Справа № 520/9260/21
Суддя: Супрун Ю.О.
Дата ухвалення: 2021-06-01 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

Харківський окружний адміністративний суд
про залишення позовної заяви без руху
01 червня 2021 р. Справа № 520/9260/21
В С Т А Н О В И В :
Позивач - ОСОБА_1 27.05.2021 звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з позовом, в якому просить суд:
1) визнати незаконними дії та бездіяльність судових виконавців скасувати незаконні постанови державної виконавчої служби;
2) зобов`язати повернути незаконно списані кошти соціальних виплат дітям інвалідам та малозабезпеченим сім`ї в розмірі 884 гр;
3) визнати дії юридичної особи Красноградського ВП незаконними та повернути державні кошти на рахунок який надала держава для соціального захисту моєї родини в сумі 884 гр;
4) зобов`язати комерційний банк ПРИВАТБАНК додержуватися вимог законодавства в ч.3 ст. 52 ЗУ про виконавче провадження та виплатити неустойку в розмірі 884 гр..
Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 171 КАС України, суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи: відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу.
Частиною 1 ст. 169 КАС України зазначено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.
Отже, вирішуючи питання про відкриття провадження в адміністративній справі в порядку ст. 171 КАС України, суддя дійшов висновку про те, що позовна заява підлягає залишенню без руху, оскільки подана з порушенням вимог, встановлених ст.ст. 160, 161 КАС України.
Відповідно до положень п. 2 ч. 5 ст. 160 КАС України в позовній заяві зазначаються повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб); поштовий індекс; ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України); реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості відомі позивачу), відомі номери засобів зв`язку, офіційна електронна адреса або адреса електронної пошти.
Зі змісту позовної заяви вбачається, що позивачем не вказано власний реєстраційний номер облікової картки платника податків та ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України) - відповідача та третіх осіб.
Згідно до п. 11 ч. 5 ст. 160 КАС України в позовній заяві зазначаються власне письмове підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.
Як вбачається зі змісту позову та доданих доказів позивачем не зазначено власного письмового підтвердження про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.
Відповідно до п. 4 ч. 5 ст. 160 КАС України в позовній заяві зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів.
Згідно п. 9 ч. 1 ст. 4 КАС України, у цьому Кодексі наведені нижче терміни вживаються в такому значенні: відповідач - суб`єкт владних повноважень, а у випадках, визначених законом, й інші особи, до яких звернена вимога позивача.
Суддею встановлено, що в позовній заяві позивачем визначено відповідача, Міжрайонного відділу державної виконавчої служби по Кегичівському та Сахновщинському районах Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції, однак третя та четверта вимога позовної заяви ОСОБА_1 звернута до третіх осіб, що суперечить п. 4 ч. 5 ст. 160 КАС України.
Як вище вказувалось, згідно з п. 4 ч. 5 ст. 160 КАС України в позовній заяві зазначається, зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги.
Відповідно до ч. 1 ст. 5 КАС України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом: 1) визнання протиправним та нечинним нормативно-правового акта чи окремих його положень; 2) визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень; 3) визнання дій суб`єкта владних повноважень протиправними та зобов`язання утриматися від вчинення певних дій; 4) визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії; 5) встановлення наявності чи відсутності компетенції (повноважень) суб`єкта владних повноважень; 6) прийняття судом одного з рішень, зазначених у пунктах 1 - 4 цієї частини та стягнення з відповідача - суб`єкта владних повноважень коштів на відшкодування шкоди, заподіяної його протиправними рішеннями, дією або бездіяльністю.
Частиною 2 ст. 5 КАС України передбачено, захист порушених прав, свобод чи інтересів особи, яка звернулася до суду, може здійснюватися судом також в інший спосіб, який не суперечить закону і забезпечує ефективний захист прав, свобод, інтересів людини і громадянина, інших суб`єктів у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.
Під змістом позовних вимог розуміється визначення способу захисту свого права, свободи чи інтересу згідно ч. 1 ст. 5 КАС України, який має бути сформульований максимально чітко і зрозуміло, оскільки від якості позовної заяви, юридично правильного змісту позовних вимог, зазначення способу судового захисту залежить швидкий і ефективний розгляд справи.
Зміст позовних вимог впливає на з`ясування наявності підстав або перешкод для відкриття провадження у справі.
Тобто, предмет позову має бути визначений чітко та конкретизовано в прохальній частині позовної заяви.
Отже, визначитися з предметом спору має саме позивач, оскільки саме він є ініціатором судового процесу, а суд створює умови для реалізації ним процесуальних прав сторони спору.
Частиною 5 ст. 242 КАС України встановлено, що при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.
