Справа № 540/2416/21
Суддя: Пекний А.С.
Дата ухвалення: 2021-06-04 00:00:00+03
Юрисдикція: administrative

ХЕРСОНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
_______________________________________________________________________________
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

04 червня 2021 р. м. ХерсонСправа № 540/2416/21

Суддя Херсонського окружного адміністративного суду Пекний А.С., перевіривши виконання вимог статей 160-161 КАС України за адміністративним позовом Херсонського зонального відділу Військової служби правопорядку до Корабельного районного відділу державної виконавчої служби у місті Херсоні Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції України (місто Одеса) про визнання протиправними та скасування постанов про відкриття виконавчого провадження та про стягнення виконавчого збору,

встановив:

Херсонський зональний відділ Військової служби правопорядку (далі-скаржник) звернувся до суду зі скаргою на рішення, дії або бездіяльність державного виконавця Корабельного районного відділу державної виконавчої служби у місті Херсоні Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції України (місто Одеса), в якому просить визнати постанови виконавчої служби про відкриття виконавчого, про розмір мінімальних витрат виконавчого провадження та про стягнення виконавчого збору за №64969530 від 29.03.2021 такими, як протиправні та скасувати постанови виконавчої служби про відкриття виконавчого, про розмір мінімальних витрат виконавчого провадження та про стягнення виконавчого збору за ВП№64969530 від 29.03.2021.

Крім того, позивач просить відстрочити сплату судового збору до вирішення питання по суті.

Відповідно до ч.1 ст.171 КАС України, суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, зокрема чи: відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу; немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, встановлених цим Кодексом.

Дослідивши скаргу, встановлено, що вона не відповідає вимогам ст.160, 161, 287 КАС України.

Так, положеннями ст. 287 КАС України встановлено, що учасники виконавчого провадження (крім державного виконавця, приватного виконавця) та особи, які залучаються до проведення виконавчих дій, мають право звернутися до адміністративного суду із позовною заявою, якщо вважають, що рішенням, дією або бездіяльністю державного виконавця чи іншої посадової особи органу державної виконавчої служби або приватного виконавця порушено їхні права, свободи чи інтереси, а також якщо законом не встановлено інший порядок судового оскарження рішень, дій чи бездіяльності таких осіб.

Відповідачем у справах з приводу рішень, дій або бездіяльності державного виконавця чи іншої посадової особи органу державної виконавчої служби є відповідний орган державної виконавчої служби, а у справах з приводу рішень, дій або бездіяльності приватного виконавця - приватний виконавець.

За положеннями ст. 269 КАС України у справах, визначених статтями 273 - 277, 280 - 283, 285 - 289 цього Кодексу, заявами по суті справи є позовна заява та відзив на позовну заяву (відзив).

Відповідно до частин 1, 2 статті 160 КАС України у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування. Позовна заява подається в письмовій формі позивачем або особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб.

З наведених норм процесуального законодавства вбачається, що формою звернення до адміністративного суду є позовна заява, форма і зміст якого закріплені нормами Кодексу адміністративного судочинства.

У порушення вказаних норм, скаржник звернувся до адміністративного суду не з позовною заявою, а зі скаргою на рішення.

Крім того, частиною 2 статті 161 КАС України встановлено, що суб`єкт владних повноважень при поданні адміністративного позову зобов`язаний додати до позовної заяви доказ надіслання рекомендованим листом з повідомленням про вручення іншим учасникам справи, які не мають офіційної електронної адреси, копії позовної заяви та доданих до неї документів.

У порушення вказаної норми, скаржник, будучи суб`єктом владних повноважень, не додав до позовної заяви доказ надіслання рекомендованим листом з повідомленням про вручення відповідачу копії скарги та доданих до неї документів, натомість такі копії додані до суду.

Крім того, відповідно ч.3 ст.161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначено Законом України Про судовий збір (тут і надалі в редакції, чинній на час подачі позовної заяви).

Згідно ст.1 Закону України Про судовий збір судовий збір це збір, що справляється на всій території України за подання заяв, скарг до суду, за видачу судами документів, а також у разі ухвалення окремих судових рішень, передбачених цим Законом. Судовий збір включається до складу судових витрат.

Статтею 4 Закону України Про судовий збір встановлено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Цією ж нормою встановлено, що за подання до адміністративного суду суб`єктом владних повноважень адміністративного позову немайнового характеру судовий збір складає 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб, а за вимоги майнового характеру - 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 10 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до Закону України "Про Державний бюджет України на 2021 рік" від 15.12.2020 р. №1082-IX розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб на 01.01.2021р. становить 2270 грн.

