений на наступні групи:

- Функціонально-планувальні фактори;

- Інженерно-інфраструктурні фактори;

- Інженерно-геологічні фактори;

- Історико-культурні фактори;

- Природно-ландшафтні фактори;

- Санітарно-гігієнічні фактори.

Разом з цим суд звертає увагу, що наявне визначення гранично можливого значення коефіцієнтів при наявності впливу того чи іншого фактору на земельну ділянку.

Рішенням Харківської міської ради від 03.07.2013 № 1209/13 затверджено технічну документацію з нормативної грошової оцінки земель міста Харкова станом на 01.01.2013.

Окреслена обставина з боку сторін в ході розгляду справи не заперечувалась.

Згідно з п. 1.1. вказаного рішення було затверджено базову вартість одного квадратного метра земель міста Харкова у сумі 291,18 грн., яка отримана на підставі витрат на освоєння і облаштування території міста станом на 01.01.2013 та підлягала в подальшому індексації в порядку, встановленому законодавством України.

Пунктом 2 вказаного рішення встановлено, що рішення вводиться в дію з моменту оприлюднення в установленому порядку, а нормативна грошова оцінка земель міста Харкова станом на 01.01.2013 р. застосовується з 01 січня 2011 року.

Додатком 3 до зазначеного рішення, визначено допустимі значення для коефіцієнтів локальних факторів, в межах граничних розмірів, передбачених додатком 7 до Порядку затвердженого наказом № 189.

Принагідно суд зазначає, що з технічної документації, затвердженої зазначеним рішенням ГУ Держгеокадастр у Харківській області видано Витяг про нормативну грошову оцінку земельної ділянки від 17.05.2018 № 509/0/45-18 (Витяг 2018).

Водночас, в подальшому, рішенням Харківської міської ради від 27.02.2019 № 1474/19 затверджена Технічна документація з нормативної грошової оцінки земель міста Харкова станом на .01.01.2018.

Суд констатує, що відповідно до п. 2 цього рішення нормативна грошова оцінка земель міста Харкова станом на 01.01.2018 застосовується з 01.01.2020.

Відповідно до технічної документації з нормативної грошової оцінки земель міста Харкова станом на 01.01.2018 базова вартість одного квадратного метра земель міста Харкова станом на 01.01.2018 становить 639,78 грн. і підлягає в подальшому індексації в порядку, встановленому законодавством України.

Окремо суд звертає на увагу на правові позиції відповідача та третьої особи, що розрахунок значення коефіцієнтів Км3 (локальні фактори) при наданні витягу з нормативної грошової оцінки здійснюється в автоматизованому режимі, що є використанням ГІС-технологій, а тому відповідач не розраховує в ручному режимі та не впливає на значення коефіцієнту.

Суд вважає необґрунтованими такі доводи відповідача, з огляду на наступне.

Пунктом 10 розділу ІІ Порядку зазначено, що значення коефіцієнта Км3 визначається щодо кожного населеного пункту, виходячи з його особливостей.

Значення локального коефіцієнта для окремої земельної ділянки можливо встановлювати на основі визначення частки площі, яку займає цей фактор на земельній ділянці. Встановлення частки площі здійснюється переважно шляхом використання ГІС-технологій та електронних цифрових карт масштабу не менше ніж 1:10000 - для міст з чисельністю населення понад 100 тис. осіб, та 1:5000 - для інших населених пунктів.

Таким чином, надаючи оскаржуваний витяг, відповідач зобов`язаний був перевірити правомірність та обґрунтованість вказаних в ньому даних, які впливають на вартість грошової оцінки земельної ділянки з урахуванням всіх факторів, а не лише за автоматичними даними.

Формування ж витягу в автоматичному режимі не може бути підставою для встановлення в ньому необґрунтованих розмірів коефіцієнтів, які порушують права позивача.

Стосовно пояснень третьої особи суд зазначає, що технічна документація з нормативно грошової оцінки земель м. Харкова станом на 01.01.2018 складовою яких є спірна земельна ділянка) пройшла державну експертизу, про до було зроблено відповідний позитивний висновок (від 05.12.2018 №3334-18).

Суд зазначає, що ст. 37 Закону України "Про державну експертизу землевпорядної документації", передбачено порядок спростування висновків державної експертизи, а отже позивач обрав неправильний спосіб захисту порушених прав, оскільки правомірність застосування коефіцієнтів перевіряється під час проведення державної експертизи а не судом.

На підтвердження своєї позиції, третя особа послалась на постанови касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду від 30.09.2020 справі № 817/1779/17, від 28.07.2020 у справі № 817/1783/17, іід 10.09.2020 у справі № 817/1793/17 та від 18.01.2021 у справі № 540/2244/19.

Суд враховуючи положення ч. 5 ст. 242 КАС України та зважаючи на зміст наведених постанов зазначає, що з аналізу наведених приписів законодавства, чітко вбачається, що ними фактично врегульовано порядок взаємодії при проведенні державної експертизи між Замовником технічної документації (Харківською міською радою), розробником технічної документації (сертифікованою організацію, яка за договором з Харківською міською радою розробила технічну документацію) та Держгеокадастром, який проводить таку експертизу.