Однак, як вбачається з прохальної частини позовних вимог позивачем обрано спосіб захисту своїх прав, який по формі та змісту не відповідає вимогам ст. ст. 5, 160 КАС України.
Так, в позовній заяві позивач, зокрема, просить суд:
1) визнати незаконними дії та бездіяльність судових виконавців скасувати незаконні постанови державної виконавчої служби;
2) зобов`язати повернути незаконно списані кошти соціальних виплат дітям інвалідам та малозабезпеченим сім`ї в розмірі 884 грн.;
3) визнати дії юридичної особи Красноградського ВП незаконними та повернути державні кошти на рахунок який надала держава для соціального захисту моєї родини в сумі 884 грн.;
Проте, у вказаній позовній заяві, а саме:
В першій вимозі не визначено які постанови державної виконавчої служби скасувати визнавши їх незаконними;
В другій позовній вимозі не конкретизовано саме кого зобов`язати вчинити певні дії та на користь якої малозабезпеченої сім`ї саме вчинити дані дії.
В третій позовній вимозі позивач просить визнати дії юридичної особи Красноградського ВП незаконними, однак позивачем не вказано які саме дії відповідача просить суд визнати незаконними.
Таким чином, позивачу необхідно сформувати свої позовні вимоги, обравши один із способів захисту своїх прав у відповідності до вимог ст. 5 КАС України та звернувши свої позовні вимоги до конкретного суб`єкта владних повноважень, яким, як вважає позивач, порушені права та законні інтереси ОСОБА_1 у спірних правовідносинах.
Згідно з ч. 3 ст. 161 КАС України, до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.
Частиною 2 статті 132 КАС України встановлено, що розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.
Відповідно до ч. 1 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" від 8 липня 2011 року №3674-VI, судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.
Суддею встановлено, що позивачем в адміністративному позові заявлено три позовні вимоги: майнового та немайнового характеру.
Пунктом 1 частини 3 статті 4 Закону України "Про судовий збір" встановлено, що за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру, який подано фізичною особою встановлюється ставка судового збору в розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму на одну працездатну особу.
Як вбачається зі змісту позовних вимог (перша вимога, друга вимога є похідною від першої ), предметом позову у даній справі є одна вимога немайнового характеру, а отже за таку вимогу (у поточній редакції) позивач має сплатити 908,00 грн..
Відповідно до приписів п. 1 ч. 3 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" встановлено, що за подання до адміністративного суду адміністративного позову майнового характеру, який подано фізичною особою встановлюється ставка судового збору 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Оскільки позивачем заявлені ще дві вимоги майнового характеру (у поточній редакції), то сума судового збору за ці вимоги складає 1816,00 грн..
Однак, позивач не надав до суду докази сплати судового збору.
Поряд з цим, позивач наділений правом зміни позовних вимог та обрання способу захисту порушеного права. В такому випадку позивачу належить самостійно визначити суму судового збору згідно змісту позовних вимог, що заявлятимуться.
Відповідно до приписів ч. 6 ст. 161 КАС України у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.
Крім того, згідно ч. 1 ст. 123 КАС України, у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху.
Відповідно до ч.ч. 1 та 2 ст. 122 КАС України, позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами. Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.
Спеціальні строки для звернення до суду з позовом вказаної категорії становлять 10 днів з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення її прав, свобод чи інтересів (п.1 ч.2 ст. 287 КАС України).
З матеріалів справи вбачається, що предметом оскарження позивачем є фактично прийнята відповідачем постанова про накладення адміністративного стягнення по справі про адміністративне правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксоване не в автоматичному режимі серії НК № 040119 від 22.06.2018 за правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 121 КУпАП, та як похідні позовні вимоги - оскарження дій та бездіяльності державного виконавця, направлені на примусове виконання виконавчого документу - постанови Красноградським ВП ГУНП в Харківській області НК №040119 від 22.06.2018.
Спірна постанова датована 22.01.2021, а позовну заяву направлено засобами поштового зв`язку 25.05.2021, яка надійшла до суду 27.05.2021, тобто, з пропуском відповідного строку.
Крім того, в позовній заяві містяться застереження позивача, що 24.01.2021 з повідомлення банку позивачу стало відомо про накладення арешту, а в подальшому списання відповідних грошових коштів.
Відповідно до ч. 1 ст. 123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.
Зважаючи на встановлені п.1 ч. 2 ст. 287 КАС України строки на звернення до суду, позивач має надати відповідно до вимог ч. 6 ст. 161 КАС України заяву про поновлення пропущеного строку з доказами на її підтвердження.