Відповідно до ч.3 ст.6 Закону України "Про судовий збір" за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

У разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Оскаржувані акти індивідуальної дії (постанови про стягнення виконавчого збору та витрат виконавчого провадження) породжують підстави для зміни майнового стану скаржника, зокрема, реалізація таких рішень може призводити до зменшення майна особи. Відповідно, оскарження таких постанов спрямоване на захист порушеного права у публічно-правових відносинах з метою збереження належного особі майна, а відтак, їх скасування є позовною вимогою майнового характеру.

Отже, скаржником заявлені одна вимога немайнового характеру (щодо постанови про відкриття виконавчого провадження) та дві вимоги майнового характеру (щодо постанов про стягнення виконавчого збору та витрат виконавчого провадження). Загальна сума коштів за оскаржуваними постановами складає 24186,10 грн, що і є ціною позову.

З огляду на викладене при зверненні до суду з таким позовом, до позовної заяви слід додати документ про сплату судового збору в сумі 4540 грн (2270 + 2270, оскільки 1,5 % від ціни позову 24186,10 становить 362,79 грн, тобто менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб).

Скаржником не додано до скарги документу про сплату судового збору, однак, ним заявлена вимога про відстрочення сплати судового збору до вирішення питання по суті.

Вирішуючи вказане клопотання, суд виходить з наступного.

Відповідно до ст.133 КАС України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою зменшити розмір належних до оплати судових витрат чи звільнити від їх оплати повністю або частково, чи відстрочити або розстрочити сплату судових витрат на визначений строк.

Вказана норма кореспондується зі ст.8 Закону України "Про судовий збір", відповідно до якої враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов, зокрема розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік (п.1 ч.1 ст.8 Закону).

Слід звернути увагу, що позивачем не надано до суду жодного доказу на підтвердження наявності обставин тяжкого матеріального становища позивача, як і не наведені такі обставини у заяві, що позбавляє суд можливості встановити наявність підстав для відстрочення сплати судового збору.

Визначення майнового стану сторони є оціночним та залежить від доказів, якими обґрунтовується рівень майнового стану сторони. Якщо залежно від рівня майнового стану сторона позбавлена можливості сплатити судовий збір, то такі обставини є підставою на відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення сторони від сплати.

Відповідно до положень Конституції України однією із засад судочинства є рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Отже, з наданих до суду документів не вбачаються підстави для застосування пільг щодо сплати судового збору.

Окремо слід звернути увагу на строк звернення до суду.

За ст. 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.

Особливості провадження у справах з приводу рішень, дій або бездіяльності органу державної виконавчої служби закріплені статтею 287 КАС України, відповідно до положень якої передбачено, що позовну заяву може бути подано до суду, зокрема, у десятиденний строк з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення її прав, свобод чи інтересів.

Звернувшись до суду з даною скаргою на постанови, які датовані 29.03.2021р., скаржник зазначає, що вони надійшли на адресу Херсонського зонального відділу Військової служби правопорядку 17.05.2021р. При цьому, позивач не надає доказів таких обставин (конверт з поштовим штемпелем дати, реєстрація оскаржуваних постанов у вхідних журналах, тощо) та не заявляє клопотання про визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними та не просить поновити такий строк.

Положеннями ч.ч.1,2 ст.169 КАС України передбачено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

З огляду на викладене скарга підлягає залишенню без руху із встановленням строку для усунення її недоліків, а саме: позивачу необхідно надати до суду оформлену належним чином позовну заяву, до якої має бути додана обґрунтована заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду із вказівкою причин пропуску строку та доказів на підтвердження поважності таких причин (зазначені докази мають бути додані до заяви про поновлення строку звернення до суду), документ про сплату судового збору в сумі 4540,00 грн або обґрунтоване клопотання про відстрочення сплати судового збору з наданням відповідних доказів, а також доказ направлення відповідачу такої позовної заяви та додатків до неї.

Керуючись ч. 1 ст. 169 КАС України,

ухвалив:

Залишити позовну заяву без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви - десять днів з дня вручення цієї ухвали.

Після усунення недоліків позовної заяви документи до суду направляти із вказівкою на номер справи 540/2416/21 та зазначенням прізвища судді, який прийняв ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

У разі невиконання цієї ухвали, позовна заява буде вважатися неподаною та повернута позивачу.

Ухвала окремо не оскаржується.

Ухвала набирає законної сили з моменту підписання.

Суддя А.С. Пекний