Таким чином, порядок спростовування висновків державної експертизи, передбачений ст. 37 ЗУ "Про державну експертизу землевпорядної документації", не може бути використаний позивачем, оскільки передбачає, що лише замовники (Третя особа у справі) або розробники об`єктів державної експертизи, заінтересовані у спростуванні висновків державної експертизи або їх окремих положень, подають обґрунтоване клопотання (заяву) про це до центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері земельних відносин (Відповідач по справі).

Разом з цим, землекористувачі, до яких відноситься позивач, не мають можливості надати відповідні заяви чи клопотання при проведенні Державної експертизи, оскільки не є суб`єктами передбаченими ст. 37 зазначеного Закону та взагалі не повідомлені про проведення відповідної процедури та її результати.

Натомість, обмеження на захист порушених прав позивача в судовому порядку, посиланням на необхідність проходження позасудової процедури спростуванні висновків державної експертизи, суперечить позиції Верховного Суду: "... На цій підставі Верховний Суд приходить до переконання в тому, що витяг з технічної документації про грошову оцінку землі не є рішенням суб`єкта владних повноважень, оскільки не зумовлює виникнення будь-яких прав і обов`язків для осіб, а лише носить інформаційний характер. Аналогічна позиція викладена у постановах Верховного Суду від 12.11.2018 у справі № 814/789/17, від 27.11.2018 у справі № 817/1819/17... "

Згідно з ч. 5 ст. 242 КАС України зазначено, що при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

При розгляді даної справи судом враховано висновки, які виклав Верховний Суд в постанові від 30.01.2020 (справа № 820/1804/16) та в постанові від 03.12.2018 (справа № 815/927/15).

Враховуючи викладене суд приходить до висновку про обґрунтованість позову в частині: "визнати протиправним дії ГУ Держгеокадастру у Харківській області з розрахунку розміру нормативної грошової оцінки при формуванні витягу від 02.06.2020 №3254/176-20 із технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки з кадастровим номером :13:002:0042 щодо застосування сукупного коефіцієнту Км3 зі значенням 1,5".

Стосовно позовної вимоги "зобов`язати Головне управління Держгеокадастру у Харківській області видати новий витяг із технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки з кадастровим номером :13:002:0042, з урахуванням висновків суду", суд зазначає, що вона є похідною від першої, а тому підлягає задоволенню з метою повного захисту порушених прав позивача.

Суд не погоджується з окресленою позиції представника відповідача та зазначає, що згідно з ч. 2 ст. 19 Конституції України зазначено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Враховуючи вищенаведене, спірна відмова від 28.11.2018 року є такою, що не ґрунтується на нормах закону.

Відповідно до ч. 1 ст. 2 КАС України, завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

Згідно з ч. 2 ст. 77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.

Всупереч наведеним вимогам, відповідач та третя особа, як суб`єкти владних повноважень не надали до суду достатніх беззаперечних доказів в обґрунтування обставин, на яких ґрунтується їх правова позиція, відповідач не довів правомірності його дій з розрахунку розміру нормативної грошової оцінки при формуванні витягу від 02.06.2020 №3254/176-20 із технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки з кадастровим номером :13:002:0042 щодо застосування сукупного коефіцієнту Км3 зі значенням 1,5.

Отже, розглянувши подані сторонами документи і матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд приходить до висновку про те, що позовні вимоги підлягають задоволенню в повному обсязі.

Розподіл судових витрат здійснюється на підставі ст. 139 КАС України.

Керуючись ст.ст. 13, 14, 139, 241, 243, 246, 250, 255, 293, 295, 297 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

В И Р І Ш И В:

Позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "ПІК І К" (вул. Камишева, буд. 59, м. Харків, 61110, ) до Головного управління Держгеокадастру у Харківській області (вул. Космічна, буд. 21, 2 під`їзд, поверхи 8-9, м. Харків, 61145, ), третя особа: Харківська міська рада (майдан Конституції, буд. 7, м. Харків, 61003, ) про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії - задовольнити в повному обсязі.

Визнати протиправним дії Головного управління Держгеокадастру у Харківській області з розрахунку розміру нормативної грошової оцінки при формуванні витягу від 02.06.2020 №3254/176-20 із технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки з кадастровим номером :13:002:0042 щодо застосування сукупного коефіцієнту Км3 зі значенням 1,5.

Зобов`язати Головне управління Держгеокадастру у Харківській області видати новий витяг із технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки з кадастровим номером :13:002:0042, з урахуванням висновків суду.

Стягнути на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "ПІК І К" (вул. Камишева, буд. 59, м. Харків, 61110, ) сплачену суму судового збору в розмірі 2270 (дві тисячі двісті сімдесят) гривень 00 копійок, за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління Держгеокадастру у Харківській області (вул. Космічна, буд. 21, 2 під`їзд, поверхи 8-9, м. Харків, 61145, ).

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку до Другого апеляційного адміністративного суду через Харківський окружний адміністративний суд до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно - телекомунікаційної системи шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення суду не були вручені у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Строк на апеляційне оскарження також може бути поновлений в разі його пропуску з інших поважних причин, крім випадків, визначених частиною другою статті 299 цього Кодексу.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повний текст рішення складено та підписано 04.06.2021.

Суддя Ю. О. Супрун