Клопотання позивача викладене у позовній заяві щодо поновлення строку подачі до суду позовної заяві у зв`язку з карантинними обмеженнями та хворобою позивача та дітей, судом відхиляються, оскільки по-перше позивачем разом із позовною заявою не надано жодних доказів в обґрунтування клопотання в частині хвороби, по-друге не зазначено з відповідним обґрунтуванням, що пропуск строку звернення до суду з вказаною позовною заявою зумовлений обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином.
За таких обставин, у суду відсутні підстави визнавати поважними причини пропуску строку звернення до суду із позовною заявою ОСОБА_1 та відповідно поновлювати пропущений процесуальний строк.
Суд зауважує, що поважними причинами визнаються лише ті обставини, які були чи об`єктивно є непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, що звернулась з адміністративним позовом, пов`язані з дійсно істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливили своєчасне звернення до суду. Такі обставини мають бути підтверджені відповідними та належними доказами.
При цьому, "повинна" слід тлумачити як неможливість незнання, припущення про високу вірогідність дізнатися, а не обов`язок особи дізнатися про порушення своїх прав. Зокрема, особа повинна була дізнатися про порушення своїх прав, якщо: особа знала про обставини прийняття рішення чи вчинення дій і не було перешкод для того, щоб дізнатися про те, яке рішення прийняте або які дії вчинені.
Незнання про порушення через байдужість до своїх прав або небажання дізнатися не є поважною причиною пропуску строку звернення до суду.
З огляду на викладене, заявлене клопотання позивача викладене у позовній заяві слід визнати необґрунтованим.
Керуючись принципом верховенства права, гарантованим ст. 8 Конституції України та ст.6 КАС України, суд на підставі ст.17 Закону України Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини застосовує практику Європейського суду з прав людини як джерело права.
Тобто, встановлені процесуальним кодексом вимоги щодо змісту та форми позовної заяви обов`язкові до виконання усіма учасниками процесу та їх дотримання перевіряється судом.
Аналогічний висновок зробив, Верховний Суд у постанові від 25.06.2020 по справі №0240/2226/18-а.
Відповідно, адміністративний позов ОСОБА_1 до Міжрайонного відділу державної виконавчої служби по Кегичівському та Сахновщинському районах Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків), треті особи: Красноградський відділ поліції Головного управління Національної поліції в Харківській області, Акціонерного товариства Комерційний банк "Приватбанк" про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії, поданий з порушенням вимог ст.ст. 123, 160, 161 КАС України.
Згідно ст. 169 КАС України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).
Для усунення вказаних вище недоліків позивачу необхідно:
- в (уточненій) позовній заяві вказати власний реєстраційний номер облікової картки платника податків та ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України) - відповідача та третіх осіб;
- надати до суду власне письмове підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав;
- надати до суду (уточнену) позовну заяву (відповідно до кількості учасників справи), в якій або визначити позовні вимоги до Міжрайонного відділу державної виконавчої служби по Кегичівському та Сахновщинському районах Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Харків), або уточнити склад відповідачів відповідно до вимог п. 4 ч. 5 ст. 160 КАС України, а також з викладом конкретизованого змісту позовних вимог, передбачених положеннями ч.1 ст.5 Кодексу адміністративного судочинства України;
- надати до суду оригінал платіжного документу, що підтверджує сплату судового збору у розмірі 2724 грн., або в іншому розмірі у випадку зміни розміру позовних вимог у відповідності до положень Закону України "Про судовий збір" за наступними розрахунковими реквізитами для перерахування судового збору:
- надати до суду заяву про поновлення строку звернення до адміністративного суду, в якій вказати поважні підстави для поновлення строку, з наданням до суду відповідних засвідчених належним чином доказів.
Згідно з ч. 2 ст. 293 КАС України оскарження ухвал суду, які не передбачені статтею 294 цього Кодексу, окремо від рішення суду не допускається.
Керуючись статтями 122, 123, 160, 161, 169, 241, 243, 256, 287 Кодексу адміністративного судочинства України, -
Встановити позивачу термін для усунення недоліків позовної заяви - протягом десяти календарних днів з моменту отримання даної ухвали, надавши вищевказані документи безпосередньо до канцелярії Харківського окружного адміністративного суду.
Невідкладно повідомити позивача про необхідність виправити зазначені недоліки протягом десяти календарних днів з моменту отримання даної ухвали.
Роз`яснити позивачу, що у разі невиконання ухвали суду у зазначений строк заява буде вважатися неподаною та повернута заявнику з усіма доданими до неї документами.
Ухвала окремо від рішення суду оскарженню не підлягає.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя Ю. О. Супрун